# Euroopan unionin C 246/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 246 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta29. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 246

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta29. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 246/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 246/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  ) | 2 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 246/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  )

1

1

2022/C 246/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 246/03 | Euron kurssi — 28. kesäkuuta 2022 | 3 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2022/C 246/04 | Erityiskertomus 16/2022 – Data yhteisessä maatalouspolitiikassa – Massadatan hyödyntämätön potentiaali toimintapolitiikan arvioinnissa | 4 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 246/03

Euron kurssi — 28. kesäkuuta 2022

3

Tilintarkastustuomioistuin

2022/C 246/04

Erityiskertomus 16/2022 – Data yhteisessä maatalouspolitiikassa – Massadatan hyödyntämätön potentiaali toimintapolitiikan arvioinnissa

4

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 246/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 246/06 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 7 |
| 2022/C 246/07 | Erään viinialan nimityksentuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 12 |
| 2022/C 246/08 | Erään viinialan nimityksentuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 19 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 246/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  )

1

5

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 246/06

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

7

2022/C 246/07

Erään viinialan nimityksentuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

12

2022/C 246/08

Erään viinialan nimityksentuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

19

---

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| | Oikaisu komission tiedonantoon C(2021) 5430 - Tekniset ohjeet infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistamisesta vuosina 2021–2027 ( EUVL C 373, 16.9.2021 ) | 24 |

Oikaisuja

Oikaisu komission tiedonantoon C(2021) 5430 - Tekniset ohjeet infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistamisesta vuosina 2021–2027 ( EUVL C 373, 16.9.2021 )

( EUVL C 373, 16.9.2021 )

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 246/01)

Komissio päätti 23. kesäkuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10782. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10782. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/2

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 246/02)

Komissio päätti 21. kesäkuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10723. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10723. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/3

---

Euron kurssi (1)

28. kesäkuuta 2022

(2022/C 246/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0561 |
| JPY | Japanin jeniä | 143,67 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4394 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86350 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,6543 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0101 |
| ISK | Islannin kruunua | 139,50 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,3370 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,726 |
| HUF | Unkarin forinttia | 398,55 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,6905 |
| RON | Romanian leuta | 4,9443 |
| TRY | Turkin liiraa | 17,5891 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5210 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3565 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,2880 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6822 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4645 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 361,75 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,9072 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0775 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5320 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 669,91 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6432 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,850 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,154 |
| BRL | Brasilian realia | 5,5308 |
| MXN | Meksikon pesoa | 21,0880 |
| INR | Intian rupiaa | 83,4080 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0561

JPY

Japanin jeniä

143,67

DKK

Tanskan kruunua

7,4394

GBP

Englannin puntaa

0,86350

SEK

Ruotsin kruunua

10,6543

CHF

Sveitsin frangia

1,0101

ISK

Islannin kruunua

139,50

NOK

Norjan kruunua

10,3370

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,726

HUF

Unkarin forinttia

398,55

PLN

Puolan zlotya

4,6905

RON

Romanian leuta

4,9443

TRY

Turkin liiraa

17,5891

AUD

Australian dollaria

1,5210

CAD

Kanadan dollaria

1,3565

HKD

Hongkongin dollaria

8,2880

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6822

SGD

Singaporen dollaria

1,4645

KRW

Etelä-Korean wonia

1 361,75

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,9072

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0775

HRK

Kroatian kunaa

7,5320

IDR

Indonesian rupiaa

15 669,91

MYR

Malesian ringgitiä

4,6432

PHP

Filippiinien pesoa

57,850

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,154

BRL

Brasilian realia

5,5308

MXN

Meksikon pesoa

21,0880

INR

Intian rupiaa

83,4080

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/4

---

Erityiskertomus 16/2022

”Data yhteisessä maatalouspolitiikassa – Massadatan hyödyntämätön potentiaali toimintapolitiikan arvioinnissa”

(2022/C 246/04)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut erityiskertomuksen 16/2022 ”Data yhteisessä maatalouspolitiikassa – Massadatan hyödyntämätön potentiaali toimintapolitiikan arvioinnissa.

Kertomus on luettavissa suoraan tai ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen verkkosivustolta: https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=61415

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/5

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 246/05)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Orange Belgium S.A. (OBE, Belgia), yrityksen Orange S.A. (Orange, Ranska) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Orange Belgium S.A. (OBE, Belgia), yrityksen Orange S.A. (Orange, Ranska) määräysvallassa

| — | VOO S.A. (VOO, Belgia), yrityksen Nethys SA (Nethys, Belgia) määräysvallassa, joka puolestaan on yrityksen Enodia SC (Enodia, Belgia) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

VOO S.A. (VOO, Belgia), yrityksen Nethys SA (Nethys, Belgia) määräysvallassa, joka puolestaan on yrityksen Enodia SC (Enodia, Belgia) määräysvallassa

| — | Yrityksen Societe Intercommunale pour la Diffusion de la Television (Brutélé, Belgia) televiestintä-, media- ja teknologiatoiminnot. |
| --- | --- |

—

Yrityksen Societe Intercommunale pour la Diffusion de la Television (Brutélé, Belgia) televiestintä-, media- ja teknologiatoiminnot.

Orange hankkii OBEn kautta sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä VOO ja yrityksen Brutélé mainittuihin toimintoihin.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Orange: Globaalisti toimiva teleoperaattori, joka Belgiassa OBEn kautta tarjoaa omassa matkaviestinverkossaan vähittäistason matkaviestintäpalveluja ja muiden verkko-operaattorien kiinteissä verkoissa kiinteän verkon televiestintäpalveluja. |
| --- | --- |

—

Orange: Globaalisti toimiva teleoperaattori, joka Belgiassa OBEn kautta tarjoaa omassa matkaviestinverkossaan vähittäistason matkaviestintäpalveluja ja muiden verkko-operaattorien kiinteissä verkoissa kiinteän verkon televiestintäpalveluja.

| — | VOO: Kaapeliverkon operaattori, joka toimii pääasiassa Belgiassa Vallonian alueella ja tarjoaa kiinteän verkon vähittäistason televiestintäpalveluja omassa verkossaan ja vähittäistason matkaviestintäpalveluja muiden verkko-operaattorien matkaviestinverkkojen kautta. |
| --- | --- |

