# Uradni list C 224/8. j

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 224 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 658. junij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 224

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 658. junij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 22.–25. novembra 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 22.–25. novembra 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek 23. novembra 2021 |
| 2022/C 224/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (2021/2058(INI)) | 2 |
| 2022/C 224/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 s priporočili Komisiji o digitalizaciji evropskega poročanja, spremljanja in revizije (2021/2054(INL)) | 11 |
| | sreda 24. novembra 2021 |
| 2022/C 224/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o evropski strategiji za kritične surovine (2021/2011(INI)) | 22 |
| 2022/C 224/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o reviziji finančne uredbe glede na začetek veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2021/2162(INI)) | 37 |
| 2022/C 224/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o farmacevtski strategiji za Evropo (2021/2013(INI)) | 47 |
| | četrtek 25. novembra 2021 |
| 2022/C 224/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 s priporočili Komisiji o politiki in zakonodaji na področju zakonitega priseljevanja (2020/2255(INL)) | 69 |
| 2022/C 224/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost (2021/2620(RSP)) | 81 |
| 2022/C 224/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na dvanajsto ministrsko konferenco STO, ki bo v Ženevi od 30. novembra do 3. decembra 2021 (2021/2769(RSP)) | 89 |
| 2022/C 224/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o varnosti parkirišč za tovornjake v EU (2021/2918(RSP)) | 95 |
| 2022/C 224/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o razmerah v Somaliji (2021/2981(RSP)) | 99 |
| 2022/C 224/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti družba Wagner Group (2021/2982(RSP)) | 104 |
| 2022/C 224/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o stanju človekovih pravic v Kamerunu (2021/2983(RSP)) | 111 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 23. novembra 2021

2022/C 224/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (2021/2058(INI))

2

2022/C 224/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 s priporočili Komisiji o digitalizaciji evropskega poročanja, spremljanja in revizije (2021/2054(INL))

11

sreda 24. novembra 2021

2022/C 224/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o evropski strategiji za kritične surovine (2021/2011(INI))

22

2022/C 224/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o reviziji finančne uredbe glede na začetek veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2021/2162(INI))

37

2022/C 224/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o farmacevtski strategiji za Evropo (2021/2013(INI))

47

četrtek 25. novembra 2021

2022/C 224/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 s priporočili Komisiji o politiki in zakonodaji na področju zakonitega priseljevanja (2020/2255(INL))

69

2022/C 224/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost (2021/2620(RSP))

81

2022/C 224/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na dvanajsto ministrsko konferenco STO, ki bo v Ženevi od 30. novembra do 3. decembra 2021 (2021/2769(RSP))

89

2022/C 224/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o varnosti parkirišč za tovornjake v EU (2021/2918(RSP))

95

2022/C 224/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o razmerah v Somaliji (2021/2981(RSP))

99

2022/C 224/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti družba Wagner Group (2021/2982(RSP))

104

2022/C 224/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o stanju človekovih pravic v Kamerunu (2021/2983(RSP))

111

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek 23. novembra 2021 |
| 2022/C 224/13 | P9_TA(2021)0456Skupna kmetijska politika – podpora za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice in se financirajo iz EKJS in EKSRP ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))P9_TC1-COD(2018)0216Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 | 115 |
| 2022/C 224/14 | P9_TA(2021)0457Skupna kmetijska politika: financiranje, upravljanje in spremljanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))P9_TC1-COD(2018)0217Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 | 118 |
| 2022/C 224/15 | P9_TA(2021)0458Skupna kmetijska politika – sprememba uredbe o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov in drugih uredb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))P9_TC1-COD(2018)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije | 122 |
| 2022/C 224/16 | P9_TA(2021)0459Postopki v primeru insolventnosti: nadomestitev prilog A in B k uredbi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadomestitvi prilog A in B k Uredbi (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti (COM(2021)0231 – C9-0178/2021 – 2021/0118(COD))P9_TC1-COD(2021)0118Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti zaradi nadomestitve prilog A in B | 126 |
| 2022/C 224/17 | P9_TA(2021)0460Integrirana statistika na ravni kmetij: prispevek Unije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1091 v zvezi s prispevkom Unije za integrirano statistiko na ravni kmetij v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0477 – C9-0346/2021 – 2021/0270(COD))P9_TC1-COD(2021)0270Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1091 v zvezi s prispevkom Unije za integrirano statistiko na ravni kmetij v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 | 127 |
| 2022/C 224/18 | P9_TA(2021)0461Paketni naložbeni produkti za male vlagatelje in zavarovalni naložbeni produkti (PRIIP): dokumenti s ključnimi informacijami. Podaljšanje prehodne ureditve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo (COM(2021)0397 – C9-0326/2021 – 2021/0215(COD))P9_TC1-COD(2021)0215Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo | 128 |
| 2022/C 224/19 | P9_TA(2021)0462Družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP): uporaba dokumentov s ključnimi podatki ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (COM(2021)0399 – C9-0327/2021 – 2021/0219(COD))P9_TC1-COD(2021)0219Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) | 129 |
| | sreda 24. novembra 2021 |
| 2022/C 224/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o skupnem besedilu o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je odobril spravni odbor v okviru proračunskega postopka (13911/2021 – C9-0428/2021 – 2021/0227(BUD)) | 130 |
| 2022/C 224/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2021 za proračunsko leto 2021: humanitarna pomoč beguncem v Turčiji (12444/2021 – C9-0380/2021 – 2021/0226(BUD)) | 151 |
| 2022/C 224/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2021 za proračunsko leto 2021 – dodatni odmerki cepiva za države z nizkim in nižjim srednjim dohodkom, okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite in druge prilagoditve odhodkov in prihodkov (14038/2021 – C9-0425/2021 – 2021/0326(BUD)) | 153 |
| | četrtek 25. novembra 2021 |
| 2022/C 224/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal (COM(2021)0618 – C9-0377/2021 – 2021/0316(BUD)) | 155 |
| 2022/C 224/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Filipinov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0359 – C9-0361/2021 – 2021/0178(NLE)) | 159 |
| 2022/C 224/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Jamajke k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0363 – C9-0334/2021 – 2021/0179(NLE)) | 160 |
| 2022/C 224/26 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Bolivije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0369 – C9-0336/2021 – 2021/0183(NLE)) | 161 |
| 2022/C 224/27 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Pakistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0368 – C9-0335/2021 – 2021/0182(NLE)) | 162 |
| 2022/C 224/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Tunizije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0371 – C9-0337/2021 – 2021/0198(NLE)) | 163 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 23. novembra 2021

2022/C 224/13

P9_TA(2021)0456Skupna kmetijska politika – podpora za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice in se financirajo iz EKJS in EKSRP ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))P9_TC1-COD(2018)0216Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013

115

2022/C 224/14

P9_TA(2021)0457Skupna kmetijska politika: financiranje, upravljanje in spremljanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))P9_TC1-COD(2018)0217Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013

118

2022/C 224/15

P9_TA(2021)0458Skupna kmetijska politika – sprememba uredbe o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov in drugih uredb ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))P9_TC1-COD(2018)0218Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije

122

2022/C 224/16

P9_TA(2021)0459Postopki v primeru insolventnosti: nadomestitev prilog A in B k uredbi ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadomestitvi prilog A in B k Uredbi (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti (COM(2021)0231 – C9-0178/2021 – 2021/0118(COD))P9_TC1-COD(2021)0118Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti zaradi nadomestitve prilog A in B

126

2022/C 224/17

P9_TA(2021)0460Integrirana statistika na ravni kmetij: prispevek Unije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1091 v zvezi s prispevkom Unije za integrirano statistiko na ravni kmetij v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0477 – C9-0346/2021 – 2021/0270(COD))P9_TC1-COD(2021)0270Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1091 v zvezi s prispevkom Unije za integrirano statistiko na ravni kmetij v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

127

2022/C 224/18

P9_TA(2021)0461Paketni naložbeni produkti za male vlagatelje in zavarovalni naložbeni produkti (PRIIP): dokumenti s ključnimi informacijami. Podaljšanje prehodne ureditve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo (COM(2021)0397 – C9-0326/2021 – 2021/0215(COD))P9_TC1-COD(2021)0215Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo

128

2022/C 224/19

P9_TA(2021)0462Družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP): uporaba dokumentov s ključnimi podatki ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (COM(2021)0399 – C9-0327/2021 – 2021/0219(COD))P9_TC1-COD(2021)0219Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

129

sreda 24. novembra 2021

2022/C 224/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o skupnem besedilu o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je odobril spravni odbor v okviru proračunskega postopka (13911/2021 – C9-0428/2021 – 2021/0227(BUD))

130

2022/C 224/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2021 za proračunsko leto 2021: humanitarna pomoč beguncem v Turčiji (12444/2021 – C9-0380/2021 – 2021/0226(BUD))

151

2022/C 224/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2021 za proračunsko leto 2021 – dodatni odmerki cepiva za države z nizkim in nižjim srednjim dohodkom, okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite in druge prilagoditve odhodkov in prihodkov (14038/2021 – C9-0425/2021 – 2021/0326(BUD))

153

četrtek 25. novembra 2021

2022/C 224/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal (COM(2021)0618 – C9-0377/2021 – 2021/0316(BUD))

155

2022/C 224/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Filipinov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0359 – C9-0361/2021 – 2021/0178(NLE))

159

2022/C 224/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Jamajke k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0363 – C9-0334/2021 – 2021/0179(NLE))

160

2022/C 224/26

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Bolivije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0369 – C9-0336/2021 – 2021/0183(NLE))

161

2022/C 224/27

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Pakistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0368 – C9-0335/2021 – 2021/0182(NLE))

162

2022/C 224/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Tunizije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0371 – C9-0337/2021 – 2021/0198(NLE))

163

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

8.6.2022

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 22.–25. novembra 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek 23. novembra 2021

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/2

---

P9_TA(2021)0463

Športna politika EU: ocena in možne poti naprej

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (2021/2058(INI))

(2022/C 224/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določata pristojnosti in ukrepe Unije na področju športa, zlasti spodbujanje evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur ter njegove družbene in vzgojne vloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki določata pristojnosti in ukrepe Unije na področju športa, zlasti spodbujanje evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur ter njegove družbene in vzgojne vloge,

| — | ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja ter zlasti vloge športa kot pomembnega dejavnika trajnostnega razvoja in njegovega prispevka k miru, spodbujanju strpnosti in spoštovanja, krepitvi vloge žensk in mladih, posameznikov in skupnosti ter ciljem na področju zdravja, izobraževanja in socialne vključenosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 in njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja ter zlasti vloge športa kot pomembnega dejavnika trajnostnega razvoja in njegovega prispevka k miru, spodbujanju strpnosti in spoštovanja, krepitvi vloge žensk in mladih, posameznikov in skupnosti ter ciljem na področju zdravja, izobraževanja in socialne vključenosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (2) ter zlasti njenega poglavja o športu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (2) ter zlasti njenega poglavja o športu,

| — | ob upoštevanju Bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (COM(2007)0391),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (COM(2011)0012),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2020 o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta Evropske unije za šport za obdobje 2017–2020 (COM(2020)0293) ter zlasti priporočil za prihodnost iz tega sporočila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. julija 2020 o izvajanju in ustreznosti delovnega načrta Evropske unije za šport za obdobje 2017–2020 (COM(2020)0293) ter zlasti priporočil za prihodnost iz tega sporočila,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101);

| — | ob upoštevanju smernic EU z dne 16. novembra 2012 z naslovom Dual Careers of Athletes – Recommended Policy Actions in Support of Dual Careers in High-Performance Sport (Dvojna poklicna pot športnikov – priporočeni ukrepi politike v podporo dvojni poklicni poti v vrhunskem športu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU z dne 16. novembra 2012 z naslovom Dual Careers of Athletes – Recommended Policy Actions in Support of Dual Careers in High-Performance Sport (Dvojna poklicna pot športnikov – priporočeni ukrepi politike v podporo dvojni poklicni poti v vrhunskem športu),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2015 o nedavnih razkritjih korupcije na visoki ravni pri FIFI (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. junija 2015 o nedavnih razkritjih korupcije na visoki ravni pri FIFI (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2017 o celovitem pristopu k športni politiki: dobro upravljanje, dostopnost in celovitost (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2017 o celovitem pristopu k športni politiki: dobro upravljanje, dostopnost in celovitost (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (7); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2020 o učinkovitih ukrepih za bolj „zelena“ programa Erasmus+ in Ustvarjalna Evropa ter evropsko solidarnostno enoto (7);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o vplivu COVID-19 na mlade in šport (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 s priporočili Komisiji o izzivih v digitalnem okolju za organizatorje športnih dogodkov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 s priporočili Komisiji o izzivih v digitalnem okolju za organizatorje športnih dogodkov (9),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021–30. junij 2024) (10), zlasti njenih prednostnih področij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o delovnem načrtu Evropske unije za šport (1. januar 2021–30. junij 2024) (10), zlasti njenih prednostnih področij,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o boju proti korupciji v športu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o boju proti korupciji v športu (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o udeležbi invalidov v športu (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o udeležbi invalidov v športu (12),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o učinku pandemije covida-19 in okrevanju športnega sektorja (13),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi vloge trenerjev z izboljšanjem možnosti za pridobivanje znanj in spretnosti ter kompetenc (14),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o inovacijah v športu (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o inovacijah v športu (15),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 16. novembra 1989 proti dopingu v športu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 16. novembra 1989 proti dopingu v športu,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 18. septembra 2014 o prirejanju izidov športnih tekmovanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 18. septembra 2014 o prirejanju izidov športnih tekmovanj,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 3. julija 2016 o celostnem pristopu k varnosti in storitvah na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope z dne 3. julija 2016 o celostnem pristopu k varnosti in storitvah na nogometnih tekmah in drugih športnih dogodkih,

| — | ob upoštevanju kodeksa športne etike Sveta Evrope, kakor je bil revidiran 16. maja 2001, in Evropske listine o športu Sveta Evrope, kakor je bila revidirana 13. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa športne etike Sveta Evrope, kakor je bil revidiran 16. maja 2001, in Evropske listine o športu Sveta Evrope, kakor je bila revidirana 13. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije Unesca z dne 19. oktobra 2005 proti uporabi nedovoljenih snovi v športu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije Unesca z dne 19. oktobra 2005 proti uporabi nedovoljenih snovi v športu,

| — | ob upoštevanju svoje študije iz junija 2021 z naslovom EU sports policy: assessment and possible ways forward (Športna politika EU: ocena in možne poti naprej) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije iz junija 2021 z naslovom EU sports policy: assessment and possible ways forward (Športna politika EU: ocena in možne poti naprej) (16),

| — | ob upoštevanju končnega poročila podjetij Ecorys, KEA in organizacije Sport and Citizenship Generalnemu direktoratu Evropske komisije za izobraževanje in kulturo iz junija 2016 z naslovom Mapping and analysis of the specificity of sport (Pregled in analiza posebnosti v športu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila podjetij Ecorys, KEA in organizacije Sport and Citizenship Generalnemu direktoratu Evropske komisije za izobraževanje in kulturo iz junija 2016 z naslovom Mapping and analysis of the specificity of sport (Pregled in analiza posebnosti v športu),

| — | ob upoštevanju poročila podjetja Ecorys in inštituta SportsEconAustria Evropski komisiji iz leta 2020 z naslovom Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU (Primerjalna študija merjenja gospodarskega učinka covida-19 na športni sektor v EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila podjetja Ecorys in inštituta SportsEconAustria Evropski komisiji iz leta 2020 z naslovom Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU (Primerjalna študija merjenja gospodarskega učinka covida-19 na športni sektor v EU),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0318/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0318/2021),

| A. | ker ima šport ključno vlogo v družbenem, kulturnem in izobraževalnem življenju evropskih državljanov ter spodbuja vrednote, kot so demokracija, spoštovanje, solidarnost, raznolikost in enakost; |
| --- | --- |

A.