—

VOO: Kaapeliverkon operaattori, joka toimii pääasiassa Belgiassa Vallonian alueella ja tarjoaa kiinteän verkon vähittäistason televiestintäpalveluja omassa verkossaan ja vähittäistason matkaviestintäpalveluja muiden verkko-operaattorien matkaviestinverkkojen kautta.

| — | Brutélé: Kaapeliverkon operaattori, joka toimii pääasiassa Brysselin pääkaupunkiseudun hallintoalueella ja tietyissä Belgian Vallonian hallintoalueen kunnissa ja tarjoaa omaan verkkoonsa perustuvia kiinteän verkon vähittäistason televiestintäpalveluja. |
| --- | --- |

—

Brutélé: Kaapeliverkon operaattori, joka toimii pääasiassa Brysselin pääkaupunkiseudun hallintoalueella ja tietyissä Belgian Vallonian hallintoalueen kunnissa ja tarjoaa omaan verkkoonsa perustuvia kiinteän verkon vähittäistason televiestintäpalveluja.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/7

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 246/06)

Tämä ilmoitus 17 lokakuuta 2018 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Cadillac”

PDO-FR-A0686-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 1.4.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Pakkaaminen

Tuote-eritelmän IX kohdan 3 alakohdan a alakohtaan on lisätty mahdollisuus pakata viini ilmatiiviisiin pakkauksiin, joiden vetoisuus on enintään viisi litraa.

Tarkistuksen tarkoituksena on lisätä pakkausvaihtoehtoja, jotta voidaan vastata erityisesti ateriapalveluiden taholta tulevaan kysyntään.

Muutos koskee yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

3.   Siirrot valtuutettujen varastonpitäjien välillä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Cadillac

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Alkuperänimitys ”Cadillac” on varattu hiilihapottomille valkoviineille.

Näiden viinien ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | Viinin luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on 15 %. |
| --- | --- |

—

Viinin luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on 15 %.

| — | Käymiskykyisten sokerien pitoisuus on vähintään 51 g/l. |
| --- | --- |

—

Käymiskykyisten sokerien pitoisuus on vähintään 51 g/l.

Näitä jäännössokeria sisältäviä hiilihapottomia valkoviinejä valmistetaan pääosin Sémillon B -lajikkeesta sekä Sauvignon B-, Sauvignon gris G- ja Muscadelle B -lajikkeista.

Viinin vanhetessa sen kullankeltainen väri syvenee vähitellen kullanruskeaksi. Nuorina viineissä on usein valkoisten hedelmien ja kukkien aromeja. Viinien vanhetessa niihin kehittyy kandeerattujen hedelmien ja sitrushedelmien aromeja, joissa voi olla myös paahdettuja vivahteita silloin, kun viini on kypsytetty tynnyrissä. Näissä tasapainoisissa viineissä yhdistyvät makeus, eleganssi ja aromien pitkäkestoisuus. Kyseessä on korkeaprofiilinen pitkään kypsytettävä viini.

Viinien kokonaishappopitoisuuden vähimmäisarvo ja kokonaisrikkidioksidipitoisuuden enimmäisarvo on vahvistettu EU:n lainsäädännössä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 19 |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 25 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

19

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

25

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kuivasokeroimalla tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun avulla tapahtuvan väkevöinnin jälkeen kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 15 tilavuusprosenttia. Väkevöinti viinin valmistukseen tarkoitettujen rypälemehujen osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 10 prosenttia. Kokonaisalkoholipitoisuus saa väkevöinnin jälkeen olla 19 tilavuusprosenttia.

2.   Istutustiheys ja leikkaus

Viininviljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on 4 500 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,80 metriä.

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Viiniköynnösten leikkaamisessa käytetään seuraavia tekniikoita: yksinkertainen, kaksinkertainen tai sekamuotoinen Guyot-leikkaus, Goblet-tyyppinen matalaleikkaus, Royat-leikkaus, viuhkaleikkaus tai juoksijaleikkaus, jossa silmuja on enintään 12 köynnöstä kohti.

3.   Korjuu

Viininviljelykäytäntö

Viinit valmistetaan ylikypsistä (jalohomeen peittämistä ja/tai rusinoituneista) rypäleistä, jotka on korjattu käsin ja valikoitu usealla perättäisellä poimintakerralla.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 40 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava, jälkikäsiteltävä ja pakattava seuraavien Gironden departementtiin kuuluvien kuntien alueella (luettelo on laadittu 1. päivänä tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella): Baurech, Béguey, Cadillac, Capian, Cardan, Donzac, Gabarnac, Haux, Langoiran, Laroque, Lestiac-sur-Garonne, Monprimblanc, Omet, Paillet, Rions, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Semens, Tabanac, Le Tourne, Verdelais ja Villenave-de-Rions.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Muscadelle B

Semillon B

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneen Cadillac-viinin maantieteellisellä alueella maasto on vuoristoista ja rinteet ovat toisinaan jyrkkiä (korkeimmat kohdat ovat 120 metrin korkeudessa). Monet Garonnen pienet sivujoet ovat uurtaneet uomansa kalkkikivipohjaan ja ohjaavat alueen vesivirtoja suotuisalla tavalla. Cadillac-viinin maantieteellinen alue sijaitsee 40 kilometrin päässä Bordeaux’sta ja käsittää pohjoisesta etelään halkaisijaltaan noin 30 kilometrin kokoisen alueen, jonka keskellä sijaitsee Cadillacin linnoitus. Nimitys on saanut nimensä tämän linnoituksen mukaan. Alueella vallitsee lauhkea ilmasto. Garonnen laakson ja Atlantin valtameren vaikutuksesta keväthallat ovat hillittyjä. Alue kattaa 22 Gironden departementtiin kuuluvaa kuntaa, jotka sijaitsevat Garonnen rannalla ja joiden alueella yhdistyvät alanko, kukkulan juuri, rinne ja tasanko. Alue on erottamaton osa nimityksen ”Premières Côtes de Bordeaux” viljelyaluetta, ja sijaitsee sen eteläpuolella, Garonnen oikean rannan yläosassa. Kaakossa alue ulottuu Bordeaux’n kaupungin tuntumaan, mutta ei Sainte-Croix-du-Montin ja Loupiacin erillisalueille.

Maantieteellinen alue pääsee syksyisin hyötymään erityisestä paikallisilmastosta, johon kuuluu vuoroin Garonnejoelta nousevan aamukasteen kosteus, vuoroin kuumat ja aurinkoiset ajanjaksot, jotka lämmittävät aurinkoon päin avautuvia rinteitä. Näiden ilmastonpiirteiden vuoksi aurinkoisilla rinteillä kasvavien rypäleiden kuoreen kehittyy jalohometta (Botrytis cinerea), mikroskooppista sientä, jonka ansiosta rypäleistä voidaan tietyissä ekologisissa olosuhteissa tuottaa arvostettuja likööriviinejä.

Nuorilla tulvamailla sijaitsevia lohkoja lukuun ottamatta mitään tiettyä maaperätyyppiä ei lähtökohtaisesti suljeta tuotannossa käytettyjen viljelylohkojen ulkopuolelle. Laaksojen pohjalla olevia maita ei kuitenkaan käytetä viljelymaina silloin, kun pienten jokien vieressä tai lähellä olevat lohkot eivät ole kaltevia tai ovat profiililtaan koveria, jolloin veden poisvirtaus on heikkoa. Nimityksen tuotantoalueeseen ei myöskään sisälly hydromorfisia lohkoja, joilla maaperä on luonnostaan heikosti vettä läpäisevää. Lisäksi tiheään rakennetut kaupunkialueet, joilla ei ole viljelymaita, on rajattu maantieteellisen alueen ulkopuolelle.

Alueen maisemaan kuuluu erilaisia puustoisia alueita. Laaksojen pohjalla kasvavat metsät, jotka kulkevat nauhoina pienten jokien vieressä ja joita ei ole perinteisesti käytetty viininviljelyssä, on jätetty tuotannossa käytettyjen viljelylohkojen ulkopuolelle. Myös Cadillac-viinin maantieteellisen alueen maisemaan kuuluvat vanhat lehtimetsät on jätetty pois tuotantoalueesta.

Rajausten tarkoituksena on viljelykasvin kasvun ja tuotantokyvyn hyvä hallinta. Cadillac-viinit valmistetaan ylikypsistä rypäleistä. Tämän vuoksi rypäleterttujen määrää köynnöstä kohti on rajoitettu. Istutustiheys on melko suuri, ja viljelylohkon enimmäistuotosta on rajoitettu ylikypsymistä edeltävältä ajalta. Jalohomeen peittämät kypsät rypäleet kuivuvat vähitellen, jolloin niiden sokeri- ja aromipitoisuudet kasvavat. Sadonkorjaajat poimivat valitsemansa ”paahtuneet” rypäleet käsin köynnös kerrallaan. Tämä on ensimmäinen poimintakerta, jota seuraa vielä kaksi tai kolme poimintaa. Kertojen määrä riippuu sään vaihteluista, jotka vaikuttavat jalohomeen kasvuun ja rypäleiden pitoisuuksiin. Puristetun rypälemehun käyminen on hyvin hidasta. Vaikka viineissä on vielä käymättömiä sokereita, käyminen pysähtyy itsestään siinä vaiheessa, kun alkoholipitoisuus on niin suuri, että hiivat kuolevat.

Näitä jäännössokeria sisältäviä hiilihapottomia valkoviinejä valmistetaan pääosin Sémillon B -lajikkeesta sekä Sauvignon B-, Sauvignon gris G- ja Muscadelle B -lajikkeista.

Viinin vanhetessa sen kullankeltainen väri syvenee vähitellen kullanruskeaksi. Nuorina viineissä on usein valkoisten hedelmien ja kukkien aromeja. Viinien vanhetessa niihin kehittyy kandeerattujen hedelmien ja sitrushedelmien aromeja, joissa voi olla myös paahdettuja vivahteita silloin, kun viini on kypsytetty tynnyrissä. Näissä tasapainoisissa viineissä yhdistyvät makeus, eleganssi ja aromien pitkäkestoisuus. Kyseessä on korkeaprofiilinen pitkään kypsytettävä viini.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinejä kypsytetään vähintään korjuuvuotta seuraavan vuoden maaliskuun 15. päivään asti.

Viinien olennaisten ominaisuuksien ja aitouden säilyttämiseksi viinit pakataan joko lasipulloihin tai ilmatiiviisiin tyhjiöpakkauksiin, joiden vetoisuus on enintään viisi litraa. Pakkaamisen on tapahduttava paikassa, jossa viini on viiniytetty ja kypsytetty.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä sekä viinin valmistusta, kypsytystä ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (luettelo on laadittu 1. tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella): Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bouliac, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Cambes, Camiac-et-Saint-Denis, Camblanes-et-Meynac, Camiran, Carignan-de-Bordeaux, Casseuil, Castelviel, Castres-Gironde, Caudrot, Cénac, Cérons, Cessac, Coirac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Frontenac, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Ladaux, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Loupes, Loupiac Lugaignac, Lugasson, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Montignac, Morizès, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Quinsac, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-André-du-Bois, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint Laurent du Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Vincent-de-Paul, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Foy-la-Longue, Sallebœuf, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Targon, Tizac-de-Curton, Toulenne, Tresses ja Virelade.

Seuraava kunta osittain:

Castets et Castillonin kunnasta ainoastaan entisen Castets-en-Dorthen kunnan alue, joka sulautui Castillon-de-Castetsin kuntaan 1.1.2017.

Merkinnät: vapaaehtoiset merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Merkinnät: suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö merkinnällä ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”.

Tämä laajempi maantieteellinen yksikkö voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dea6e836-191b-42a7-b58d-c62e78a39b38

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/12

---

Erään viinialan nimityksentuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 246/07)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteaux du Loir”

PDO-FR-A0299-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 1.4.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Lisätään kirjallisen kuulemisen päättymispäivämäärä 15. joulukuuta 2021 rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Siirrot valtuutettujen varastonpitäjien välillä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Coteaux du Loir

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Roseeviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,5 tilavuusprosenttia.

Roseeviinien, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on yli 12/l, luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Pakkaamisen jälkeen viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset: Kuivissa roseeviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa.

| — | Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita sokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita sokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden.

| — | Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään - 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka - 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka. |
| --- | --- |

—

Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään - 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka - 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään 12,5 prosenttia.