ker ima šport ključno vlogo v družbenem, kulturnem in izobraževalnem življenju evropskih državljanov ter spodbuja vrednote, kot so demokracija, spoštovanje, solidarnost, raznolikost in enakost;

| B. | ker šport spodbuja vključevanje, zlasti ljudi z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

B.

ker šport spodbuja vključevanje, zlasti ljudi z manj priložnostmi;

| C. | ker mora biti šport vključujoč in odprt za vse, ne glede na starost, spol, invalidnost ali kulturno in socialno-ekonomsko ozadje; |
| --- | --- |

C.

ker mora biti šport vključujoč in odprt za vse, ne glede na starost, spol, invalidnost ali kulturno in socialno-ekonomsko ozadje;

| D. | ker je šport rastoč gospodarski sektor, ki prispeva k rasti in ustvarjanju delovnih mest v EU ter s tem k njeni blaginji; |
| --- | --- |

D.

ker je šport rastoč gospodarski sektor, ki prispeva k rasti in ustvarjanju delovnih mest v EU ter s tem k njeni blaginji;

| E. | ker šport prispeva k boljšemu evropskemu povezovanju in položaju EU pri mednarodnem sodelovanju; |
| --- | --- |

E.

ker šport prispeva k boljšemu evropskemu povezovanju in položaju EU pri mednarodnem sodelovanju;

| F. | ker ima covid-19 negativen gospodarski in socialni vpliv na športni sektor; |
| --- | --- |

F.

ker ima covid-19 negativen gospodarski in socialni vpliv na športni sektor;

| G. | ker bi si morala EU prizadevati za nadaljnji razvoj evropske razsežnosti športa ob upoštevanju njegove posebne narave in avtonomije; |
| --- | --- |

G.

ker bi si morala EU prizadevati za nadaljnji razvoj evropske razsežnosti športa ob upoštevanju njegove posebne narave in avtonomije;

| H. | ker mora športna politika EU podpirati tako vrhunski kot množični šport, pa tudi različne oblike dejavnega preživljanja prostega časa; |
| --- | --- |

H.

ker mora športna politika EU podpirati tako vrhunski kot množični šport, pa tudi različne oblike dejavnega preživljanja prostega časa;

| I. | ker množični šport prispeva k razvoju spretnosti med mladimi in spodbuja državljansko udeležbo prek prostovoljstva; |
| --- | --- |

I.

ker množični šport prispeva k razvoju spretnosti med mladimi in spodbuja državljansko udeležbo prek prostovoljstva;

| J. | ker je za mlade športnike izziv uskladiti športno poklicno pot z usposabljanjem in izvajanjem poklica; |
| --- | --- |

J.

ker je za mlade športnike izziv uskladiti športno poklicno pot z usposabljanjem in izvajanjem poklica;

| K. | ker šport pozitivno vpliva na zdravje in dobro počutje državljanov; |
| --- | --- |

K.

ker šport pozitivno vpliva na zdravje in dobro počutje državljanov;

| L. | ker je razvoj športne infrastrukture pomemben dejavnik za boljšo kakovost življenja in gospodarske priložnosti na oddaljenih in prikrajšanih območjih; |
| --- | --- |

L.

ker je razvoj športne infrastrukture pomemben dejavnik za boljšo kakovost življenja in gospodarske priložnosti na oddaljenih in prikrajšanih območjih;

| M. | ker je v športu vrsta izzivov, na primer vprašanja upravljanja, korupcija, vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem, uporaba nedovoljenih poživil, financiranje, digitalno piratstvo, modeli, ki temeljijo izključno na dobičku, kršitve človekovih pravic, diskriminacija in nasilje ter vprašanja okoljskih učinkov in trajnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je v športu vrsta izzivov, na primer vprašanja upravljanja, korupcija, vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem, uporaba nedovoljenih poživil, financiranje, digitalno piratstvo, modeli, ki temeljijo izključno na dobičku, kršitve človekovih pravic, diskriminacija in nasilje ter vprašanja okoljskih učinkov in trajnosti;

| N. | ker so ženske pri športu še vedno premalo zastopane v vodstvenih organih in medijih; |
| --- | --- |

N.

ker so ženske pri športu še vedno premalo zastopane v vodstvenih organih in medijih;

| O. | ker nezakonito prenašanje športnih dogodkov v živo ogroža finančno stabilnost poklicnih in množičnih športov, ki so odvisni od prihodkov iz pravic do športnega prenosa; |
| --- | --- |

O.

ker nezakonito prenašanje športnih dogodkov v živo ogroža finančno stabilnost poklicnih in množičnih športov, ki so odvisni od prihodkov iz pravic do športnega prenosa;

Večja prepoznavnost, sodelovanje in vključevanje športa v politike EU

| 1. | poziva EU, naj sprejme celovitejši pristop k športni politiki in si bolj prizadeva za njeno vključitev v druge politike EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba izboljšati medinstitucionalno sodelovanje in sodelovanje z deležniki v športu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj vzpostavi redno strukturirano sodelovanje na visoki ravni z vsemi deležniki v športu in drugimi institucijami, da bi bila njena priporočila, kako ravnati z izzivi, s katerimi se spoprijema športni sektor, bolj ciljna in odgovorna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo o prihodnosti športa, povezano s strateškimi cilji EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj izboljša prepoznavnost športa in športni vidik na vseh področjih politike na ravni EU z vključitvijo športa v naziv resorja pristojnega komisarja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | v zvezi s tem poziva tudi k imenovanju koordinatorja EU za šport, ki bi bil kontaktna točka Komisije za ta vprašanja in vidna referenčna točka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vztraja, da je treba bolje sodelovati s Parlamentom, da se ustvari okvir za redne politične razprave in ukrepanje v zvezi s športom, ter je potreben parlamentarni nadzor nad izvajanjem strateških ciljev in njegovo spremljanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja vlogo konference o prihodnosti Evrope v razpravah o nadaljnji športni politiki EU in vprašanjih, povezanih s športom, ter spodbuja vse deležnike na področju športa, naj pri tem dejavno sodelujejo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava nedavno sprejetje revidirane Evropske listine o športu v okviru Sveta Evrope, v kateri so poudarjene skupne značilnosti okvira za evropski šport in njegovo organizacijo, ter poziva institucije EU, naj si prizadevajo za doslednost, sodelovanje in solidarnost na ravni vse celine ter prevzamejo pobudo na področju športne politike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Parlament, naj prevzame dejavnejšo vlogo v športni diplomaciji; |
| --- | --- |

10.

Okrepitev načel evropskega športnega modela

| 11. | priznava pomen evropskega športnega modela, ki temelji na vrednotah, prostovoljnih dejavnostih in solidarnosti ter se veseli njegovega nadaljnjega razvoja v interesu državljanov in deležnikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava raznolikost pristopov v različnih športih in državah, hkrati pa meni, da je treba dodatno okrepiti in zaščititi skupne temelje evropskega športa, zlasti povezave med množičnim in elitnim športom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k evropskemu športnemu modelu, ki bo priznaval, da je potrebna odločna zavezanost vključevanju načel solidarnosti, trajnosti, vključenosti, odprte konkurence, športnih dosežkov in pravičnosti ter v skladu s tem odločno nasprotuje ločenim tekmovanjem, ki ogrožajo ta načela in stabilnost celotnega športnega ekosistema; poudarja, da bi morali ta načela spodbujati vsi deležniki v športu in nacionalni organi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da imajo zveze pomembno vlogo pri upravljanju svojega športa, in spodbuja tesnejše usklajevanje in sodelovanje z organi in vsemi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da so športni klubi temelj evropskega športnega modela, ki vsakomur omogoča, da se ukvarja s športom na lokalni ravni, zlasti mladi, ne glede na njegovo kulturno ali socialno-ekonomsko ozadje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da sta potrebni bolj ciljna in večja solidarnost in boljša finančna prerazporeditev ter izmenjava znanja, spretnosti in izkušenj, zlasti med poklicnim in množičnim športom; poziva športne zveze, naj uvedejo solidarnostni mehanizem, ki bo temeljil na pošteni in zavezujoči metodi, ki bo zagotavljala ustrezno financiranje ljubiteljske in množične ravni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da sta potrebna trajna finančna stabilnost in dobro upravljanje športnih klubov, ter športne organizacije poziva, naj v ta namen uvedejo mehanizme, če teh še ni, in ustrezen sistem izvrševanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da nemški model lastništva klubov, ki temelji na pravilu 50+1, dobro služi nemškemu nogometu in bi lahko bil primer dobre prakse za države, ki želijo izboljšati svoje modele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva javne organe ter športne zveze in organizacije, naj pri vseh svojih ukrepih spoštujejo človekove pravice in demokratična načela, zlasti ko podeljujejo status gostitelja za velike športne prireditve in izbirajo sponzorje; vztraja, da velikih športnih prireditev načeloma ne bi smele več pripravljati države, v katerih so te temeljne pravice in vrednote večkrat kršili; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva športne organizacije, naj spoštujejo uveljavljeno pogostost mednarodnih športnih tekmovanj, zlasti evropskih in svetovnih prvenstev, pri tem pa upoštevajo domača tekmovanja ter zdravje športnikov in igralcev; |
| --- | --- |

20.

Obnovitev dobrega upravljanja in integritete

| 21. | meni, da se je treba znova zavezati dobremu upravljanju, da bi na novo uravnotežili socialne in gospodarske elemente v športu ter zagotovili, da se spoštuje zastopanost deležnikov v organih odločanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da bi bilo treba osredotočenost poklicnega športa na komercialne interese uravnotežiti s prepotrebnimi družbenimi funkcijami; spodbuja ustrezne organizacije, naj obravnavajo to vprašanje, da bi bile še naprej za zgled, ko zagovarjajo ideale, na katerih temelji evropski šport; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva mednarodne, evropske in nacionalne športne organizacije ter predstavniške organizacije deležnikov, naj izvajajo najvišje standarde upravljanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | priznava, da so športne organizacije in zveze veliko vložile v dosledno izvajanje načel dobrega upravljanja v športu, in poudarja, da mora Komisija pripraviti priporočila za smernice za organizacijo športa in njegovih upravljavskih organov v EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva mednarodne, evropske in nacionalne vodstvene organe na področju športa, naj izvajajo ukrepe za raznolikost in vključevanje, zlasti za rešitev vprašanja majhnega števila žensk in etničnih manjšin na vodilnih položajih in v upravnih odborih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva vse organizacije deležnikov s področja športa, naj kot pogoj za sodelovanje v kolektivnih postopkih odločanja določijo ustrezne ravni zastopanosti in profesionalizacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva institucije EU k spodbujanju in zaščiti temeljnih pravic športnikov, tudi z zastopanostjo športnikov pri odločanju, svobodo združevanja, kolektivnimi pogajanji in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da morajo športni organi upoštevati, da je treba tako kot za telesno zdravje skrbeti tudi za duševno zdravje športnikov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj z ukrepi poskrbijo, da bodo imeli vsi poklicni športniki enak dostop do mehanizmov socialne zaščite in varstva dela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice, športne vodstvene organe in klube, naj priznajo status navijačev v športu tako, da jih vključijo v organe upravljanja in odločanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj dosedanje dosežke pri socialnem dialogu nadgradi in razširi njegovo področje uporabe na vse poklicne športe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja reforme in ukrepe za izboljšanje preglednosti in odgovornosti na trgu prestopov igralcev v športu ter poziva k nadaljnjim prizadevanjem; ugotavlja, da so potrebni evropski okviri za izboljšanje sistemov prestopov igralcev, da bi izpolnili evropske standarde in cilje, zlasti v zvezi s trgom dela in finančnimi predpisi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava, da je treba urediti dejavnosti zastopnikov in priznava, da so nedavne reforme na trgu prestopov v nogometu korak v pravo smer, kar velja tudi za vzpostavitev klirinške hiše, zahteve glede licenc za zastopnike ter omejitve zastopniških provizij; poziva ustrezne športne organe, naj zagotovijo, da se bodo te reforme takoj izvajale, Komisijo pa, naj spremlja napredek pri tem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vztraja, da boj proti korupciji v športu, ki je pogosto povezana s pranjem denarja in kriminalom, zahteva nadnacionalno sodelovanje med vsemi deležniki in organi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice in ustrezne organe, naj se odločno borijo proti zlorabam v sektorju iger na srečo, kar vključuje širjenje goljufivih spletnih mest in plenilske prakse, da bi mladoletnike in ranljive osebe zaščitili pred tveganji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Svet in Komisijo, naj poskrbita, da podpis in ratifikacija Konvencije Sveta Evrope o prirejanju izidov športnih tekmovanj, ne bosta več zastajali; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba izboljšati zmogljivosti za sprejetje strožjih preventivnih in protidopinških ukrepov v športu s skupno evropsko strategijo, ki bo vključevala tesno sodelovanje in izmenjavo informacij med organi kazenskega pregona v vseh državah EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da so potrebne informacijske in izobraževalne kampanje, s katerimi bi preprečevali uporabo nedovoljenih poživil, vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem, korupcijo, nasilje, telesne in psihične zlorabe in druge zadeve, povezane z integriteto, s poudarkom na ljubiteljskem športu; |
| --- | --- |

38.

Zagotavljanje varnega, vključujočega in enakopravnega športa

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj vse ustrezne deležnike vključijo v zagotavljanje, da bosta športna politika in zakonodaja podpirali enakost spolov, pri čemer naj posebno pozornost namenijo vsem oblikam nasilja in nadlegovanja, spolnim stereotipom, majhni prepoznavnosti in medijskemu poročanju ter razlikam v plačah, premijah in nagradah; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva nacionalne športne zveze, naj si prizadevajo za izenačitev plačila premij za športnike in športnice po zgledu nogometnega združenja Irske (FAI); |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj prizna pomen in podpre socialno vključevanje oseb z manj priložnostmi, beguncev, etničnih manjšin in skupnosti LGBTQI+ v šport, ne da bi koga pozabili; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba veliki družbeni pomen elitnega športa poudariti z ozaveščanjem o vprašanjih, s katerimi se v športu soočajo LGBTQI+ osebe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva športne in javne organe, naj učinkovito rešujejo diskriminacijo, nasilje in sovražni govor ter vsem športnikom, gledalcem in osebju na športnih prizoriščih in na spletu omogočijo varen in vključujoč šport; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vztraja pri pristopu ničelne strpnosti do rasizma in nasilja pri športu ter poziva Komisijo, države članice in športne zveze, naj oblikujejo ukrepe za preprečevanje takšnih dogodkov ter sprejmejo učinkovite kazni in ukrepe v podporo žrtvam; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj si bolj prizadevajo za vključevanje oseb z intelektualno oviro in invalidov v športne dejavnosti in programe ter izboljšajo poročanje o tekmovanjih parašportnikov v medijih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba povečati sredstva in odpraviti vse ovire za invalide z izobraževalnimi kampanjami in kampanjami ozaveščanja, specializiranim usposabljanjem ustreznih akterjev in dostopno športno infrastrukturo, ki bo omogočala udeležbo na športnih dogodkih in sodelovanje pri športu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj svojim olimpijskim in paralimpijskim prvakom ponudijo enake finančne nagrade ter podprejo olimpijce in paralimpijce z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opozarja na demografske izzive za EU, na primer staranje prebivalstva, zaradi česar bi bilo treba posebno pozornost nameniti spodbujanju aktivnega staranja s telesnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva medije v državah članicah, naj bolje spremljajo širši krog športa, zlasti ženski in mladinski šport; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva države članice, naj s posebnimi ukrepi omogočijo otrokom iz socialno prikrajšanih okolij, da se bodo lahko vključevali v športne panoge, za katere je oprema draga in se plačujejo visoki prispevki, kot so zimski športi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva institucije EU, države članice in športne organizacije, naj dajo prednost politikam, ki varujejo otroke pred diskriminacijo, nadlegovanjem in vsemi oblikami zlorab, ozaveščajo ter omogočajo dostop do pravnih instrumentov, vštevši pravno pomoč in pravočasno zaščito; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja študijo Komisije iz leta 2019 z naslovom Varovanje otrok v športu in poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na tem področju, tudi z rednim zbiranjem in posodabljanjem podatkov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vztraja, da je treba mlade športnike iz držav v razvoju zaščititi pred goljufijo in trgovino z ljudmi, da bi jim morali v Evropi dodeliti ustrezen pravni status ter bi morali prejemati podporo pri ocenjevanju in spremljanju njihovih pogodb; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice in športne zveze, naj mladim in športnikom nudijo usposabljanje iz prve pomoči; |
| --- | --- |

54.