Valko- ja roseeviinien kokonaisrikkidioksidipitoisuudet ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Roseeviinit ovat kevyitä ja raikkaita, bukee on hienovarainen. Niiden väri on vaalea, ja siinä on usein lohenpunaisia vivahteita. Tuoksu on runsas ja usein pippurinen. Maku on kevyt ja hienovarainen.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

2.   Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,5 tilavuusprosenttia. Pakkaamisen jälkeen viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

| — | Punaviinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

—

Punaviinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 grammaa litrassa.

| — | Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita sokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita sokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden.

| — | Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka. |
| --- | --- |

—

Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka.

Punaviineissä malolaktinen käyminen on saatettu päätökseen, ja niiden omenahappopitoisuus on enintään 0,3 grammaa litrassa.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään 12,5 prosenttia.

Punaviinien kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Punaviinit ovat väriltään rubiininpunaisia. Viinien monivivahteista aromien palettia hallitsevat yleensä mausteiset aromit, joihin yhdistyy kypsien punaisten hedelmien vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

3.   Valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. Valko- ja roseeviinien, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on yli 12/l, luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Pakkaamisen jälkeen viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset:

Kuivissa valkoviineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa.

| — | Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita sokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden. |
| --- | --- |

—

Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita sokeripitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden.

| — | Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka. |
| --- | --- |

—

Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään 12,5 prosenttia.

Valkoviinien kokonaisrikkidioksidipitoisuus on unionin sääntelyn mukainen.

Valkoviinit ovat yleensä kuivia. Kuivien valkoviinien merkinnöissä on oltava maininta ”sec”. Nuorina valkoviineissä on usein hedelmäisiä ja kukkaisia aromeja. Niissä on potentiaalia, joka saa muotonsa viinin ikääntyessä. Jos viineissä on käymiskykyisiä sokereita, ne ovat monivivahteisempia ja niiden kypsytyspotentiaali on yleensä parempi, jopa siinä määrin, että niitä voidaan kypsyttää kymmeniä vuosia. Kypsymisen myötä viineihin kehittyy usein pirteitä eksoottisten hedelmien tai hienovaraisempia kuivien hedelmien vivahteita.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

| 1. | Erityinen viininvalmistusmenetelmä |
| --- | --- |

1.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistukseen tarkoitetun hiilen käyttö yksinään tai valmisteissa olevina sekoituksina on kiellettyä roseeviinien valmistuksessa.

Punaviineille sallitaan tiivistävät väkevöintimenetelmät, ja osittaisen väkevöimisen enimmäisosuudeksi suhteessa käytettyihin määriin vahvistetaan 10 prosenttia. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia. Kaikki väkevöimiskäytännöt ovat kiellettyjä viineissä, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosin + fruktoosin) pitoisuus on yli 12 grammaa litrassa. Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

| 2. | Viininviljelykäytäntö






  — | Kasvatustavat






  a) | Istutustiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 2 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on enintään 1 metri. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Viininviljelykäytäntö

—

Kasvatustavat

a)

Istutustiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 2 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on enintään 1 metri.

| b) | Leikkuuta koskevat säännöt – tummat rypälelajikkeet: |
| --- | --- |

b)

Leikkuuta koskevat säännöt – tummat rypälelajikkeet:

| — | Yleiset määräykset: Seuraavat lajikkeet leikataan siten, että köynnökseen jää enintään 11 silmua: Cot N, Gamay N, Grolleau N ja Pineau d’Aunis N (enintään 40-vuotiaat viinit) – Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksella; kussakin kannusversossa on enintään kolme silmua. Cabernet franc N -lajike: – Viiniköynnökset leikataan yksinkertaisella Guyot-leikkauksella siten, että yhteen satoversoon jää enintään seitsemän silmua ja kahteen kannusversoon enintään kaksi silmua. |
| --- | --- |

—

Yleiset määräykset: Seuraavat lajikkeet leikataan siten, että köynnökseen jää enintään 11 silmua: Cot N, Gamay N, Grolleau N ja Pineau d’Aunis N (enintään 40-vuotiaat viinit) – Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksella; kussakin kannusversossa on enintään kolme silmua. Cabernet franc N -lajike: – Viiniköynnökset leikataan yksinkertaisella Guyot-leikkauksella siten, että yhteen satoversoon jää enintään seitsemän silmua ja kahteen kannusversoon enintään kaksi silmua.

| — | Erityismääräykset: Pineau d’Aunis N -lajike (yli 40-vuotiaat viinit): Viiniköynnökset voidaan leikata yksinkertaisella Guyot-leikkauksella siten, että yhteen satoversoon jää enintään seitsemän silmua ja kahteen kannusversoon enintään kaksi silmua. Valkoinen lajike: Chenin B -lajike – Köynnökset leikataan kannusversollisella matalaleikkauksella siten, että köynnökseen jää enintään 13 silmua; kussakin kannusversossa on enintään kolme silmua. |
| --- | --- |

—

Erityismääräykset: Pineau d’Aunis N -lajike (yli 40-vuotiaat viinit): Viiniköynnökset voidaan leikata yksinkertaisella Guyot-leikkauksella siten, että yhteen satoversoon jää enintään seitsemän silmua ja kahteen kannusversoon enintään kaksi silmua. Valkoinen lajike: Chenin B -lajike – Köynnökset leikataan kannusversollisella matalaleikkauksella siten, että köynnökseen jää enintään 13 silmua; kussakin kannusversossa on enintään kolme silmua.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 65 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien kuntien alueella (luettelo on laadittu vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella):

| — | Indre-et-Loiren departementti: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan ja Villebourg; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan ja Villebourg;

| — | Sarthen departementti: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (liitoskuntien Poncé-sur-le-Loirin ja Ruillé-sur-Loirin alue), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé ja Saint-Pierre-de-Chevillé. |
| --- | --- |

—

Sarthen departementti: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (liitoskuntien Poncé-sur-le-Loirin ja Ruillé-sur-Loirin alue), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé ja Saint-Pierre-de-Chevillé.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Côt N - Malbec |
| --- | --- |

Côt N - Malbec

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Grolleau N |
| --- | --- |

Grolleau N

| | Pineau d’Aunis N |
| --- | --- |

Pineau d’Aunis N

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue sijaitsee kolmen maakunnan (Tourainen, Mainen ja Anjoun) rajalla noin 40 kilometriä pohjoiseen Toursin kaupungista ja ulottuu noin 30 kilometrin alalle Loirjoen laakson ja sen sivujokilaaksojen ympäristöön. Loir ja sen sivujoet halkovat noin 100 metrin korkeudessa sijaitsevaa tasankoa, johon ne ovat uurtaneet 50 metriä syviä laaksoja. Laaksojen reunustoilla on pääasiassa itä-länsi- mutta myös pohjois-eteläsuuntaisia kalliojyrkänteitä. Kallioissa on 15 metrin tai 20 metrin syvyyteen kaivettuja kellareita, joista jotkut ovat yli 150 metriä pitkiä.