Spodbujanje zdravega in aktivnega načina življenja skupaj s priložnostmi za izobraževanje in razvoj

| 55. | poziva države članice in javne organe, naj predvsem v oddaljenih regijah in zapostavljenih območjih razvijejo športno infrastrukturo in povečajo količino telesne vzgoje, tudi z dnevnimi telesnimi dejavnostmi, aktivnimi odmori in obšolskimi telesnimi dejavnostmi v šolah, obenem pa spremenijo miselnost glede priznavanja pomena športa kot šolskega predmeta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja potrebo po celostnemu pristopu k aktivnim mestom, s katerim se bodo spodbujale telesne dejavnosti v vsakdanjem življenju evropskih državljanov, tudi na delovnem mestu, ter povečala in razvijala aktivna in trajnostna mobilnost in prevozna sredstva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja pobude in kampanje, s katerimi se spodbujajo telesne dejavnosti, kot so evropski teden športa, #BeActive in HealthyLifestyle4All, ter spodbuja Komisijo, naj države članice o teh dogodkih bolje obvešča, kar velja zlasti za šole; poudarja, da je treba njihov doseg, učinkovitost in učinek redno ocenjevati; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva k izvajanju in promoviranju smernic EU o dvojni poklicni poti športnikov v vseh državah članicah in k njihovi razširitvi na vse športno osebje, ki se ukvarja s strukturiranim športom, in k posebnim pobudam za preusposabljanje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponovno poziva Komisijo, države članice, športne zveze in klube, naj spodbujajo možnosti dvojne poklicne poti za športnike, in poziva Komisijo, naj razmisli o vključitvi čezmejne mobilnosti športnikov v naslednji program Erasmus+; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ponovno opozarja, da je treba pripraviti strategijo, s katero bi podprli nekdanje športnike in jim omogočili primeren dostop do delovnih mest, usposabljanja ali prekvalifikacije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja vlogo trenerjev, športnega osebja, učiteljev in mladinskih delavcev pri razvoju spretnosti in izobraževanju otrok in mladih ter poudarja, da je ustrezno usposabljanje ključno za spodbujanje športnega udejstvovanja in zagotavljanje varnega okolja za vse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja vključitev mobilnosti športnega osebja v program Erasmus+ za obdobje 2021–2027, ter poziva Komisijo, nacionalne agencije in športne zveze, naj ozaveščajo o tej novi priložnosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo skupne standarde na ravni EU, da bi zagotovili, da imajo vsi trenerji ustrezno znanje in spretnosti za usposabljanje otrok in mladih; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežo ambasadorjev za šport, da bi izkoristili vpliv priznanih športnih vzornikov za spodbujanje telesne dejavnosti in zdravega načina življenja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | priznava, da je prispevek prostovoljcev na področju športa k družbi dragocen, ter poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo sistem v skladu s programom znanj in spretnosti EU ter na podlagi evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) in evropskega sistema kreditnih točk za poklicno izobraževanje in usposabljanje (ECVET), da se bodo priznale tudi kvalifikacije, ki so jih pridobili prostovoljci, vključno s trenerji, ki delajo kot prostovoljci; |
| --- | --- |

65.

Pomoč za uspešno okrevanje športnega sektorja

| 66. | vztraja, da so potrebni podporni in ciljni finančni mehanizmi za ponovno oživitev športnega sektorja in vseh športnih panog po pandemiji covida-19, tudi prek nacionalnih podpornih skladov, mehanizma za okrevanje in odpornost ter strukturnih skladov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice šport vključile v svoje nacionalne načrte za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj podatke o naložbah in reformah, povezanih s športom, vključi v poročilo o pregledu izvajanja instrumenta za okrevanje in odpornost, ki bo Parlamentu in Svetu predloženo leta 2022; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja povečanje sredstev za šport v okviru sedanjega programa Erasmus+ in podpira nadaljnje sinergije med skladi in programi, kot sta EU za zdravje in LIFE; poudarja, da je treba za boljšo uporabo teh orodij v podporo okrevanju v športu odpraviti vse ovire v postopku prijave na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

69.

| 70. | obžaluje, da šport v uredbi o programu EU za zdravje ni izrecno omenjen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva institucije EU, naj v novem obdobju finančnega načrtovanja znatno povečajo delež proračunskih sredstev, ki je v okviru programa Erasmus+ namenjen za množični šport; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je treba ciljno povečati financiranje športa tudi zunaj programa Erasmus+, pri tem pa poudariti njegovo socialno razsežnost, ki jo ima zlasti množični šport; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opozarja na pomen pripravljalnih ukrepov in pilotnih projektov na področju športa, ki zagotavljajo dodatno financiranje množičnega športa in dajejo obetavne rezultate; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj poveča število sprejetih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov na področju športa; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da je treba podpreti športni turizem, s katerim je tudi mogoče spodbuditi okrevanje in odpornost športnega sektorja po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opozarja, da je pomembno zaščititi tradicionalne športne panoge in jih spodbujati z ustreznim financiranjem v okviru evropske kulturne dediščine in regionalne identitete; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj priznajo, da imajo šport in telesne dejavnosti velik pomen na področjih, kot so mestna prenova, turizem in teritorialna kohezija, ter spodbujajo k ustreznim naložbam, ki spadajo k kohezijski politiki EU, zlasti iz Evropskega socialnega sklada plus in Evropskega sklada za regionalni razvoj ter mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo sredstev REACT-EU za projekte, povezane s športno infrastrukturo, če so trajnostni, prispevajo k dolgoročnemu okrevanju gospodarstva in podpirajo turizem; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja Komisijo in organe upravljanja na pomembno vlogo majhnih športnih klubov in združenj ter poudarja pomanjkanje človeških in materialnih virov, ki so jim na voljo za dostop do evropskih sredstev in ciljno usmerjene podpore; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva države članice, naj razmislijo o uporabi najnižje možne stopnje DDV za športni sektor, s čimer bi olajšala dostop do športnih storitev po pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj skupaj z vsemi ustreznimi deležniki, tudi civilno družbo, socialnimi partnerji ter javnimi organi oblikuje metodologijo za opredelitev meril za merjenje in spremljanje socialnega učinka projektov, povezanih s športom, in naj redno posodablja in predstavlja podatke o njegovem socialnem učinku; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo in države članice, naj redno posodabljajo in predstavljajo podatke o gospodarskem učinku športa; |
| --- | --- |

82.

Podpora pri prehodu na trajnostno in inovativno prihodnost

| 83. | je seznanjen s prizadevanji klubov in zvez za zagotavljanje okoljske trajnosti; poziva institucije EU, države članice in športne zveze, naj še naprej podpirajo in spodbujajo razvoj športa in prirejanje okoljsko ambicioznih športnih dogodkov; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vztraja, da je treba šport uskladiti z načeli evropskega zelenega dogovora ter da mora prispevati k okoljskemu izobraževanju in spreminjanju vedenja; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo zeleni prehod v športnem sektorju, zlasti pri gradnji, širitvi in obnovi športne infrastrukture, vključno z zimskimi športnimi objekti; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja pomen športa in telesnih dejavnosti v novem evropskem Bauhausu in priznava potencial razvoja aktivnih prostorov in spodbujanje trajnostne športne infrastrukture; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo imeli v pobudi prednost projekti, povezani s športom, zlasti v javnih prostorih; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo in države članice, naj določijo harmonizirana minimalna merila dostopnosti, merila trajnosti in varnostne standarde za športno infrastrukturo, vključno z merili za preprečevanje vseh oblik nadlegovanja, in naj podprejo vključenost in mobilnost športnikov in športnih delavcev; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva, naj se posebna pozornost nameni delovnim pogojem gradbenih delavcev, ki sodelujejo pri gradnji športne infrastrukture; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poudarja pomen inovacij in medsektorskega sodelovanja v športu, zlasti razvoja digitalnih orodij za povečanje udeležbe v telesnih dejavnostih, s posebnim poudarkom na mladih; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da bi bilo treba zaradi pandemije covida-19 poiskati nove načine prirejanja športnih dogodkov z uporabo digitalnih tehnologij, ki so na voljo; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, naj oblikujeta skupnost znanja in inovacij na področju športa, da bi spodbudili inovacije, odpornost in čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva institucije EU, naj začnejo razpravo o prihodnosti in možnostih e-športa ter zberejo podatke, da bi ocenile ta sektor in predstavile študijo o njegovem socialnem in gospodarskem učinku; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Komisijo, naj takoj začne reševati vse večji problem nezakonitega prenosa športnih dogodkov; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskim, mednarodnim in nacionalnim športnim zvezam in organizacijam. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  Resolucija z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015, A/RES/70/1.

(2)  UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(3)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 46.

(4)  UL C 36, 29.1.2016, str. 137.

(5)  UL C 407, 4.11.2016, str. 81.

(6)  UL C 252, 18.7.2018, str. 2.

(7)  UL C 385, 22.9.2021, str. 2.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0045.

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0236.

(10)  UL C 419, 4.12.2020, str. 1.

(11)  UL C 416, 11.12.2019, str. 3.

(12)  UL C 192, 7.6.2019, str. 18.

(13)  UL C 214 I, 29.6.2020, str. 1.

(14)  UL C 196, 11.6.2020, str. 1.

(15)  UL C 212, 4.6.2021, str. 2.

(16)  Mittag, J., in Naul, R. (2021), EU sports policy: assessment and possible ways forward, Evropski parlament, raziskava za Odbor za kulturo in izobraževanje, Tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko, Bruselj.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/11

---

P9_TA(2021)0464

Digitalizacija evropskega poročanja, spremljanja in revizije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 s priporočili Komisiji o digitalizaciji evropskega poročanja, spremljanja in revizije (2021/2054(INL))

(2022/C 224/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 322(1) in člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 322(1) in člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (3) (direktiva o zaščiti finančnih interesov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (3) (direktiva o zaščiti finančnih interesov),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (4) (direktiva o preprečevanju pranja denarja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (4) (direktiva o preprečevanju pranja denarja),

| — | ob upoštevanju člena 22(4) Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 22(4) Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (5),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta in Komisije o zbiranju podatkov za učinkovite kontrole in revizije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta in Komisije o zbiranju podatkov za učinkovite kontrole in revizije (6),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2019, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (8),

| — | ob upoštevanju odstavka 24 sklepov Evropskega sveta 17. do 21. julija 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavka 24 sklepov Evropskega sveta 17. do 21. julija 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027,

| — | ob upoštevanju izjave Sodišča Evropske unije v združenih zadevah C-465/00, C-138/01 in C-139/01 Österreichischer Rundfunk (9), da imajo „v demokratični družbi davkoplačevalci in javnost na splošno pravico do obveščenosti o porabi javnih prihodkov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Sodišča Evropske unije v združenih zadevah C-465/00, C-138/01 in C-139/01 Österreichischer Rundfunk (9), da imajo „v demokratični družbi davkoplačevalci in javnost na splošno pravico do obveščenosti o porabi javnih prihodkov“,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za proračunske zadeve z naslovom Največjih 50 upravičencev skupne kmetijske politike in kohezijskih skladov v vsaki državi članici EU (The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds), ki jo je naročil Odbor za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za proračunske zadeve z naslovom Največjih 50 upravičencev skupne kmetijske politike in kohezijskih skladov v vsaki državi članici EU (The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds), ki jo je naročil Odbor za proračunski nadzor,

| — | ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Digitalizacija evropskega poročanja, spremljanja in revizije (Digitalisation of the European reporting, monitoring and audit), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Digitalizacija evropskega poročanja, spremljanja in revizije (Digitalisation of the European reporting, monitoring and audit),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 04/2020: Uporaba novih tehnologij zajemanja posnetkov za spremljanje skupne kmetijske politike: na splošno stalen napredek, vendar počasnejši pri spremljanju podnebja in okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 04/2020: Uporaba novih tehnologij zajemanja posnetkov za spremljanje skupne kmetijske politike: na splošno stalen napredek, vendar počasnejši pri spremljanju podnebja in okolja,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0311/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0311/2021),

| A. | ker institucije, organi, uradi in agencije Unije v skladu s členom 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije svoje delo opravljajo kolikor je mogoče odprto; |
| --- | --- |

A.

ker institucije, organi, uradi in agencije Unije v skladu s členom 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije svoje delo opravljajo kolikor je mogoče odprto;

| B. | ker uporaba tega načela v zvezi z izvrševanjem proračuna pomeni, da bi morali biti evropski državljani seznanjeni s tem, kje in za kakšne namene Unija porablja sredstva; ugotavlja, da se število zunajproračunskih instrumentov še naprej povečuje, in meni, da instrumenti, kot je Next Generation EU, sodijo v neposredno upravljanje Komisije; poudarja, da mora Parlament izpolnjevati svoj mandat pri funkcijah odločanja, nadzora in podelitve razrešnice; zahteva, naj se finančna uredba posodobi, da bo Parlament lahko izpolnil svoj mandat pri nadzoru teh novih mehanizmov; poudarja, da je to zlasti pomembno v povezavi z digitalizacijo evropskega poročanja, spremljanja in revizije; |
| --- | --- |

B.

ker uporaba tega načela v zvezi z izvrševanjem proračuna pomeni, da bi morali biti evropski državljani seznanjeni s tem, kje in za kakšne namene Unija porablja sredstva; ugotavlja, da se število zunajproračunskih instrumentov še naprej povečuje, in meni, da instrumenti, kot je Next Generation EU, sodijo v neposredno upravljanje Komisije; poudarja, da mora Parlament izpolnjevati svoj mandat pri funkcijah odločanja, nadzora in podelitve razrešnice; zahteva, naj se finančna uredba posodobi, da bo Parlament lahko izpolnil svoj mandat pri nadzoru teh novih mehanizmov; poudarja, da je to zlasti pomembno v povezavi z digitalizacijo evropskega poročanja, spremljanja in revizije;

| C. | ker sta seznanjenost javnosti in popolna preglednost glede porabe sredstev Unije bistvena, da javnost pristane na to porabo, ključna pa je tudi za zagotavljanje odgovornosti, verodostojnosti in boljšega nadzora nad porabo, vključno s preprečevanjem zlorab, korupcije, goljufij in nasprotij interesov; |
| --- | --- |

C.

ker sta seznanjenost javnosti in popolna preglednost glede porabe sredstev Unije bistvena, da javnost pristane na to porabo, ključna pa je tudi za zagotavljanje odgovornosti, verodostojnosti in boljšega nadzora nad porabo, vključno s preprečevanjem zlorab, korupcije, goljufij in nasprotij interesov;

| D. | ker člen 38 finančne uredbe določa veljavna pravila za objavo informacij o prejemnikih in drugih informacij; |
| --- | --- |

D.

ker člen 38 finančne uredbe določa veljavna pravila za objavo informacij o prejemnikih in drugih informacij;

| E. | ker so razlike pri izvajanju teh pravil privedle do položaja, ko trenutno v vsaki državi članici obstaja en sistem poročanja za skupno kmetijsko politiko in več kot 250 sistemov poročanja za strukturne in kohezijske politike v državah članicah; |
| --- | --- |

E.

ker so razlike pri izvajanju teh pravil privedle do položaja, ko trenutno v vsaki državi članici obstaja en sistem poročanja za skupno kmetijsko politiko in več kot 250 sistemov poročanja za strukturne in kohezijske politike v državah članicah;

| F. | ker so trenutno velike razlike v tem, kako so ti sistemi zasnovani, kako delujejo in kako se od njih pridobijo in delijo informacije; |
| --- | --- |

F.

ker so trenutno velike razlike v tem, kako so ti sistemi zasnovani, kako delujejo in kako se od njih pridobijo in delijo informacije;

| G. | ker razdrobljenost podatkov zelo otežuje ali celo onemogoča identifikacijo končnih upravičencev do sredstev Unije, ki se upravljajo neposredno, posredno ali z deljenim upravljanjem; |
| --- | --- |

G.

ker razdrobljenost podatkov zelo otežuje ali celo onemogoča identifikacijo končnih upravičencev do sredstev Unije, ki se upravljajo neposredno, posredno ali z deljenim upravljanjem;

| H. | ker številni sistemi ne vključujejo enotnih identifikacijskih številk za fizične osebe in podjetja; |
| --- | --- |

H.

ker številni sistemi ne vključujejo enotnih identifikacijskih številk za fizične osebe in podjetja;

| I. | ker sedanji sistemi za podjetja v večini primerov ne vsebujejo informacij o lastniku ali lastnikih podjetij in njihovih dejanskih lastnikih; ker je digitalizacija evropskega poročanja, spremljanja in revizije najbolj koristen instrument za preprečevanje dezinformacij, če so informacije, ki niso občutljive narave, javno dostopne; |
| --- | --- |

I.

ker sedanji sistemi za podjetja v večini primerov ne vsebujejo informacij o lastniku ali lastnikih podjetij in njihovih dejanskih lastnikih; ker je digitalizacija evropskega poročanja, spremljanja in revizije najbolj koristen instrument za preprečevanje dezinformacij, če so informacije, ki niso občutljive narave, javno dostopne;

| J. | ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj posreduje informacije o 50 največjih upravičencih do sredstev iz skupne kmetijske politike in strukturnih skladov v vsaki državi članici, vendar je doslej prejel le nepopolne in nezadovoljive odgovore; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament večkrat pozval Komisijo, naj posreduje informacije o 50 največjih upravičencih do sredstev iz skupne kmetijske politike in strukturnih skladov v vsaki državi članici, vendar je doslej prejel le nepopolne in nezadovoljive odgovore;

| K. | ker je Parlament leta 2020 začel študijo, da bi na podlagi javno dostopnih informacij prepoznal 50 največjih upravičencev do sredstev skupne kmetijske politike in strukturnih skladov v vsaki državi članici, ki je privedla do zanimivih ugotovitev, pokazala pa je tudi, kako ostaja težko jasno identificirati številne končne upravičence; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament leta 2020 začel študijo, da bi na podlagi javno dostopnih informacij prepoznal 50 največjih upravičencev do sredstev skupne kmetijske politike in strukturnih skladov v vsaki državi članici, ki je privedla do zanimivih ugotovitev, pokazala pa je tudi, kako ostaja težko jasno identificirati številne končne upravičence;

| L. | ker zaradi sedanjih razmer nihče dejansko ne more imeti pregleda nad tem, koliko denarja prejmejo končni upravičenci iz skupne kmetijske politike ter iz strukturnih in kohezijskih politik; |
| --- | --- |

L.

ker zaradi sedanjih razmer nihče dejansko ne more imeti pregleda nad tem, koliko denarja prejmejo končni upravičenci iz skupne kmetijske politike ter iz strukturnih in kohezijskih politik;

| M. | ker so ugotovitve Računskega sodišča, predstavljene na javni predstavitvi v odboru CONT 2. septembra 2021, jasno pokazale, da je treba izboljšati preglednost obstoječega sistema nadzora nad sredstvi Unije; |
| --- | --- |

M.

ker so ugotovitve Računskega sodišča, predstavljene na javni predstavitvi v odboru CONT 2. septembra 2021, jasno pokazale, da je treba izboljšati preglednost obstoječega sistema nadzora nad sredstvi Unije;

| N. | ker nekatera podjetja in fizične osebe delujejo v več kot eni državi članici in zato prejemajo subvencije Unije v več državah članicah; ker so lahko strukture podjetij zelo zapletene in nepregledne ter Komisija ne more spremljati skupnega zneska denarja, ki ga je zbrala vsaka od teh multinacionalnih družb; |
| --- | --- |

N.

ker nekatera podjetja in fizične osebe delujejo v več kot eni državi članici in zato prejemajo subvencije Unije v več državah članicah; ker so lahko strukture podjetij zelo zapletene in nepregledne ter Komisija ne more spremljati skupnega zneska denarja, ki ga je zbrala vsaka od teh multinacionalnih družb;

| O. | ker je Evropski svet od 17. do 21. julija 2020 v odstavku 24 svojih sklepov v zvezi z dogovorom voditeljev držav in vlad o večletnem finančnem okviru 2021–2027, priznal, da je treba za nadzor in revizijo zagotoviti več informacij o končnih upravičencih do sredstev Unije; |
| --- | --- |

O.

ker je Evropski svet od 17. do 21. julija 2020 v odstavku 24 svojih sklepov v zvezi z dogovorom voditeljev držav in vlad o večletnem finančnem okviru 2021–2027, priznal, da je treba za nadzor in revizijo zagotoviti več informacij o končnih upravičencih do sredstev Unije;

| P. | ker vsi ti dejavniki kažejo, da je nujno treba vzpostaviti enoten, pregleden in enostaven standardiziran interoperabilen digitalni sistem za vso Unijo, ki bo v največji možni meri utemeljen na odprtokodnih načelih, v okviru katerega bodo izvajalski organi držav članic poročali o upravičencih do sredstev skupne kmetijske politike ter strukturnih in kohezijskih skladov ter vseh ostalih skladov, da bodo lahko nacionalni nadzorni in revizijski organi, urad OLAF in Evropsko javno tožilstvo ter institucije in organi Unije pridobili popolne in zanesljive informacije o identiteti končnih upravičencev ter o tem, koliko so prejeli in iz katerih skladov; |
| --- | --- |

P.

ker vsi ti dejavniki kažejo, da je nujno treba vzpostaviti enoten, pregleden in enostaven standardiziran interoperabilen digitalni sistem za vso Unijo, ki bo v največji možni meri utemeljen na odprtokodnih načelih, v okviru katerega bodo izvajalski organi držav članic poročali o upravičencih do sredstev skupne kmetijske politike ter strukturnih in kohezijskih skladov ter vseh ostalih skladov, da bodo lahko nacionalni nadzorni in revizijski organi, urad OLAF in Evropsko javno tožilstvo ter institucije in organi Unije pridobili popolne in zanesljive informacije o identiteti končnih upravičencev ter o tem, koliko so prejeli in iz katerih skladov;

| Q. | ker bi morala imeti javnost največji možni dostop do informacij o neposrednih in končnih upravičencih do sredstev Unije v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov in veljavno sodno prakso Sodišča EU o objavi podatkov o upravičencih do sredstev Unije; |
| --- | --- |

Q.

ker bi morala imeti javnost največji možni dostop do informacij o neposrednih in končnih upravičencih do sredstev Unije v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov in veljavno sodno prakso Sodišča EU o objavi podatkov o upravičencih do sredstev Unije;

| R. | ker bi moral tak sistem zagotavljati, da so podatki v usklajeni obliki, so strojno berljivi in vsebujejo enotne identifikacijske številke, vključevati bi moral funkciji iskanja in razvrščanja ter biti interoperabilen, da bi bilo mogoče podatke združevati tudi po vseh politikah, skladih in državah članicah in ne le glede na eno politiko ali sklad, zadevati pa bi moral neposredno, posredno in tudi deljeno upravljanje; |
| --- | --- |

R.

ker bi moral tak sistem zagotavljati, da so podatki v usklajeni obliki, so strojno berljivi in vsebujejo enotne identifikacijske številke, vključevati bi moral funkciji iskanja in razvrščanja ter biti interoperabilen, da bi bilo mogoče podatke združevati tudi po vseh politikah, skladih in državah članicah in ne le glede na eno politiko ali sklad, zadevati pa bi moral neposredno, posredno in tudi deljeno upravljanje;

| S. | ker bi morala Komisija razviti tak sistem, da bi zagotovila popolno interoperabilnost, vključno s samodejnim prevajanjem glavnih elementov sistema, in poskrbeti za čim hitrejše izvajanje tega sistema v vseh državah članicah, politikah in skladih; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala Komisija razviti tak sistem, da bi zagotovila popolno interoperabilnost, vključno s samodejnim prevajanjem glavnih elementov sistema, in poskrbeti za čim hitrejše izvajanje tega sistema v vseh državah članicah, politikah in skladih;

| T. | ker je treba tak sistem razviti v povezavi z najvišjo ravnjo kibernetske varnosti, da se preprečijo kibernetski napadi ali poskusi kibernetskih napadov na ta sistem, ki se uporablja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

T.

ker je treba tak sistem razviti v povezavi z najvišjo ravnjo kibernetske varnosti, da se preprečijo kibernetski napadi ali poskusi kibernetskih napadov na ta sistem, ki se uporablja v vseh državah članicah;

| U. | ker bi bilo treba razvoj takšnega sistema financirati iz proračuna Unije ter ga dati na voljo državam članicam in regionalnim organom, ki skrbijo za delovanje in vzdrževanje takih sistemov poročanja, pa tudi novinarjem, predstavnikom civilne družbe in obči javnosti ter ga pospremiti s tečaji usposabljanja za uradnike, ki so odgovorni za vsakodnevno delovanje sistemov; |
| --- | --- |

U.

ker bi bilo treba razvoj takšnega sistema financirati iz proračuna Unije ter ga dati na voljo državam članicam in regionalnim organom, ki skrbijo za delovanje in vzdrževanje takih sistemov poročanja, pa tudi novinarjem, predstavnikom civilne družbe in obči javnosti ter ga pospremiti s tečaji usposabljanja za uradnike, ki so odgovorni za vsakodnevno delovanje sistemov;

| V. | ker ni mogoče pričakovati, da se bodo sistemi poročanja o skupni kmetijski politiki ter strukturnih in kohezijskih politikah stalno posodabljali z najnovejšimi informacijami o lastništvu podjetij in torej o končnih upravičencih, bi bilo treba te sisteme samodejno povezati z zbirkami podatkov javnih podjetij in s skupnimi zbirkami podatkov o končnih upravičencih; |
| --- | --- |

V.

ker ni mogoče pričakovati, da se bodo sistemi poročanja o skupni kmetijski politiki ter strukturnih in kohezijskih politikah stalno posodabljali z najnovejšimi informacijami o lastništvu podjetij in torej o končnih upravičencih, bi bilo treba te sisteme samodejno povezati z zbirkami podatkov javnih podjetij in s skupnimi zbirkami podatkov o končnih upravičencih;

| W. | ker so javne ustanove pogosto neposredni prejemniki sredstev iz skupne kmetijske politike ali strukturnih skladov, ki jih nato izplačajo drugim prejemnikom v okviru izvajanja določenega programa; ker bi morale biti v takih primerih tudi javne ustanove obvezane, da poročajo o tem, kdo so bili končni prejemniki denarja; ker bi moral digitalni sistem med drugim vključevati interoperabilnost z internimi sistemi ustreznih nacionalnih teles in organov, upravnih in plačilnih organov ter z nacionalnimi zbirkami podatkov o javnih naročilih in razpisih; |
| --- | --- |

W.

ker so javne ustanove pogosto neposredni prejemniki sredstev iz skupne kmetijske politike ali strukturnih skladov, ki jih nato izplačajo drugim prejemnikom v okviru izvajanja določenega programa; ker bi morale biti v takih primerih tudi javne ustanove obvezane, da poročajo o tem, kdo so bili končni prejemniki denarja; ker bi moral digitalni sistem med drugim vključevati interoperabilnost z internimi sistemi ustreznih nacionalnih teles in organov, upravnih in plačilnih organov ter z nacionalnimi zbirkami podatkov o javnih naročilih in razpisih;

| X. | ker bi moral takšen interoperabilen sistem spoštovati pravila iz splošne uredbe o varstvu podatkov in razumna pravila de minimis za objavljanje podatkov; |
| --- | --- |

X.

ker bi moral takšen interoperabilen sistem spoštovati pravila iz splošne uredbe o varstvu podatkov in razumna pravila de minimis za objavljanje podatkov;

| Y. | ker bi morali biti podatki o prejemnikih sredstev iz skupne kmetijske politike ter strukturnih in kohezijskih skladov na voljo javnosti za obdobje najmanj petih let; |
| --- | --- |

Y.

ker bi morali biti podatki o prejemnikih sredstev iz skupne kmetijske politike ter strukturnih in kohezijskih skladov na voljo javnosti za obdobje najmanj petih let;

| Z. | ker bi bilo treba pravila o objavljanju podatkov v zvezi z upravičenci do sredstev iz politik v deljenem upravljanju čim bolj uskladiti s pravili o upravičencih do sredstev v okviru neposrednega upravljanja; ker bi bilo treba satelitske podatke uporabljati pogosteje in bolje ter odpraviti ovire, ki trenutno preprečujejo plačilnim agencijam, da bi široko uporabljale nove tehnologije (10); |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba pravila o objavljanju podatkov v zvezi z upravičenci do sredstev iz politik v deljenem upravljanju čim bolj uskladiti s pravili o upravičencih do sredstev v okviru neposrednega upravljanja; ker bi bilo treba satelitske podatke uporabljati pogosteje in bolje ter odpraviti ovire, ki trenutno preprečujejo plačilnim agencijam, da bi široko uporabljale nove tehnologije (10);