Loirin laakso on laaja ja maastoltaan avoin alue, kun taas pienemmät laaksot ovat kapeampia ja suljetumpia. Maantieteelliseen alueeseen kuuluu 21 kuntaa, joista 16 sijaitsee Sarthen departementin kaakkoisosassa ja viisi Indre-et-Loiren departementin luoteisosassa.

Rypäleiden tuotantoon rajatut lohkot sijaitsevat pääasiassa kukkuloiden rinteillä ja tasangon reunoilla, jossa maaperä on kivistä ja tervettä ja muodostunut myöhäisliitukaudelta peräisin olevasta tuffista ja moreenisavesta. Muutamilla lohkoilla maa-aines koostuu eoseenikaudelta peräisin olevista detritaalisista (rapautumisesta jäljelle jääneistä) muodostumista tai Loirin tulvien synnyttämiltä rinnepenkereiltä peräisin olevista elementeistä.

Maantieteellisen alueen ilmastossa on sekä mannerilmaston että valtameri-ilmaston piirteitä, mikä johtuu sijainnista valtameren ja mantereen vaikutusten risteyskohdassa. Loirjoki toimii lämmönsäätelijänä, kuten myös laaksot, jotka vetävät kylmää ilmaa alas kukkuloiden rinteiltä. Sademäärä on noin 680 millimetriä vuodessa.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Suullisen tiedon mukaan Angersin piispana toiminut Saint Lézin istutti 1500-luvulla viiniköynnöksiä Sarthen eteläpuolella sijaitsevan Marçonin kunnan alueelle. Munkit perustivat Marçonin kuntaan Saint-Lézinin prioraatin, joka toimi Saint-Julien de Toursin luostarin alaisuudessa ja toimitti luostariin viinejä. Munkit viljelivät Chahaignesissa sijainneilla viljelmillään Pineau d’Aunis -lajiketta, jota kutsuttiin nimillä Plant de Mayet, Gros Veronais, Mançais noir tai Plant d’Aunis. Jo tuolloin Loir oli tärkeä kauppareitti, jota pitkin elintarvikkeita kuljetettiin Loirejoen kautta Nantesiin ja edelleen Pohjois-Euroopan maihin.

Pierre de Ronsardin ympärille muodostunut Pléiade-ryhmä runoili Loirin laakson ihanasta elämästä ja viineistä 1500-luvulta alkaen, ja viinit ovat sittemmin saaneet useita mainintoja eri kirjoituksissa ja muistelmissa.

Rabelais huomioi Pantagruelissa, että La Chartren kunta vilisee viinikauppiaita, Ronsard kuvailee säkeissään Loirin viinejä ja Bercén metsässä (Château-du-Loirissa) metsästävä Henri IV haluaa nähdä pöydässään ainoastaan paikallisviiniä.

Rochecotten kreivi (1769–1797) toteaa muistelmissaan, että Loirin laaksossa Chahaignesin ja Chartre-sur-le-Loirin kuntien alueella on etelään avautuva kukkula, joka tuottaa useita tunnettuja viinejä. Jules Guyot kirjoittaa teoksessaan ”Etude des vignobles de France” (Ranskan viinitarhojen tutkimus, 1876), että ”Sarthe kuuluu siihen lauhkean ilmaston alueeseen, jossa makeiden hedelmien hienostuneet piirteet kehittyvät huippuunsa, jossa rypäleet ovat herkullisia ja jossa tuotetaan erinomaisia viinejä. Sarthessa viljellään pääasiassa kahta lajiketta, punaviinien valmistukseen pineauta [Pineau d’Aunis N] ja valkoviinien valmistukseen Pineau de la Loirea [Chenin B].”

Kasvitauteihin erikoistunut ampelografi Pierre Viala sai keskellä viinikirvakriisiä tehtäväkseen toteuttaa yksityiskohtaisen tutkimuksen Sarthen viinitarhojen maa-alueista. Hän suositti, että ”käytetään vanhoja Sarthen alueen lajikkeita, jotka ovat osoittaneet arvonsa ja tuoneet viineillenne niiden maineen”. Château du Loirin prefektille ja kunnanjohtajalle pitämässään esityksessä hän totesi seuraavaa: ”Teillä on käsissänne rikkaus, jota on vaalittava. Teidän on otettava kunnia-asiaksenne nostaa entistä vahvempaan loistoonsa, pohjoisimmalla alueella, yksi Ranskan viininviljelyn kauniimmista helmistä.”

Tuolloin esiin nostettiin etenkin Pineau de la Loiresta (Chenin B -lajikkeesta) valmistetut valkoviinit ja niiden vuosikerrat 1837, 1870 ja 1893, jotka ovat erityisen arvostettuja. Punaviinien menestys nousi huippuunsa 1900-luvun alussa, ja mieliin ovat jääneet etenkin vuosikerrat 1911, 1921, 1934 ja 1937. Tarkistettu alkuperänimitys ”Coteaux du Loir” myönnettiin vuonna 1948 eri viiniluokkiin kuuluville viineille, joiden maantieteellinen alue oli sama kuin vuonna 2010 määritetty alue.

Vuonna 2009 viinitarhojen pinta-ala oli yli 80 hehtaaria ja viininviljelyä harjoitti noin 25 tuottajaa, joiden tuotanto oli noin 4 000 hehtolitraa. Punaviinejä ja valkoviinejä tuotetaan molempia noin 40 prosenttia ja roseeviinejä 20 prosenttia tuotantomäärästä. Valkoviinit ovat yleensä kuivia. Kuivien valkoviinien merkinnöissä on oltava maininta ”sec”. Nuorina valkoviineissä on usein hedelmäisiä ja kukkaisia aromeja. Niissä on potentiaalia, joka saa muotonsa viinin ikääntyessä. Jos viineissä on käymiskykyisiä sokereita, ne ovat monivivahteisempia ja niiden kypsytyspotentiaali on yleensä parempi, jopa siinä määrin, että niitä voidaan kypsyttää kymmeniä vuosia. Kypsymisen myötä viineihin kehittyy usein pirteitä eksoottisten hedelmien tai hienovaraisempia kuivien hedelmien vivahteita.