| 1. | zahteva, naj Komisija, tudi v okviru prihodnje revizije finančne uredbe, pred koncem leta 2021 predloži potrebne zakonodajne predloge za spremembo finančne uredbe v skladu s priporočili iz priloge k temu poročilu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba finančne posledice zahtevanega predloga kriti s proračunskimi sredstvi Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je zagotavljanje zaupanja v finančno poslovodenje s sredstvi Unije bistveno za splošno zaupanje v institucije Unije in s tem za zagotavljanje verodostojnosti projekta nadaljnjega evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ker storitve v oblaku omogočajo strateške inovacije za digitalno preobrazbo, ustanovitev evropskega zavezništva za industrijske podatke, računalništvo na robu in računalništvo v oblaku julija 2021 pa predstavlja pomemben korak v zvezi s tem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so jasna, razumljiva in pravična pravila v zvezi s pravicami do prejemanja podpore ali sodelovanjem v programih porabe prvi pogoj za podporo v zvezi s finančnim upravljanjem sredstev Unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je trdno prepričan, da je najuspešnejši in najučinkovitejši način za dodatno izboljšanje zaščite financ Unije in omogočitev še tesnejšega nadzora vzpostavitev integriranega, interoperabilnega in usklajenega sistema za zbiranje, spremljanje in analizo informacij o končnih upravičencih v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da so preglednost izvajanja pravil ter s tem identitete prejemnikov sredstev iz različnih skladov in programov ter preglednost zneskov, ki jih prejmejo, in politike preprečevanja goljufij bistven del zagotavljanja zaupanja v finančno poslovodenje s sredstvi Unije; priznava, da bi morala objava podatkov o upravičencih vključevati najnižje prage v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov in veljavno sodno prakso Sodišča EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poleg tega meni, da bi lahko bila preglednost, zagotovljena s programom digitalizacije, ki bi vzpostavil integriran, interoperabilen in usklajen sistem, najboljši instrument za boj proti dezinformacijam v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je preglednost končnih upravičencev tudi zelo učinkovito orodje v boju proti morebitnim zlorabam, navzkrižjem interesov, goljufijam in korupciji, povezanim s porabo in razdeljevanjem sredstev Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da preglednost javnih sredstev zagotavlja večjo odgovornost in večje zaupanje državljanov v javne organe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bo preglednost v zvezi s končnimi upravičenci zagotovila, da bodo imeli revizijski in nadzorni organi ter organi za podelitev razrešnice v nacionalnih in regionalnih upravah, Komisija, Svet in Parlament veliko boljše in natančnejše možnosti zagotoviti, da se sredstva porabljajo učinkovito, ali ta sredstva izterjati nazaj v primeru goljufije ali druge napačne porabe glede na pravila in cilje politik; poudarja, da bodo tudi Računsko sodišče, urad OLAF in Evropsko javno tožilstvo lahko učinkoviteje in natančneje izpolnjevali svoje odgovornosti, če bodo imeli celovit dostop do popolnih in zanesljivih informacij; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poleg tega poudarja, da bo doslednejša objava podatkov o končnih upravičencih za vso Unijo ponudila novinarjem, predstavnikom civilne družbe in obči javnosti veliko več možnosti za postavljanje upravičenih vprašanj in izražanje pomislekov ter s tem razkrivanje morebitnih primerov zlorabe ali goljufije v zvezi s sredstvi Unije oziroma domnevne vpletenosti politično izpostavljenih oseb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da so sedanje razmere, ko ni mogoče dobiti razumno popolne slike o tem, kdo prejema sredstva in koliko sredstev prejmejo, zlasti iz skladov v deljenem upravljanju, ter vključujejo še posebej nezmožnost seštevanja posameznih zneskov, kadar gre za istega neposrednega in/ali končnega upravičenca in/ali dejanskega lastnika, nesprejemljive in jih je treba čim prej spremeniti, da bi povečali preglednost in učinkovitost sredstev Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je trdno prepričan, da je najučinkovitejši način za izboljšanje položaja revizija ustreznih delov finančne uredbe, da bi povečali preglednost glede tega, kdo prejme sredstva, koliko sredstev prejme in iz katerih skladov in programov Unije jih prejme; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da utegnejo biti zaradi takšne spremembe finančne uredbe potrebne spremembe sektorskih zakonodaj o skladih oziroma programih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi bilo treba takšno revizijo sedanje finančne uredbe izvesti v okviru bližajoče se revizije finančne uredbe, ki naj bi bila po napovedih Komisije predstavljena v četrtem četrtletju leta 2021; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi morala revizija finančne uredbe vključevati trdno pravno podlago za obvezno uporabo odprtih in standardiziranih podatkov o javnih naročilih, pa tudi, da bi morali biti informacijski sistemi za proračunski nadzor obvezni in interoperabilni z nacionalnimi in regionalnimi zbirkami podatkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da bi morala revizija zagotoviti uporabo standardiziranih naborov podatkov in možnost identifikacije končnih upravičencev do sredstev; meni, da morajo obvezne informacije, zbrane za namene revizije in nadzora, vključevati vsaj registracijsko številko za pravne subjekte, nacionalno identifikacijsko številko za fizične osebe, navedbo vrste upravičenca, podizvajalcev, dejanskih lastnikov, ali upravičenec prejema tudi državno pomoč in kontaktne podatke upravičenca; poudarja, da bi moral biti dostop do občutljivih podatkov prek interoperabilnega digitalnega sistema poročanja in spremljanja omejen na pristojne nacionalne in evropske organe, institucije in telesa za namene revizije, nadzora in podelitve razrešnice ter da bi moral biti povsem skladen z zahtevami glede varstva podatkov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morala Komisija zagotoviti, da bo uporaba integriranih in standardiziranih orodij za poročanje in spremljanje obvezna ter da se bodo v celoti izvajala v državah članicah in se torej ne bodo uporabljal zgolj na prostovoljni podlagi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi bilo treba z revizijo poskrbeti tudi za to, da bi bilo v primerih, ko je neposredni prejemnik sredstev Unije podjetje, mogoče zagotoviti identifikacijo dejanskih lastnikov tega podjetja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi bilo treba v primerih, ko je neposredni prejemnik podjetje, ki je v lasti drugega podjetja, zagotoviti, da je mogoče identificirati tudi dejanske lastnike tega drugega podjetja, in da bi se morala ta obveznost uporabljati za vsa podjetja, vključena v lastniško strukturo; zato meni, da morajo matične družbe vzpostaviti edinstvene identifikacijske številke za upravičence, tako da bo imela vsaka hčerinska družba zaporedno številko, ki bo omogočala popolno sledljivost sredstev do končnih upravičencev in dejanskih lastnikov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da bi morala ta obveznost identifikacije dejanskega lastnika veljati vsaj v primerih, ko ima fizična ali pravna oseba v lasti več kot 15 % zadevnega podjetja; poudarja, da bi bilo treba deleže podjetij, ki so v lasti sorodnikov, združiti in obravnavati kot eno; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da bi morala obvezna možnost identifikacije dejanskih lastnikov podjetja veljati tudi, kadar se podjetje nahaja v državi, ki ni članica Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da bi morala revizija finančne uredbe zagotoviti tudi obveznost javnih ustanov, ki so neposredni prejemniki sredstev Unije, da v primerih, ko to niso same, poročajo o končnih upravičencih do sredstev, torej o fizičnih ali pravnih osebah; poudarja, da bi moral digitalni sistem vključevati interoperabilnost z internimi sistemi ustreznih nacionalnih teles in organov, upravnih in plačilnih organov ter z nacionalnimi zbirkami podatkov o javnih naročilih in razpisih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj razvije sistem, ki bo zagotavljal digitalizacijo evropskega poročanja, spremljanja in revizije za skupno kmetijsko politiko, politike kohezijskih in strukturnih skladov ter druge politike, in ga da na voljo finančnim akterjem in subjektom, odgovornim za izvrševanje proračuna, vključno s pristojnimi nacionalnimi in regionalnimi organi v okviru deljenega upravljanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da mora tak sistem v največji možni meri temeljiti na odprtokodnih načelih ter uporabljati standardizirane nabore podatkov in ukrepe za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in podatkov o neposrednih in končnih prejemnikih in upravičencih do sredstev Unije za namene nadzora, revizije in podelitve razrešnice; poudarja potrebo po elektronski identiteti kot prvem koraku za povečanje zaupanja državljanov v javne institucije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi bilo treba tak sistem razviti z namenom zagotavljanja popolne skladnosti z načeli preglednosti, kot so določena v naslovu 2, poglavje 8, finančne uredbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da bi moral biti takšen sistem dostopen novinarjem, predstavnikom civilne družbe in obči javnosti, da bi se olajšale raziskave o uporabi javnih sredstev in po možnosti odkrivanje goljufij ob hkratnem spoštovanju pravil iz splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva, naj se ta sistem razvije v dveh letih ter naj bo brezplačno na voljo in obvezen za organe poročanja v državah članicah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da bi bilo treba razvoj tega sistema pospremiti z možnostjo, da nacionalni in regionalni organi ter ustrezne institucije Unije, vključno s Parlamentom, Komisijo, Evropskim računskim sodiščem, uradom OLAF in Evropskim javnim tožilstvom, kjer je to primerno, zagotavljajo učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, vprašanj dvojnega financiranja in morebitnih zlorab sredstev, tudi z uporabo sodobnih orodij IT, kot je ARACHNE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da bi tak sistem omogočal zelo hitro identifikacijo upravičencev do sredstev Unije, ki večkrat dobijo sredstva ali so nesorazmerno pogosto zastopani, vključno z zmagovalci razpisov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v proračunu Unije na voljo potrebna sredstva za takšen sistem, skupaj z odobritvami za usposabljanje osebja nacionalnih in regionalnih organov, ki bo uporabljalo ta sistem, in tehnično pomoč; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da tak sistem sam ne more vsebovati posodobljenih podatkov o lastništvu podjetij; nadalje opozarja, da bi taka zahteva pomenila, da bi bili organi upravljanja odgovorni za podatke o podjetjih, za katere niso odgovorni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zahteva, da je sistem zasnovan tako, da bo samodejno povezan z zbirkami podatkov, ki vsebujejo posodobljene informacije o lastništvu podjetij, ter bo interoperabilen z internimi sistemi ustreznih nacionalnih teles in organov, upravnih in plačilnih organov ter z nacionalnimi zbirkami podatkov o javnih naročilih in razpisih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva, naj bodo informacije o prejemnikih sredstev Unije dostopne javnosti za obdobje najmanj petih let; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi moral tak sistem spoštovati pravila Unije o varstvu podatkov in veljavno sodno prakso Sodišča EU; ugotavlja, da obstajajo razlike med stopnjo podrobnosti informacij, ki jih je treba zbrati, združiti in shraniti za namene revizije, nadzora in podelitve razrešnice, ter informacij, ki se lahko dajo na voljo javnosti na splošno; poudarja, da morajo imeti revizijski in nadzorni organi ter organi za podelitev razrešnice popoln dostop do vseh razpoložljivih informacij, objavo podatkov pa je mogoče omejiti z veljavnimi zahtevami glede varstva podatkov in najnižjimi pragovi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da bo tak sistem učinkovito zaščiten pred kibernetskimi grožnjami; poziva Komisijo, naj vlaga v programsko opremo visoke ravni za kibernetsko varnost in tudi na ravni držav članic izvaja redna preverjanja za ugotavljanje morebitnih šibkih točk; |
| --- | --- |

37.

| 38. | priznava, da bi moral sistem spoštovati pravila o minimalnih zneskih, ki niso javno dostopni; poudarja, da bi morali pristojni organi vseeno vedno združiti vsa sredstva, ki se izplačajo enemu samemu upravičencu, in če skupni znesek, ki se izplača kateremu koli posameznemu upravičencu, presega minimalni znesek, poskrbeti za javno razkritje informacij o vseh plačilih temu upravičencu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bo ta sistem v največji možni meri uporabljal tudi za sredstva in politike v okviru neposrednega upravljanja z enakimi pravili o preglednosti, kot veljajo za prejemnike sredstev iz programov Unije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da obstoječi sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) igra tudi pomembno vlogo pri zaščiti finančnih interesov Unije; je zaskrbljen, ker se uporablja le za sredstva v neposrednem upravljanju, ki predstavljajo samo okrog 20 % sredstev Unije; je prav tako zaskrbljen, ker gospodarski subjekti, za katere je urad OLAF ugotovil, da zlorabljajo javna sredstva, niso samodejno izključeni iz pogodb, ki se financirajo iz proračuna Unije, oziroma se jim ne naložijo denarne kazni; poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji finančne uredbe razširi področje uporabe sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES), da bo učinkovitejši; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena priporočila Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(4)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

(5)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(6)  UL C 58 I, 18.2.2021, str. 2.

(7)  UL L 417, 11.12.2020, str. 381.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0164.

(9)  ECLI:EU:C:2003:294, točka 85.

(10)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 4/2020: Uporaba novih tehnologij zajemanja posnetkov za spremljanje skupne kmetijske politike: na splošno stalen napredek, vendar počasnejši pri spremljanju podnebja in okolja.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

BESEDILO ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 322(1) te pogodbe v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a te pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skladno z zahtevami Evropskega parlamenta in zaradi točke 24 sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020, se za namene nadzora in revizije uvedejo standardizirani ukrepi za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in zneskov o končnih prejemnikih in upravičencih sredstev Unije, zato da bi bila proračun Unije in Instrument Evropske unije za okrevanje bolje zaščitena pred goljufijami in nepravilnostmi. |
| --- | --- |

(1)

Skladno z zahtevami Evropskega parlamenta in zaradi točke 24 sklepov Evropskega sveta, sprejetih na zasedanju od 17. do 21. julija 2020, se za namene nadzora in revizije uvedejo standardizirani ukrepi za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in zneskov o končnih prejemnikih in upravičencih sredstev Unije, zato da bi bila proračun Unije in Instrument Evropske unije za okrevanje bolje zaščitena pred goljufijami in nepravilnostmi.

| (2) | Za zagotovitev učinkovitega nadzora in revizije je treba zbrati podatke o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo v okviru deljenega upravljanja ter projektov in reform, ki se podpirajo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (1), vključno s podatki o dejanskih lastnikih prejemnikov teh sredstev. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov bodo morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

(2)

Za zagotovitev učinkovitega nadzora in revizije je treba zbrati podatke o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo v okviru deljenega upravljanja ter projektov in reform, ki se podpirajo na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (1), vključno s podatki o dejanskih lastnikih prejemnikov teh sredstev. Pravila v zvezi z zbiranjem in obdelavo takšnih podatkov bodo morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

| (3) | Za boljšo zaščito proračuna Unije bi morala Komisija dati na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do, shranjevanje, združevanje in analizo omenjenih podatkov, da bi se na splošno obvezno uporabljal v državah članicah. Ta sistem bi moral zagotavljati učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršne koli zlorabe sredstev. Komisija, Urad za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugi preiskovalni in nadzorni organi Unije bi morali imeti potreben dostop do teh podatkov, da bi lahko v zvezi z nadzorom in revizijami, ki bi jih opravljale države članice, izvajali svojo nadzorno funkcijo predvsem zato, da bi odkrivali nepravilnosti in izvajali upravne preiskave v zvezi z zlorabo zadevnih sredstev Unije ter da bi imeli podroben pregled nad njihovo porazdelitvijo. |
| --- | --- |

(3)

Za boljšo zaščito proračuna Unije bi morala Komisija dati na voljo integriran in interoperabilen informacijski sistem in sistem spremljanja, ki bo vključeval enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do, shranjevanje, združevanje in analizo omenjenih podatkov, da bi se na splošno obvezno uporabljal v državah članicah. Ta sistem bi moral zagotavljati učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršne koli zlorabe sredstev. Komisija, Urad za boj proti goljufijam (OLAF) ter drugi preiskovalni in nadzorni organi Unije bi morali imeti potreben dostop do teh podatkov, da bi lahko v zvezi z nadzorom in revizijami, ki bi jih opravljale države članice, izvajali svojo nadzorno funkcijo predvsem zato, da bi odkrivali nepravilnosti in izvajali upravne preiskave v zvezi z zlorabo zadevnih sredstev Unije ter da bi imeli podroben pregled nad njihovo porazdelitvijo.

| (4) | Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 se spremeni:

| (1) | člen 36 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se vstavi naslednja točka:






  „(ee) | zbiranje podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do sredstev Unije;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 36 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se vstavi naslednja točka:

„(ee)

zbiranje podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do sredstev Unije;“;

| (b) | v odstavku 4 se vstavi naslednja točka:






  „(cc) | opiranju na integriran in interoperabilen elektronski sistem informiranja in spremljanja, ki vključuje enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, in analizo teh podatkov.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se vstavi naslednja točka:

„(cc)

opiranju na integriran in interoperabilen elektronski sistem informiranja in spremljanja, ki vključuje enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, in analizo teh podatkov.“;

| (2) | člen 38 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Komisija na ustrezen način in pravočasno da na razpolago informacije o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo, pri čemer uporabi podatke, zbrane v integriranem in interoperabilnem elektronskem sistemu informiranja in spremljanja, vzpostavljenem v skladu s členom 129a.
  Prvi pododstavek tega odstavka se uporablja tudi za druge institucije Unije, kadar izvršujejo proračun na podlagi člena 59(1). Kadar je prejemnik sredstev pravna oseba, se objavijo informacije o osebah in subjektih, ki imajo v lasti več kot 15 % tega subjekta.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 38 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija na ustrezen način in pravočasno da na razpolago informacije o tistih, ki nazadnje sredstva Unije neposredno ali posredno prejmejo, pri čemer uporabi podatke, zbrane v integriranem in interoperabilnem elektronskem sistemu informiranja in spremljanja, vzpostavljenem v skladu s členom 129a.

Prvi pododstavek tega odstavka se uporablja tudi za druge institucije Unije, kadar izvršujejo proračun na podlagi člena 59(1). Kadar je prejemnik sredstev pravna oseba, se objavijo informacije o osebah in subjektih, ki imajo v lasti več kot 15 % tega subjekta.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Ob upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov, se objavijo naslednje informacije, ki niso občutljive narave:






  (a) | ime oziroma naziv prejemnika; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Ob upoštevanju zahtev zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov, se objavijo naslednje informacije, ki niso občutljive narave:

(a)

ime oziroma naziv prejemnika;

| (b) | pravna narava prejemnika, in sicer:






  (i) | fizična oseba; |
| --- | --- | --- |

(b)

pravna narava prejemnika, in sicer:

(i)

fizična oseba;

| (ii) | pravna oseba; |
| --- | --- |

(ii)

pravna oseba;

| (iii) | javna ustanova ali institucija; |
| --- | --- |

(iii)

javna ustanova ali institucija;

| (iv) | drugo; |
| --- | --- |

(iv)

drugo;

| (c) | lokacija prejemnika, in sicer:






  (i) | naslov prejemnika, kadar gre za pravno osebo; |
| --- | --- | --- |

(c)

lokacija prejemnika, in sicer:

(i)

naslov prejemnika, kadar gre za pravno osebo;

| (ii) | regija na ravni NUTS 2, kadar je prejemnik fizična oseba; |
| --- | --- |

(ii)

regija na ravni NUTS 2, kadar je prejemnik fizična oseba;

| (d) | znesek pravno prevzetih obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

znesek pravno prevzetih obveznosti;

| (e) | narava in namen ukrepa.“; |
| --- | --- |

(e)

narava in namen ukrepa.“;

| (c) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se črta;

| (d) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Kadar se objavijo osebni podatki, se informacije odstranijo pet let po koncu proračunskega leta, v katerem so bile za sredstva prevzete pravne obveznosti. To velja tudi za osebne podatke, ki se nanašajo na pravne osebe, katerih uradni naziv identificira eno ali več fizičnih oseb.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Kadar se objavijo osebni podatki, se informacije odstranijo pet let po koncu proračunskega leta, v katerem so bile za sredstva prevzete pravne obveznosti. To velja tudi za osebne podatke, ki se nanašajo na pravne osebe, katerih uradni naziv identificira eno ali več fizičnih oseb.“;

| (3) | člen 63 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna, zbirajo podatke o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do sredstev Unije, v skladu z zahtevami integriranega in interoperabilnega elektronskega sistema za informiranje in spremljanje, vzpostavljenega v skladu s členom 129a. Dopolnilne zahteve za uporabo sistema v določenem sektorju se lahko določijo v pravilih za posamezni sektor.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 63 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Države članice pri opravljanju nalog, povezanih z izvrševanjem proračuna, zbirajo podatke o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do sredstev Unije, v skladu z zahtevami integriranega in interoperabilnega elektronskega sistema za informiranje in spremljanje, vzpostavljenega v skladu s členom 129a. Dopolnilne zahteve za uporabo sistema v določenem sektorju se lahko določijo v pravilih za posamezni sektor.“;

| (b) | v prvem pododstavku odstavka 2 se vstavi naslednja točka:






  „(bb) | zbirajo podatke o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do sredstev Unije, z uporabo integriranega in interoperabilnega elektronskega sistema za informiranje in spremljanje, ki ga Komisija da na voljo v skladu s členom 129a.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v prvem pododstavku odstavka 2 se vstavi naslednja točka:

„(bb)

zbirajo podatke o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do sredstev Unije, z uporabo integriranega in interoperabilnega elektronskega sistema za informiranje in spremljanje, ki ga Komisija da na voljo v skladu s členom 129a.“;

| (c) | v odstavku 4 se vstavi naslednja točka:






  „(bb) | uporabljajo integrirani in interoperabilni elektronski sistem za informiranje in spremljanje, ki ga Komisija da na voljo v skladu s členom 129a.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 4 se vstavi naslednja točka:

„(bb)

uporabljajo integrirani in interoperabilni elektronski sistem za informiranje in spremljanje, ki ga Komisija da na voljo v skladu s členom 129a.“;

| (4) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 129a


  Integrirani in interoperabilni elektronski sistem za informiranje in spremljanje


  1.   Komisija vzpostavi, upravlja in da na voljo finančnim akterjem, drugim osebam in subjektom, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna, vključno s pristojnimi nacionalnimi organi v okviru deljenega upravljanja, integriran in interoperabilen elektronski sistem za informiranje in spremljanje, ki vključuje enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, in za njihovo analizo.


  2.   Sistem iz odstavka 1 temelji na standardiziranih ukrepih za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, za namene nadzora in revizije. Sistem omogoča učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršnih koli zlorab sredstev.


  3.   Obvezne informacije, zbrane v sistemu, med drugim vključujejo:






  (a) | številko za DDV ali registracijsko številko pravnih oseb; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 129a

Integrirani in interoperabilni elektronski sistem za informiranje in spremljanje

1.   Komisija vzpostavi, upravlja in da na voljo finančnim akterjem, drugim osebam in subjektom, ki sodelujejo pri izvrševanju proračuna, vključno s pristojnimi nacionalnimi organi v okviru deljenega upravljanja, integriran in interoperabilen elektronski sistem za informiranje in spremljanje, ki vključuje enotno orodje za podatkovno rudarjenje in oceno tveganja, za dostop do podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, in za njihovo analizo.

2.   Sistem iz odstavka 1 temelji na standardiziranih ukrepih za zbiranje, primerjavo in združevanje informacij in podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, za namene nadzora in revizije. Sistem omogoča učinkovito preverjanje nasprotij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kakršnih koli zlorab sredstev.

3.   Obvezne informacije, zbrane v sistemu, med drugim vključujejo:

(a)

številko za DDV ali registracijsko številko pravnih oseb;

| (b) | nacionalno identifikacijsko številko za fizične osebe; |
| --- | --- |

(b)

nacionalno identifikacijsko številko za fizične osebe;

| (c) | pravno naravo prejemnika, in sicer:






  (i) | fizična oseba; |
| --- | --- | --- |

(c)

pravno naravo prejemnika, in sicer:

(i)

fizična oseba;

| (ii) | pravna oseba; |
| --- | --- |

(ii)

pravna oseba;

| (iii) | javna ustanova ali institucija; |
| --- | --- |

(iii)

javna ustanova ali institucija;

| (iv) | drugo; |
| --- | --- |

(iv)

drugo;

| (d) | izvajalca(-e) in podizvajalca(-e); |
| --- | --- |

(d)

izvajalca(-e) in podizvajalca(-e);

| (e) | dejanskega lastnika ali lastnike, kadar je prejemnik, lastnik, izvajalec ali podizvajalec pravna oseba; |
| --- | --- |

(e)

dejanskega lastnika ali lastnike, kadar je prejemnik, lastnik, izvajalec ali podizvajalec pravna oseba;

| (f) | informacije o tem, ali upravičenec prejema tudi državno pomoč; |
| --- | --- |

(f)

informacije o tem, ali upravičenec prejema tudi državno pomoč;

| (g) | kontaktne podatke vseh upravičencev in dejanskih lastnikov. |
| --- | --- |

(g)

kontaktne podatke vseh upravičencev in dejanskih lastnikov.

4.   Dostop do informacij v sistemu iz odstavka 1 se odobri Komisiji, uradu OLAF, Računskemu sodišču in, v primeru držav članic, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, Evropskemu javnemu tožilstvu, pa tudi drugim preiskovalnim in nadzornim organom Unije, vključno z organom za podelitev razrešnice, kadar je to potrebno za opravljanje njihovih nalog.

5.   Vsaka obdelava osebnih podatkov v okviru delovanja sistema mora biti skladna z Uredbo (EU) 2016/679.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 269 za določitev podrobnih pravil o delovanju in funkcijah sistema iz odstavka 1, vključno s pravili o zbiranju podatkov in dostopu do informacij v sistemu.“;

| (5) | v členu 154(4), prvi pododstavek, se vstavi naslednja točka:






  „(dd) | zagotavljajo zbiranje podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, v obsegu, ki ustreza zahtevam sistema iz člena 129a.“; |
| --- | --- | --- |

(5)

v členu 154(4), prvi pododstavek, se vstavi naslednja točka:

„(dd)

zagotavljajo zbiranje podatkov o tistih, ki so na koncu neposredno ali posredno upravičeni do financiranja Unije, v obsegu, ki ustreza zahtevam sistema iz člena 129a.“;

| (6) | člen 269 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Prenos pooblastila iz člena 70(1), tretjega odstavka člena 71, člena 129a, člena 161 ter drugega in tretjega pododstavka člena 213(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 269 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Prenos pooblastila iz člena 70(1), tretjega odstavka člena 71, člena 129a, člena 161 ter drugega in tretjega pododstavka člena 213(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.“;

| (b) | v odstavku 6 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 70(1), tretjega odstavka člena 71, člena 129a, člena 161 ter drugega in tretjega pododstavka člena 213(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala.“. |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 6 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 70(1), tretjega odstavka člena 71, člena 129a, člena 161 ter drugega in tretjega pododstavka člena 213(2), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala.“.

V ...,

Za Evropski parlament

Za Svet

predsednik

predsednik

---

(1)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

1

---

sreda 24. novembra 2021

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/22

---

P9_TA(2021)0468

Evropska strategija za kritične surovine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o evropski strategiji za kritične surovine (2021/2011(INI))

(2022/C 224/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenih členov 9, 151, 152, 153(1) in (2) ter 173, ki govori o industrijski politiki EU in med drugim tudi o konkurenčnosti industrije EU, in ob upoštevanju člena 208, v katerem je določeno, da mora EU pri izvajanju svojih politik, ki bodo verjetno vplivale na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti njenih členov 9, 151, 152, 153(1) in (2) ter 173, ki govori o industrijski politiki EU in med drugim tudi o konkurenčnosti industrije EU, in ob upoštevanju člena 208, v katerem je določeno, da mora EU pri izvajanju svojih politik, ki bodo verjetno vplivale na države v razvoju, upoštevati cilje razvojnega sodelovanja,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 3(3), ki govori o notranjem trgu, trajnostnem razvoju in socialno-tržnem gospodarstvu, in člena 5(3), ki določa načelo subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 3(3), ki govori o notranjem trgu, trajnostnem razvoju in socialno-tržnem gospodarstvu, in člena 5(3), ki določa načelo subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen k PEU in PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen k PEU in PDEU,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (1) (uredba o taksonomiji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (1) (uredba o taksonomiji),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (2) (uredba o pošiljkah odpadkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (2) (uredba o pošiljkah odpadkov),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (3) (uredba o konfliktnih mineralih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (3) (uredba o konfliktnih mineralih),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (4) (uredba EU proti subvencijam), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (4) (uredba EU proti subvencijam),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (6) (okvirna direktiva o odpadkih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (6) (okvirna direktiva o odpadkih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (7) (direktiva o rudarskih odpadkih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES (7) (direktiva o rudarskih odpadkih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (8) (direktiva o industrijskih emisijah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (8) (direktiva o industrijskih emisijah),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (9) (direktiva o presoji vplivov na okolje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (9) (direktiva o presoji vplivov na okolje),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (10) (direktiva o pticah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (10) (direktiva o pticah),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (11) (direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (11) (direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (12) (direktiva o nefinančnem poročanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (12) (direktiva o nefinančnem poročanju),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (COP21) 12. decembra 2015 v Parizu (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 12 „odgovorna poraba in proizvodnja“ in ciljem trajnostnega razvoja 15 „življenje na kopnem“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, vključno s ciljem trajnostnega razvoja 12 „odgovorna poraba in proizvodnja“ in ciljem trajnostnega razvoja 15 „življenje na kopnem“,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD o potrebni skrbnosti za odgovorno ravnanje podjetij,

| — | ob upoštevanju smernic za ocenjevanje življenjskega kroga proizvodov ob upoštevanju družbenega vidika iz programa OZN za okolje 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za ocenjevanje življenjskega kroga proizvodov ob upoštevanju družbenega vidika iz programa OZN za okolje 2009,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Mednarodne agencije za energijo (IEA) iz maja 2021 z naslovom The Role of Critical Minerals in Clean Energy Transitions (Vloga kritičnih rudnin pri prehodu na čisto energijo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Mednarodne agencije za energijo (IEA) iz maja 2021 z naslovom The Role of Critical Minerals in Clean Energy Transitions (Vloga kritičnih rudnin pri prehodu na čisto energijo),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Mednarodne agencije za energijo (IEA) iz maja 2021 z naslovom Net zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Mednarodne agencije za energijo (IEA) iz maja 2021 z naslovom Net zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector (Neto ničelne emisije do leta 2050: časovni načrt za svetovni energetski sektor),

| — | ob upoštevanju predstavitve Evropske agencije za okolje z dne 13. januarja 2021 z naslovom Growth without economic growth (Rast brez gospodarske rasti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve Evropske agencije za okolje z dne 13. januarja 2021 z naslovom Growth without economic growth (Rast brez gospodarske rasti),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 30. avgusta 2021 z naslovom Improving the climate impact of raw material sourcing (Izboljšanje vpliva pridobivanja surovin na podnebje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske agencije za okolje z dne 30. avgusta 2021 z naslovom Improving the climate impact of raw material sourcing (Izboljšanje vpliva pridobivanja surovin na podnebje),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2021 z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2021 z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije iz septembra 2020 z naslovom Study on the EU’s list of Critical Raw Materials (2020) (Študija o seznamu EU o kritičnih surovinah (2020)) in spremne preglednice dejstev o kritičnih surovinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije iz septembra 2020 z naslovom Study on the EU’s list of Critical Raw Materials (2020) (Študija o seznamu EU o kritičnih surovinah (2020)) in spremne preglednice dejstev o kritičnih surovinah,

| — | ob upoštevanju napovedovalne študije Komisije, objavljene 3. septembra 2020, z naslovom Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU (Kritične surovine za strateške tehnologije in sektorje v EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedovalne študije Komisije, objavljene 3. septembra 2020, z naslovom Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU (Kritične surovine za strateške tehnologije in sektorje v EU),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 5. novembra 2018 z naslovom Report on critical raw materials and the circular economy (Poročilo o kritičnih surovinah in krožnem gospodarstvu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 5. novembra 2018 z naslovom Report on critical raw materials and the circular economy (Poročilo o kritičnih surovinah in krožnem gospodarstvu),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2021 s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2020 o novi strategiji za evropska mala in srednja podjetja (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o novi strategiji EU-Afrika – partnerstvo za trajnosten in vključujoč razvoj (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2017 o izvajanju direktive o rudarskih odpadkih (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2017 o izvajanju direktive o rudarskih odpadkih (20),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. decembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (COM(2020)0798), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. decembra 2020 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o baterijah in odpadnih baterijah, razveljavitvi Direktive 2006/66/ES in spremembi Uredbe (EU) 2019/1020 (COM(2020)0798),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2020 z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti (COM(2020)0474), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2020 z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti (COM(2020)0474),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2020 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2021 – vitalna Unija v krhkem svetu (COM(2020)0690), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2020 z naslovom Delovni program Komisije za leto 2021 – vitalna Unija v krhkem svetu (COM(2020)0690),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook (Utiranje poti svetovnemu krožnemu gospodarstvu: stanje in obeti) (SWD(2020)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook (Utiranje poti svetovnemu krožnemu gospodarstvu: stanje in obeti) (SWD(2020)0100),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. februarja 2021 z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika (COM(2021)0066),

| — | ob upoštevanju publikacije OECD iz 12. februarja 2019 z naslovom Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences, (Svetovne napovedi o materialnih virih do leta 2060: gospodarski dejavniki in posledice za okolje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije OECD iz 12. februarja 2019 z naslovom Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences, (Svetovne napovedi o materialnih virih do leta 2060: gospodarski dejavniki in posledice za okolje),

| — | ob upoštevanju publikacije Svetovne banke iz leta 2020 z naslovom Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition (Rudnine za podnebne ukrepe: rudninska intenzivnost prehoda na čisto energijo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Svetovne banke iz leta 2020 z naslovom Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition (Rudnine za podnebne ukrepe: rudninska intenzivnost prehoda na čisto energijo),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 2020 z naslovom Okrevanje naj bo krožno in zeleno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. decembra 2020 z naslovom Okrevanje naj bo krožno in zeleno,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 z naslovom Okrevanje, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. novembra 2020 z naslovom Okrevanje, ki pospešuje prehod k bolj dinamični, odpornejši in bolj konkurenčni industriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. novembra 2019 z naslovom Krožno gospodarstvo v gradbeništvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. novembra 2019 z naslovom Krožno gospodarstvo v gradbeništvu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. oktobra 2019 z naslovom Več krožnosti – prehod na trajnostno družbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. oktobra 2019 z naslovom Več krožnosti – prehod na trajnostno družbo,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0280/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0280/2021),

| A. | ker so kritične surovine izvorni dejavnik za ustvarjanje industrijske vrednosti in so zato pomembne za sektorje nižje v vrednostni verigi; ker je strateškega pomena, da EU zmanjša svojo odvisnost, zaščiti svoje tokove, vrednostne in dobavne verige ter da podpre, spodbudi in digitalizira ekosisteme, saj gre za novo temeljno zmožnost v mednarodni (industrijski) konkurenci; ker bi morala celovita strategija za kritične surovine vključevati visoke okoljske in družbene standarde; |
| --- | --- |