Roseeviinit ovat kevyitä ja raikkaita, bukee on hienovarainen. Niiden väri on vaalea, ja siinä on usein lohenpunaisia vivahteita. Tuoksu on runsas ja usein pippurinen. Maku on kevyt ja hienovarainen.

Punaviinit ovat väriltään rubiininpunaisia. Viinien monivivahteista aromien palettia hallitsevat yleensä mausteiset aromit, joihin yhdistyy kypsien punaisten hedelmien vivahteita. Loirjoki on ollut yksi Coteaux du Loir -viinien vientiin ja maineeseen liittyvistä ratkaisevan tärkeistä tekijöistä. Laivurit pystyivät viemään tasapohjaisilla gabares-aluksillaan viiniä ja muita elintarvikkeita Nantesiin ensin Loirjokea ja Angersin jälkeen Loirejokea pitkin. Loirjoella onkin ollut sama rooli kuin noin 30 kilometrin päässä etelässä kulkevalla Loirella sekä viinien kuljetuksessa että viinitarhojen perustamisessa, sillä se on kuljetusreittien läheisyydessä ja topografisesti suotuisalla paikalla.

Tuottajat ovat perinteisesti valinneet lohkoja, jotka sijaitsevat kukkuloiden rinteillä ja tasankojen reunustoilla ja joiden maaperässä on runsaasti soraa. Näillä alueilla maaperä läpäisee hyvin vettä ja edistää viiniköynnösten vedensaantiin ja fysiologiaan liittyviä toimintoja.

Lisäksi Loirin laakson ilmasto-olosuhteet ja viinitarhojen viiniköynnöslajikkeet, jotka koostuvat pääasiassa sekä toisen myöhäisen kauden että kolmannen aikaisen kauden Pineau d’Aunis N- ja Chenin B -lajikkeista, edellyttävät viiniköynnöksen kasvun ja tuotantopotentiaalin hyvää hallintaa, kuten tarkkoja kasvatusmenetelmiä ja Chenin B:n matalaleikkausta. Viinin vuosikertavaikutus, joka on erityisen voimakas maantieteellisellä alueella, on ohjannut toimijoita sukupolvien ajan rypäleiden kypsymiseen vaikuttavien olosuhteiden hallinnassa. Esimerkiksi valkoisten rypäleiden sokeripitoisuus määräytyy satovuoden olosuhteiden ja sääolojen mukaan. Tämän luontainen rikkaus näkyy eri viinilajien tuotannossa. Kun satokauden sääolosuhteet ovat erityisen suotuisat, pitoisuuksiltaan vahvimmista rypäleistä tuotetaan viinejä, joissa on käymiskykyisiä sokereita. Tuotantoalueen kukkuloiden maaperässä on runsaasti liitutuffia, ja niihin on kaivettu useita kellareita, joita käytetään viinin valmistuksessa ja säilyttämisessä. Näiden kukkuloiden ansiosta valmistajat pystyvät hyödyntämään viinin kypsymispotentiaalin, mikä näkyy tuote-eritelmässä mukautettuna kypsytysaikana.

Jules Guyot kirjoittaa teoksessaan ”Etude des vignobles de France” (Ranskan viinitarhojen tutkimus, 1876) Sarthea koskevassa luvussa, että ”Loirin laakso on erityisen suotuisa hyvien rypälelajikkeiden viljelyyn ja hyvien viinien valmistukseen” ja viittaa alueen viinien maineeseen: ”Jullien mainitsee myös Château-du-Loirista peräisin olevat Jasnières-viinit – – ja niiden hyvän ja pitkäikäisen maineen; voin vahvistaa, että ainakin Chartren kantonista tulevat Jasnièresin ja Marçonin viinit ja Château-du-Loirin alueelta tulevat Vouvrayn [-sur-Loir], Malicornen, Montabonin viinit ovat paljon parempia kuin niiden maine, joka on jo valmiiksi hyvä, antaa olettaa.”

Henri IV, Rabelais ja Ronsard ovat 1500-luvulta lähtien, kukin omine herkkyyksineen ja intohimoineen, kehuneet Coteaux du Loir -viinejä. Intohimo, jota toimijat ovat kyenneet ylläpitämään sukupolvesta toiseen hallitsemalla Pineau Aunis N- ja Chenin B -lajikkeista saatavien rypäleiden kypsymiseen vaikuttavia olosuhteita, on edistänyt viinien alkuperäisen luonteen pysyvyyttä tällä maantieteellisellä alueella.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset |
| --- | --- |

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

| | Edellytyksen kuvaus:






  a) | Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- | --- |

Edellytyksen kuvaus:

a)

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| b) | Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

b)

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| c) | Sana ”sec” on pakollinen niiden valkoviinien merkinnöissä, joissa käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

c)

Sana ”sec” on pakollinen niiden valkoviinien merkinnöissä, joissa käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa.

| d) | Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että – kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja – paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

d)

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että – kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja – paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

| | Oikeudellinen kehys: |
| --- | --- |

Oikeudellinen kehys:

| | Kansallinen lainsäädäntö |
| --- | --- |

Kansallinen lainsäädäntö

| | Lisäedellytyksen tyyppi: |
| --- | --- |

Lisäedellytyksen tyyppi:

| | Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus |
| --- | --- |

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

| | Edellytyksen kuvaus: |
| --- | --- |

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu seuraavien kuntien alueesta (luettelo on laadittu vuoden 2021 virallisen maantieteellisen koodin mukaan):

| — | Indre-et-Loiren departementti: Epeigné-sur-Dême; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loiren departementti: Epeigné-sur-Dême;

| — | Loir-et-Cherin departementti: Montoire-sur-le-Loir; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cherin departementti: Montoire-sur-le-Loir;

| — | Sarthen departementti: Vancé. |
| --- | --- |

—

Sarthen departementti: Vancé.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d69c4f1e-c73e-4b04-8d00-6964f653d72a

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/19

---

Erään viinialan nimityksentuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 246/08)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Jasnières”

PDO-FR-A0393-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 1.4.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Lisätään kirjallisen kuulemisen päättymispäivämäärä 15. joulukuuta 2021 rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Siirrot valtuutettujen varastonpitäjien välillä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Jasnières

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat kuohumattomia valkoviinejä. Kuivien viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia. Viinien, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on yli 12/l, luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Pakkaamisen jälkeen viinit täyttävät seuraavat analyyttiset vaatimukset: Kuivissa viineissä käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa. Kokonaishappopitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden ei alita käymiskykyisten sokereiden pitoisuutta enempää kuin 2 grammaa litraa kohden. Haihtuvien happojen pitoisuus on enintään

| — | 12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka |
| --- | --- |

—

12,2 milliekvivalenttia litrassa satovuotta seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka

| — | 15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka. |
| --- | --- |

—

15,3 milliekvivalenttia litrassa seuraavan vuoden 31. joulukuuta saakka.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia.

Kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia. Nuorina kuivissa viineissä on yleensä hedelmäisiä ja kukkaisia aromeja. Jälkimaku on raikas. Viinien vanhetessa niiden potentiaali tulee esiin ja niihin kehittyy hunajan tai lakastuneen ruusun pehmeitä vivahteita. Käymiskykyisiä sokereita sisältävät viinit ovat yleensä moniulotteisempia ja niillä on tavanomaista paremmat edellytykset kehittyä kypsyessään.

Tällöin viineihin kehittyy usein pirteiden eksoottisten hedelmien tai hienovaraisempien kuivien hedelmien vivahteiden lisäksi myös paahdetun mantelin tai kvittenin sävyjä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kaikki väkevöimiskäytännöt ovat kiellettyjä viineissä, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosin ja fruktoosin) pitoisuus on yli 12 grammaa litrassa. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 12,5 tilavuusprosenttia. Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

2.   Viininviljelykäytäntö

| a) | Istutustiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 500 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,80 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on enintään 1 metri. |
| --- | --- |

a)

Istutustiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 500 köynnöstä hehtaaria kohden, ja köynnösrivien välinen etäisyys on enintään 1,80 metriä. Samalla rivillä olevien köynnösten välinen etäisyys on enintään 1 metri.

| b) | Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt: Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksella siten, että kuhunkin kannusversoon jää enintään kolme silmua. Silmujen kokonaismäärä köynnöstä kohti saa olla enintään 13. |
| --- | --- |

b)

Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt: Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksella siten, että kuhunkin kannusversoon jää enintään kolme silmua. Silmujen kokonaismäärä köynnöstä kohti saa olla enintään 13.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 63 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

63 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Sarthen departementtiin kuuluvien kuntien alueella (luettelo on laadittu vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella): Lhomme, Loir en Vallée (Ruillé-sur-Loirin liitoskunnan alue).

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike tai -lajikkeet

Chenin B

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneen Jasnières-viinin maantieteellinen alue sijaitsee Loirin laakson sydämessä, jyrkän kukkulan rinteillä, jotka avautuvat etelään ja yhdistävät Ruillé-sur-Loirin ja Lhommen kunnat noin viiden kilometrin pituisella alueella laakson oikealla rannalla. Nimitys ”Jasnières” on peräisin symbolisesti merkittävästä paikan nimestä, joka on sittemmin merkinnyt koko kukkulaa ja siltä peräisin olevia viinejä. Noin 300 metriä leveää kukkulaa halkoo kolme laaksoa, jotka tuovat maisemalle sen tunnusomaisen luonteen. Rypäleiden korjuualueiksi rajatut viljelylohkot sijaitsevat kukkulan jyrkimmällä kohdalla, jossa rinteiden kaltevuus on noin 15 prosenttia. Alue sijaitsee 70–120 metrin korkeudessa, ja sen pinta-ala on noin 50 hehtaaria. Alueen maaperä on eroosion kuluttamaa kivistä pintamaata, joka lämpenee nopeasti. Suurin osa maaperästä on kehittynyt myöhäisliitukaudelta peräisin olevasta tuffista ja moreenisavesta koostuvien muodostelmien päälle. Maa-aineksessa voi myös olla eoseenikaudelta peräisin olevia detritaalisia (rapautumisesta jäljelle jääneitä) muodostumia tai Loirin tulvien synnyttämiltä rinnepenkereiltä peräisin olevia elementtejä.

Maantieteellisen alueen ilmastossa on sekä mannerilmaston että valtameri-ilmaston piirteitä, mikä johtuu sijainnista valtameren ja mantereen vaikutusten risteyskohdassa. Loirjoki toimii lämmönsäätelijänä, kuten myös laaksot, jotka vetävät kylmää ilmaa alas kukkuloiden rinteiltä. Sademäärä on noin 680 millimetriä vuodessa.

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Suullisen tiedon mukaan Loirin laakson viinikulttuuri sai alkunsa keskiajalla Marçonissa sijainneesta Saint-Lézinin luostarista. Viininviljelijät tunnistivat nopeasti Loirin laakson sydämessä sijaitsevan Jasnièresin kukkulan alueeksi, jossa Chenin B -lajikkeesta, jota viljeltiin viljelyalueen pohjoisreunalla, voitiin tuottaa omaleimaisia viinejä. Alueelle kaivetut lukuisat viinikellarit ovat olleet tärkeä osa Jasnières-viinien valmistusta ja säilytystä. Loirin valkoviinit saivat useita mainintoja 1500-luvun teksteissä. Rabelais toteaa Pantagruelissa, että Loirin laakson sydämessä aivan Jasnièresin kukkulan juurella sijaitseva La Chartren kunta vilisi viinikauppiaita. Ronsard runoilee Loirin viineistä, ja tutustuttuaan Jasnièresin viineihin ratsastusmatkallaan Flèchestä Vendômeen Henri IV pyytää, että niitä tarjoillaan Saint-Germain-en-Layen kuninkaallisessa linnassa. Sittemmin, aina 1800-luvun lopulle saakka, Loirea ja sen sivujokia pitkin matkustaneet alankomaalaiset kauppiaat ostivat Loirin ja Jasnièresin valkoviinejä ja veivät niitä Pohjois-Euroopan maihin, joissa arvostettiin erityisesti Chenin B -lajikkeesta valmistettuja Val de Loiren valkoviinejä. Loirjoen merkitystä onkin syytä korostaa, sillä Loir- ja Loirejoen välisen yhteyden ansiosta Sarthessa tuotettuja elintarvikkeita ja viinejä pystyttiin viemään muille alueille.