A.

ker so kritične surovine izvorni dejavnik za ustvarjanje industrijske vrednosti in so zato pomembne za sektorje nižje v vrednostni verigi; ker je strateškega pomena, da EU zmanjša svojo odvisnost, zaščiti svoje tokove, vrednostne in dobavne verige ter da podpre, spodbudi in digitalizira ekosisteme, saj gre za novo temeljno zmožnost v mednarodni (industrijski) konkurenci; ker bi morala celovita strategija za kritične surovine vključevati visoke okoljske in družbene standarde;

| B. | ker naraščajoče prebivalstvo in vsi scenariji prehoda na digitalno, energetsko zelo učinkovito in podnebno nevtralno gospodarstvo pomenijo večje povpraševanje po teh surovinah (21); |
| --- | --- |

B.

ker naraščajoče prebivalstvo in vsi scenariji prehoda na digitalno, energetsko zelo učinkovito in podnebno nevtralno gospodarstvo pomenijo večje povpraševanje po teh surovinah (21);

| C. | ker bodo tehnologije, za katere so potrebne kritične surovine, odločilne za to, da bosta EU in svet kot celota lahko dosegla cilje iz Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

C.

ker bodo tehnologije, za katere so potrebne kritične surovine, odločilne za to, da bosta EU in svet kot celota lahko dosegla cilje iz Pariškega sporazuma;

| D. | ker bi morala celovita strategija EU za kritične surovine temeljiti na visokih okoljskih in socialnih standardih ter standardih človekovih pravic, upoštevati pa bi morala tudi naravno pomanjkanje rudnin; |
| --- | --- |

D.

ker bi morala celovita strategija EU za kritične surovine temeljiti na visokih okoljskih in socialnih standardih ter standardih človekovih pravic, upoštevati pa bi morala tudi naravno pomanjkanje rudnin;

| E. | ker EU premore samo 1 % surovin za vetrno energijo, manj kot 1 % surovin za litijeve baterije, manj kot 1 % surovin za gorivne celice, samo 2 % surovin, potrebnih v robotiki, in samo 1 % surovin za fotonapetostne sklope na osnovi silicija (22); |
| --- | --- |

E.

ker EU premore samo 1 % surovin za vetrno energijo, manj kot 1 % surovin za litijeve baterije, manj kot 1 % surovin za gorivne celice, samo 2 % surovin, potrebnih v robotiki, in samo 1 % surovin za fotonapetostne sklope na osnovi silicija (22);

| F. | ker je v Komisija v sporočilu o posodobitvi nove industrijske strategije iz leta 2020 navedla 137 proizvodov in surovin (ki predstavljajo 6 % skupne vrednosti uvoza blaga v EU), ki se uporabljajo v občutljivih ekosistemih, od katerih je EU močno odvisna – predvsem v energetsko intenzivnih industrijskih panogah in zdravstvenem ekosistemu –, ter drugih proizvodov, pomembnih za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; ker je 52 % teh proizvodov uvoženih iz Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

F.

ker je v Komisija v sporočilu o posodobitvi nove industrijske strategije iz leta 2020 navedla 137 proizvodov in surovin (ki predstavljajo 6 % skupne vrednosti uvoza blaga v EU), ki se uporabljajo v občutljivih ekosistemih, od katerih je EU močno odvisna – predvsem v energetsko intenzivnih industrijskih panogah in zdravstvenem ekosistemu –, ter drugih proizvodov, pomembnih za podporo zelenemu in digitalnemu prehodu; ker je 52 % teh proizvodov uvoženih iz Ljudske republike Kitajske;

| G. | ker je pandemija covida-19 negativno vplivala na svetovne dobavne verige in povzročila pomanjkanje kritičnih surovin v Evropi; |
| --- | --- |

G.

ker je pandemija covida-19 negativno vplivala na svetovne dobavne verige in povzročila pomanjkanje kritičnih surovin v Evropi;

| H. | ker je na področju kritičnih surovin eden od velikih izzivov v Evropi recikliranje; ker ima sektor recikliranja kritičnih surovin velik potencial za ustvarjanje delovnih mest; ker bo po izračunih sektor recikliranja pogonskih baterij do leta 2035 v EU ustvaril okrog 10 500 delovnih mest; |
| --- | --- |

H.

ker je na področju kritičnih surovin eden od velikih izzivov v Evropi recikliranje; ker ima sektor recikliranja kritičnih surovin velik potencial za ustvarjanje delovnih mest; ker bo po izračunih sektor recikliranja pogonskih baterij do leta 2035 v EU ustvaril okrog 10 500 delovnih mest;

| I. | ker recikliranje, nadomeščanje z recikliranimi viri in spreminjanje vedenjskih in potrošniških vzorcev lahko ustavijo naraščanje povpraševanja po kritičnih surovinah; |
| --- | --- |

I.

ker recikliranje, nadomeščanje z recikliranimi viri in spreminjanje vedenjskih in potrošniških vzorcev lahko ustavijo naraščanje povpraševanja po kritičnih surovinah;

| J. | ker je bila po podatkih Univerze OZN leta 2016 skupna vrednost sekundarnih surovin v odpadni električni in elektronski opremi ocenjena na 55 milijard EUR (23); ker se po podatkih iste raziskave z do 90 % elektronskih odpadkov na svetu trguje nezakonito ali se jih nezakonito odlaga; |
| --- | --- |

J.

ker je bila po podatkih Univerze OZN leta 2016 skupna vrednost sekundarnih surovin v odpadni električni in elektronski opremi ocenjena na 55 milijard EUR (23); ker se po podatkih iste raziskave z do 90 % elektronskih odpadkov na svetu trguje nezakonito ali se jih nezakonito odlaga;

| K. | ker postaja jasno, tudi glede na predvidene nove obveznosti za primerno skrbnost, da je treba poiskati nove trajnostne poti do virov ter da bi bilo treba v EU in njeni soseščini ob spoštovanju visokih trajnostnih standardov izkoristiti potencial za pridobivanje surovin, pri tem pa v celoti upoštevati možnosti krožnega gospodarstva, kot so recikliranje, zasnova proizvodov, nadomeščanje in zmanjšana uporaba materialov; |
| --- | --- |

K.

ker postaja jasno, tudi glede na predvidene nove obveznosti za primerno skrbnost, da je treba poiskati nove trajnostne poti do virov ter da bi bilo treba v EU in njeni soseščini ob spoštovanju visokih trajnostnih standardov izkoristiti potencial za pridobivanje surovin, pri tem pa v celoti upoštevati možnosti krožnega gospodarstva, kot so recikliranje, zasnova proizvodov, nadomeščanje in zmanjšana uporaba materialov;

| L. | ker Evropski ekonomsko-socialni odbor v mnenju z dne 25. marca 2021„poudarja, kako pomembno je razširiti opredelitev in paradigmo kritičnih surovin; V skladu s konvencionalnim pojmovanjem kritične surovine v glavnem prihajajo iz rudarskega sektorja. To razumevanje je preozko in omejuje razvoj zelene energije. Danes je za surovine na osnovi lesa veliko več učinkovitih možnosti uporabe kot v preteklosti. To je področje, ki se razvija z izjemno hitrostjo, in sega od tekstila do novih, lažjih in okolju prijaznejših baterijskih tehnologij. Biogospodarstvo ima edinstvene možnosti, da pripomore k odpornosti gospodarstva EU in geopolitični stabilnosti naše celine. Hkrati bi uporaba obnovljivih surovin pomagala blažiti podnebne spremembe, saj omogoča zadrževanje emisij fosilnih goriv v zemlji in ustvarja sektorje fosilnih goriv, ki so odporni z okoljskega vidika“; |
| --- | --- |

L.

ker Evropski ekonomsko-socialni odbor v mnenju z dne 25. marca 2021„poudarja, kako pomembno je razširiti opredelitev in paradigmo kritičnih surovin; V skladu s konvencionalnim pojmovanjem kritične surovine v glavnem prihajajo iz rudarskega sektorja. To razumevanje je preozko in omejuje razvoj zelene energije. Danes je za surovine na osnovi lesa veliko več učinkovitih možnosti uporabe kot v preteklosti. To je področje, ki se razvija z izjemno hitrostjo, in sega od tekstila do novih, lažjih in okolju prijaznejših baterijskih tehnologij. Biogospodarstvo ima edinstvene možnosti, da pripomore k odpornosti gospodarstva EU in geopolitični stabilnosti naše celine. Hkrati bi uporaba obnovljivih surovin pomagala blažiti podnebne spremembe, saj omogoča zadrževanje emisij fosilnih goriv v zemlji in ustvarja sektorje fosilnih goriv, ki so odporni z okoljskega vidika“;

| M. | ker, kot je v svojem mnenju poudaril Evropski ekonomsko-socialni odbor, „je izredno malo primerov, ko je izvoz surovin v državah v razvoju spodbudil trajnostni gospodarski in družbeni razvoj, ki bi koristil večjim delom prebivalstva. Ravno obratno, izvoz je pogosto povezan s socialnim izkoriščanjem in onesnaževanjem okolja. Od tega ima običajno koristi le nekaj dobičkarjev“; |
| --- | --- |

M.

ker, kot je v svojem mnenju poudaril Evropski ekonomsko-socialni odbor, „je izredno malo primerov, ko je izvoz surovin v državah v razvoju spodbudil trajnostni gospodarski in družbeni razvoj, ki bi koristil večjim delom prebivalstva. Ravno obratno, izvoz je pogosto povezan s socialnim izkoriščanjem in onesnaževanjem okolja. Od tega ima običajno koristi le nekaj dobičkarjev“;

| N. | ker EU številne kritične surovine dobavlja iz maloštevilnih tretjih držav, saj ji Kitajska dobavlja 98 % elementov redke zemlje, Turčija 98 % borata, Južna Afrika 71 % platine, 80 % iridija, 80 % rodija in 93 % rutenija (24); |
| --- | --- |

N.

ker EU številne kritične surovine dobavlja iz maloštevilnih tretjih držav, saj ji Kitajska dobavlja 98 % elementov redke zemlje, Turčija 98 % borata, Južna Afrika 71 % platine, 80 % iridija, 80 % rodija in 93 % rutenija (24);

| O. | ker scenariji za prihodnost kažejo, da bo EU leta 2030 za baterije za električna vozila in shranjevanje energije potrebovala do 18-krat več litija in 5-krat več kobalta, leta 2050 pa skoraj 60-krat več litija in 15-krat več kobalta kot znaša trenutna dobava celotnemu gospodarstvu EU (25); |
| --- | --- |

O.

ker scenariji za prihodnost kažejo, da bo EU leta 2030 za baterije za električna vozila in shranjevanje energije potrebovala do 18-krat več litija in 5-krat več kobalta, leta 2050 pa skoraj 60-krat več litija in 15-krat več kobalta kot znaša trenutna dobava celotnemu gospodarstvu EU (25);

| P. | ker se v EU pripravljajo štirje projekti trajnostnega litijevega rudarjenja v skupni vrednosti 2 milijard EUR, ki bi se morali začeti izvajati med letoma 2022 in 2024; ker naj bi do leta 2025 v sektorju baterij EU pokrili do 80 % potreb po litiju in tako neposredno prispevali k njeni strateški neodvisnosti; |
| --- | --- |

P.

ker se v EU pripravljajo štirje projekti trajnostnega litijevega rudarjenja v skupni vrednosti 2 milijard EUR, ki bi se morali začeti izvajati med letoma 2022 in 2024; ker naj bi do leta 2025 v sektorju baterij EU pokrili do 80 % potreb po litiju in tako neposredno prispevali k njeni strateški neodvisnosti;

| Q. | ker je pomanjkanje kritičnih surovin vse bolj zaskrbljujoče za industrijo in varnost, zlasti zaradi predvidenega eksponentnega povečanja proizvodnje, predvsem proizvodnje baterij, ki so bistvene za prehod na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

Q.

ker je pomanjkanje kritičnih surovin vse bolj zaskrbljujoče za industrijo in varnost, zlasti zaradi predvidenega eksponentnega povečanja proizvodnje, predvsem proizvodnje baterij, ki so bistvene za prehod na proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| R. | ker mora EU okrepiti strateško avtonomijo na ključnih področjih, kot je oskrba s kritičnimi surovinami, kar je pomembno tudi za povečanje njene zmogljivosti na področju obrambe in vesolja; |
| --- | --- |

R.

ker mora EU okrepiti strateško avtonomijo na ključnih področjih, kot je oskrba s kritičnimi surovinami, kar je pomembno tudi za povečanje njene zmogljivosti na področju obrambe in vesolja;

| S. | ker bo EU pri zadovoljevanju potreb po kritičnih surovinah še naprej odvisna od mednarodnih dobavnih verig, bodo imeli pomembno vlogo tudi ukrepi za večjo preglednost, učinkovitost in predvidljivost svetovnih trgov; |
| --- | --- |

S.

ker bo EU pri zadovoljevanju potreb po kritičnih surovinah še naprej odvisna od mednarodnih dobavnih verig, bodo imeli pomembno vlogo tudi ukrepi za večjo preglednost, učinkovitost in predvidljivost svetovnih trgov;

| T. | ker sektor surovin v EU zagotavlja približno 350 000 delovnih mest in več kot 30 milijonov delovnih mest v predelovalnih industrijah, ki so od nje odvisne (26); ker bi lahko s prehodom na bolj krožno gospodarstvo do leta 2030 v EU dosegli neto povečanje za 700 000 delovnih mest (27); |
| --- | --- |

T.

ker sektor surovin v EU zagotavlja približno 350 000 delovnih mest in več kot 30 milijonov delovnih mest v predelovalnih industrijah, ki so od nje odvisne (26); ker bi lahko s prehodom na bolj krožno gospodarstvo do leta 2030 v EU dosegli neto povečanje za 700 000 delovnih mest (27);

| U. | ker so delavci v rudarskih dejavnostih potencialno izpostavljeni škodljivim in nevarnim pogojem; ker se pravice in varstvo delavcev po svetu in na različnih rudarskih območjih zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

U.

ker so delavci v rudarskih dejavnostih potencialno izpostavljeni škodljivim in nevarnim pogojem; ker se pravice in varstvo delavcev po svetu in na različnih rudarskih območjih zelo razlikujejo;

| V. | ker se kritične surovine ne pojavljajo ločeno, temveč so v rudi pomešane z neplemenitimi kovinami, in ker je za njihovo predelavo potrebna znatna količina energije; ker sta konkurenčnost in donosnost proizvodnje zato odvisna od razpoložljivosti zanesljive in cenovno ugodne energije ter odkrivanja in razvoja ustreznih metod, postopkov in tehnologij; |
| --- | --- |

V.

ker se kritične surovine ne pojavljajo ločeno, temveč so v rudi pomešane z neplemenitimi kovinami, in ker je za njihovo predelavo potrebna znatna količina energije; ker sta konkurenčnost in donosnost proizvodnje zato odvisna od razpoložljivosti zanesljive in cenovno ugodne energije ter odkrivanja in razvoja ustreznih metod, postopkov in tehnologij;

| W. | ker Evropska agencija za okolje v svojem poročilu z naslovom Rast brez gospodarske rasti navaja, da je gospodarska rast tesno povezana s povečano proizvodnjo, porabo in uporabo virov, kar negativno vpliva na naravo, podnebje in zdravje ljudi, ter da trenutne raziskave kažejo, da je malo verjetno, da bi lahko iz gospodarske rast popolnoma izločili njene vplive na okolje; |
| --- | --- |