Jules Guyot huomauttaa teoksessaan ”Etude des vignobles de France” (Ranskan viinitarhojen tutkimus, 1876), että ”Sarthe kuuluu tähän lauhkean ilmaston alueeseen, jossa makeiden hedelmien hienostuneet piirteet kehittyvät huppuunsa, jossa rypäleet ovat herkullisia ja jossa tuotetaan erinomaisia viinejä.” Jasnièresin valkoviinit nousivat suuren yleisön suosioon 1800-luvulla, josta mieliin ovat jääneet erityisesti vuosikerrat 1837, 1870 ja 1893. Curnonsky, 1900-luvun alussa vaikuttanut suuri ruokakriitikko, joka tunnetaan nimellä gastronomian prinssi, totesi tuolloin, että ”Kolme kertaa vuosisadassa Jasnières on maailman suurin valkoviini. ”

Vuonna 1937 tarkistettu alkuperänimitys ”Jasnières” hyväksyttiin yhtenä ensimmäisistä viineistä useisiin viiniluokkiin.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Jasnières” viinitarhat kattoivat vuonna 2009 yli 50 hehtaarin alueen, jota viljeli noin 25 viininviljelijää. Alueen viinintuotanto on lähes 2 500 hehtolitraa. Nuorina kuivissa viineissä on yleensä hedelmäisiä ja kukkaisia aromeja.

Jälkimaku on raikas. Viinien vanhetessa niiden potentiaali tulee esiin ja niihin kehittyy hunajan tai lakastuneen ruusun pehmeitä vivahteita.

Käymiskelpoisia sokereita sisältävät viinit ovat yleensä moniulotteisempia, ja niiden kypsymispotentiaali on yleensä tavanomaista parempi. Tällöin viineihin kehittyy usein pirteiden eksoottisten hedelmien tai hienovaraisempien kuivien hedelmien vivahteiden lisäksi myös paahdetun mantelin tai kvittenin sävyjä. Jasnières-viinin maantieteellinen alue sijaitsee Loiren laakson arvossa pidetyn mutta myöhäisen Chenin B -lajikkeen ilmastollisella viljelyrajalla. Lajiketta viljellään tämän etelään avautuvan kukkulan erityisissä luonnonolosuhteissa, joiden ansiosta viineihin kehittyy huomattavaa omintakeista aromaattisuutta ja tasapainoisuutta.

Viinien omintakeisten piirteiden kehittyminen vaatii viiniköynnöksen kasvun ja tuotantopotentiaalin hyvää hallintaa, kuten tarkkoja kasvatusmenetelmiä ja matalaleikkausta.

Paikallisen perinteen mukaisesti rypäleiden korjuuseen rajataan vain viljelyalue, jolla lohkojen maaperän vesi- ja lämpöominaisuudet ovat hyvät.

Satovuoden vaikutus, joka on erityisen voimakas viinitarhoilla, on jo pitkään antanut mahdollisuuden hyötyä rypäleiden erilaisista kypsyysasteista. Rypäleiden luonnollinen sokeripitoisuus vaihtelee satovuoden olosuhteiden ja sääolojen mukaan, joten niistä pystytään tuottamaan erityyppisiä viinejä. Kun satokauden sääolosuhteet ovat erityisen suotuisat, rypäleistä, joiden pitoisuudet ovat suuret rusinoitumisen tai jalohomeen vaikutuksesta, voidaan tuottaa runsaasti jäännössokeria sisältäviä viinejä, jotka säilyvät useita kymmeniä vuosia. Tuffikiveen kaivettujen suurten kellareiden ansiosta viinejä pystytään kypsyttämään, mikä on välttämätöntä, jotta niiden aromaattiset ominaisuudet pääsevät kehittymään. Kypsyttäminen on pakollista tuote-eritelmän mukaisesti.

Jasnières-viinit, jotka ovat saaneet mainintoja kuninkailta ja oppineilta jo 1500-luvulla, saavuttivat suuren yleisön suosion 1800-luvun jälkipuoliskolla ja ovat yhä tänä päivänä yksi merkittävimmistä Loiren laakson pohjoisosassa tuotetuista valkoviineistä.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue, jolla viiniytys sekä viinien valmistus ja kypsytys voidaan toteuttaa, muodostuu seuraavien kuntien alueesta (luettelo on laadittu vuoden 2021 virallisen maantieteellisen koodin mukaan):

Indre-et-Loiren departementti: Bueil-en-Touraine, Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan ja Villebourg.

Loir-et-Cherin departementti: Montoire-sur-le-Loir.

Sarthen departementti: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (Poncé-sur-le-Loirin liitoskunnan alue), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé ja Vancé.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

| a) | Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

a)

Vapaaehtoiset merkinnät, joiden käyttöä jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädännön nojalla säännellä, kirjoitetaan etiketteihin kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kertaa niin suuret kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| b) | Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan. |
| --- | --- |

b)

Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” kirjoitetaan kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

| c) | Maininta ”sec” on pakollinen niiden valkoviinien merkinnöissä, joissa käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa. |
| --- | --- |

c)

Maininta ”sec” on pakollinen niiden valkoviinien merkinnöissä, joissa käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 8 grammaa litrassa.

| d) | Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että






  — | kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja |
| --- | --- | --- |

d)

Tarkistetulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien merkinnöissä voidaan mainita pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että

—

kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka ja

| — | paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

Oikaisuja

| 29.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 246/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 246/24

---

Oikaisu komission tiedonantoon C(2021) 5430 - Tekniset ohjeet infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistamisesta vuosina 2021–2027

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 373, 16. syyskuuta 2021
  )

(2022/C 246/09)

Sivulla 1, ilmoituksen neljännessä kappaleessa:

on:

”Ohjeita pidetään myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060, jäljempänä ’yhteisiä säännöksiä koskeva asetus, 2 artiklan 37 kohdan ja 67 artiklan 3 kohdan j alakohdan sekä elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisen infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistamisen kannalta merkityksellisenä viitteenä.”,

pitää olla:

”Ohjeita pidetään myös Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060, jäljempänä ”yhteisiä säännöksiä koskeva asetus”, 2 artiklan 37 kohdan ja 67 artiklan 3 kohdan j alakohdan sekä elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisen infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistamisen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen EU 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1) 5 artiklan 5 kohdan mukaisen ilmastokestävyyden varmistamisen kannalta olennaisena viiteaineistona.”.

---