W.

ker Evropska agencija za okolje v svojem poročilu z naslovom Rast brez gospodarske rasti navaja, da je gospodarska rast tesno povezana s povečano proizvodnjo, porabo in uporabo virov, kar negativno vpliva na naravo, podnebje in zdravje ljudi, ter da trenutne raziskave kažejo, da je malo verjetno, da bi lahko iz gospodarske rast popolnoma izločili njene vplive na okolje;

Izzivi in priložnosti

| 1. | meni, da je celostni pristop, ki vključuje celotno vrednostno verigo od zbiranja odpadkov in zasnove proizvodov, primerne za recikliranje, do snovne predelave, ustrezna strategija za večjo ponudbo kritičnih surovin; obžaluje pa, da je za zbiranje odpadkov in zasnovo proizvodov značilna nizka raven tehnološke pripravljenosti; poudarja, da za zadovoljitev vse večjega povpraševanja po kritičnih surovinah ne bo dovolj, če se bomo osredotočili zgolj na recikliranje; želi spomniti, da ima nadomeščanje kritičnih surovin sicer svoje omejitve v smislu učinkovitost proizvodov, da pa je to zaradi visokih cen in problema odvisnosti vseeno inherentni cilj prizadete industrije in z njo povezanih raziskovalnih projektov ter lahko prispeva k reševanju izzivov v zvezi z zadostnostjo teh surovin; poudarja, da si je treba na področju recikliranja in nadomeščanja kritičnih surovin ter zasnove proizvodov nenehno prizadevati za raziskave in inovacije in jih podpirati; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je pridobivanje kritičnih surovin vezano na geografsko lokacijo, da je še vedno močno odvisno od energije iz fosilnih virov ter da lahko privede do posredne in neposredne selitve virov in nepoštene konkurence; ugotavlja, da je pridobivanje kritičnih surovin pogosto povezano s potencialno znatnimi vplivi na okolje, kot so izguba biotske raznovrstnosti ali onesnaževanje zraka, tal in vode, ter s potencialnimi spori z lokalnimi skupnostmi; poudarja, da morata rudarski in rafinerijski sektor preiti na obnovljive vire energije; zato opozarja, da je potrebna aktivna industrijska politika, ki bo preoblikovanje tega sektorja podpirala tako, da mu bo omogočila dostop do cenovno ugodnih virov čiste energije; opozarja tudi, da so razmere za dejavnosti nizkoemisijskega in trajnostnega rudarjenja v EU ugodne, ter poziva, naj se nadalje proučijo možnosti izkoriščanja virov iz držav članic, bogatih s kritičnimi surovinami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | svari, da pri prehodu EU na podnebno nevtralnost ne bi smeli zgolj zamenjati odvisnosti od fosilnih virov z odvisnostjo od surovin; poudarja, da bi moral prehod zmanjšati odvisnost EU od uvoza kritičnih surovin; poudarja tudi, da so za zmanjšanje odvisnosti od kritičnih surovin pomembni inovacije, nove tehnologije, manjša poraba virov ter vzdrževanje in ponovna uporaba dragocenih surovin v EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da se bo zaradi razvoja in prihodnjega obsežnega uvajanja tehnologij, med drugim nastajajočih digitalnih aplikacij, proizvodnje energije iz obnovljivih virov in baterij za električna in lahka vozila, povečalo povpraševanje po nekaterih kritičnih in drugih surovinah; poziva, naj se upošteva, da se zaradi vse večjih podnebnih in digitalnih ambicij držav povečuje konkurenca na svetovnih trgih in dodatno ogroža njihovo zanesljivo oskrbo v Evropi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj še pred letom 2023 – torej še pred objavo naslednjega seznama kritičnih surovin – pregleda metodologijo za oceno kritičnosti, da bi ocenila, ali je treba seznam razširiti, pri tem pa naj upošteva razvoj mednarodnih razmer v zvezi s temi surovinami, scenarije prihodnjega povpraševanja po njih in drugih surovinah ter socialna in ekološka merila, ki morajo temeljiti na vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter ciljih trajnostnega razvoja, ter si tako ustvari širšo sliko razmer na področju ekstrakcije po svetu; Komisijo tudi poziva, naj pri analizi tveganj pri oskrbi ustrezno upošteva vse okoljske eksternalije pridobivanja in obdelave; poziva tudi k celoviti razpravi, v kateri bodo sodelovale vsi deležniki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva jo, naj pri tem ne bo pozorna samo na kritične surovine, temveč tudi na druge surove, ki so potrebne za trdne dobavne verige, neprekinjeno proizvodnjo ter zeleni in digitalni prehod in bi utegnile zaradi tega postati kritične, ter naj preuči, ali so te surovine razpoložljive v virih EU, ter pri tem upoštevati tudi naravno pomanjkanje rudnin; poudarja, da poleg specializiranih rudnin postajajo kritične tudi bolj razširjene surovine, na primer baker, helij in nikelj, saj se povpraševanje po njih v podnebno nevtralni družbi povečuje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj celovito oceni posledice različnih nizkoogljičnih tehnologij, tehnologij za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in digitalnih tehnologij, ki medsebojno tekmujejo za iste kritične surovine, ter preuči kritične dobavne verige, tudi z vidika potreb v posameznih sektorjih; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo prevladali načelo „energetska učinkovitost na prvem mestu“ ter rešitve z ničelnimi emisijami in z viri gospodarne rešitve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost v okviru instrumenta Next Generation EU obravnavani izzivi glede gospodarsko, okoljsko in socialno vzdržne oskrbe s kritičnimi surovinami; poziva države članice, naj vlagajo več v recikliranje kritičnih surovin ter v svoje strateške načrte za okrevanje vključijo potrebe po teh surovinah, vire njihove dobave in s tem povezane stroške; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k naložbam v usposabljanje in prekvalifikacijo delavcev, tudi v okviru mehanizma za pravični prehod, saj se znanja in veščine na področju rudarstva lahko uporabijo tudi pri ekstrakciji, predelavi in recikliranju kovin in rudnin, po možnosti v istih regijah; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo ta sredstva namenjena tudi za odpravljanje socialnih, zaposlitvenih in okoljskih posledic tega prehoda na nekdanjih rudarskih območjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj za te surovine čim prej zasnujejo pomemben projekt skupnega evropskega interesa (IPCEI), da bi oblikovale strateški in trajnostni načrt za svoje potrebe v zelenem in digitalnem prehodu, pri tem pa upoštevale potrebe, vire oskrbe ter (socialne, okoljske in finančne) stroške; poudarja, da bi moral ta projekt zajemati vse ustrezne vidike, da bi zmanjšali kritičnost teh surovin in odvisnost od njih, kot so recikliranje, ponovna uporaba, nadomeščanje, zmanjšanje uporabe materialov in rudarjenje; poudarja, da bi morali s temi projekti sprostiti neizkoriščen potencial v državah EU, bogatih s kritičnimi surovinami, v katerih pa so ti znatni viri še neizkoriščeni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj na področju kritičnih surovin spodbuja raziskave in razvoj ter znanje, spretnosti in kompetence v malih in srednjih podjetjih, in sicer v okviru strategije za rast vrhunskih tehnologij EU, kot so litij-ionske baterije, gorivne celice, vetrne turbine, elektromotorji, fotonapetostna tehnologija, robotika, droni, tridimenzionalni tisk ter široka paleta digitalnih tehnologij in medicinskih naprav; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj izvede celovito, znanstveno in z dokazi podprto oceno učinka, da bi določila minimalne količine kritičnih surovin strateškega pomena, ki so potrebne za dvojni prehod; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da so zanesljive in polno delujoče vrednostne verige, ki vključujejo recikliranje, ključnega pomena in temeljni pogoj za to, da bo EU lahko dosegla cilje iz evropskega zelenega dogovora, industrijske strategije EU ter digitalnega in zelenega prehoda ter da bo ohranila industrijsko konkurenčnost in zmogljivost za inovacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba nujno zagotoviti možnosti financiranja za trajnostno proizvodnjo, predelavo ali recikliranje vseh kritičnih surovin, navedenih v sporočilu Komisije o odpornost na področju kritičnih surovin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj predlaga znanstveno utemeljena trajnostna merila za opredelitev trajnostnih naložb v rudarskem sektorju v okviru uredbe o taksonomiji; poudarja, da je treba rudarski industriji EU omogočiti, da prispeva k dvojnemu zelenemu in digitalnemu prehodu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj podpre in financira tehnološki razvoj na področju kritičnih surovin, da bi povečali njihovo učinkovitost in nadomeščanje ter izboljšali postopke recikliranja in zaprte zanke na področju materialov; zlasti poudarja, da so potrebni posebni finančni instrumenti in ciljno usmerjena sredstva za raziskave in inovacije za postopke recikliranja, ter pozdravlja predlog, da bi se v letu 2021 v okviru programa Obzorje Evropa, Evropskega sklada za regionalni razvoj in nacionalnih programov za raziskave in inovacije na področju kritičnih surovin spodbujale raziskave in inovacije v zvezi s predelavo odpadkov, naprednih materialov in nadomeščanja; poudarja tudi, da so raziskave in razvoj pomembne, da bi postali bolj izvedljivi postopki prečiščevanja, zlasti na jaloviščih in v manjših rudnikih; poziva Komisijo, naj sprejme programe podpore, s katerimi bo spodbujala inovacije na področju novih tehnik rudarjenja in nove projekte v rudarstvu majhnega obsega; poziva k razvoju novih in inovativnih tehnologij na področju trajnostnega rudarstva kritičnih surovin v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, Evropsko investicijsko banko in druge institucije EU, naj v sodelovanju z mednarodnimi partnerji zagotovijo tehnično in strateško finančno podporo za dolgoročne strateške naložbene projekte na področju kritičnih surovin, med drugim naj poiščejo nova orodja za delitev tveganj v rudarskem sektorju, ter naj spodbujajo in podpirajo naložbe v raziskave na področju trajnostnega pridobivanja in predelave teh surovin ter obratov za njihovo rafiniranje, da bi bile te dejavnosti v skladu s pravili ter visokimi socialnimi in okoljskimi standardi EU, s čimer bi zagotovili enake konkurenčne pogoje; |
| --- | --- |

17.

Strateška avtonomija in odpornost

| 18. | pozdravlja ustanovitev evropskega zavezništva za surovine (ERMA) in – glede na svetovne geopolitične razmere in morebitne trgovinske napetosti z bogatimi državami proizvajalkami, ki niso članice EU – tudi to, da se zavezništvo trenutno osredotoča na najbolj kritične surovine, in sicer na elemente redke zemlje in magnete, ter na kvantitativne cilje v zvezi s pridobivanjem v EU in zunaj nje, da bi podprlo povezave za dolgoročno oskrbo za ogromno število malih in velikih proizvajalcev v EU ter zmanjšalo sedanjo odvisnost od nekaj držav, ki niso članice EU; poudarja vlogo tega zavezništva kot kanala za naložbe in ga spodbuja, naj se nadalje vključi v predhodne ocene za sprostitev javnih in zasebnih naložb v trajnostne projekte na področju kritičnih surovin, za katere je bila opravljena ocena vpliva na okolje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je pomembno nadalje razvijati evropsko zavezništvo za surovine, predvsem v zvezi s tistimi surovinami, ki so bistvene za zeleni in digitalni prehod, kot so kritične surovine, potrebne za shranjevanje in pretvorbo energije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja namen Komisije, da na podlagi opazovalnice EU za kritične tehnologije vzpostavi sistem spremljanja sedanje odvisnosti in tveganja za prihodnjo tehnološko odvisnost, ter poziva k tesnemu sodelovanju med opazovalnico in spremljanjem potreb po kritičnih surovinah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da strateško kopičenje zalog še ni vključeno v akcijski načrt, in poziva Komisijo, naj se usmeri tudi v zagotavljanje oskrbe s kritičnimi surovinami v EU, tako da države članice spodbuja k strateškemu kopičenju zalog v okviru usklajenega pristopa, kadar analiza pokaže, da je to primerno; meni, da strateško kopičenje zalog skupaj z drugimi strateškimi ukrepi prispeva k zmanjšanju odvisnosti od kritičnih surovin; poudarja, da bi moralo biti povečanje razpoložljivosti tesno povezano z zmanjšanjem povpraševanja, pri tem pa bi bilo treba upoštevati celotno vrednostno verigo, od zasnove in delovanja do konca življenjske dobe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da je zavedanja o možnih težavah glede pomanjkanja kritičnih surovin premalo in bi ga bilo treba okrepiti; poziva Komisijo, naj evropsko zavezništvo za surovine razširi, da bi okrepila sodelovanje med industrijskimi akterji v celotni vrednostni verigi, državami članicami, regijami in državami, ki niso članice EU, sindikati, civilno družbo, raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami, vlagatelji in nevladnimi organizacijami v sektorjih gospodarstva EU, ki so jih najbolj prizadela ozka grla pri oskrbi s kritičnimi surovinami, in sicer bodisi prek okvira, ki ga ponuja zavezništvo, bodisi z oblikovanjem zavezništev posameznih industrijskih sektorjev in deležnikov; opozarja na zaposlitveni potencial domačih projektov in zato poziva k spodbujanju celovitega socialnega dialoga; v zvezi s tem poudarja, da so potrebna tesnejša partnerstva med akterji, predvsem v rudarskih regijah, in uporabniki na področju kritičnih surovin nižje v vrednostni verigi, zlasti druga industrijska zavezništva, ter skupna zavest in dolžnost, da je treba vzpostaviti trajnostne in krožne vrednostne verige; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da so potrebni večje usklajevanje in skupna prizadevanja za razvoj odpornih dobavnih verig, da se zadosti povpraševanju po sedanjih in prihodnjih kitičnih surovinah za industrijske potrebe EU, da se preprečijo prekinitve dobavnih verig in zmanjša odvisnost ter ohranijo visoki družbeni in okoljski standardi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da se v EU ocena uvoza in izvoza ter svetovne ponudbe in povpraševanja po kritičnih surovinah, usklajevanje kopičenja zalog in spremljanje nabave nujno potrebnih surovin izvajajo na skladen in usklajen način, na primer z ustanovitvijo delovne skupine za kritične surovine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj diverzificira dobavno verigo tako za primarne kot za sekundarne vire, in poziva k večji preglednosti informacij o dobavnih verigah; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da so vse večje napetosti med velesilami razkrile strateške ranljivosti EU, zlasti pri zagotavljanju ključnih virov, vključno s kritičnimi surovinami in predelanim materialom; ugotavlja tudi, da je mogoče s spremljanjem odvisnosti od primarnih proizvodov in dostopom do kritičnih surovin povečati odpornost trajnostnih dobavnih verig; ugotavlja, da bi bilo treba pri prehodu na krožno gospodarstvo posebno pozornost nameniti ključnim dobavnim verigam, v katerih je odvisnost EU od kritičnih surovin še posebej visoka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poudarja, da ima optimizirana uporaba proizvodov in storitev tudi potencial krožnega gospodarstva; poziva Komisijo in države članice, naj v novi pobudi za trajnostne proizvode podprejo nove trajnostne in krožne poslovne modele (vključno s pristopom proizvoda kot storitve), pod pogojem, da varčujejo z viri, zmanjšujejo vplive na okolje in jamčijo varstvo potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo te pristope z uvedbo regulativnih okvirov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da je pomembno podpirati pristop krožnega gospodarstva vzdolž celotne vrednostne verige (od zasnove do snovne predelave) ključnih tehnologij za energetski in digitalni prehod ter prehod na področju mobilnosti, kot so vetrne elektrarne, sončne elektrarne, proizvodnja baterij, električna mobilnost in pametna omrežja; poziva Komisijo, naj prehod na krožno gospodarstvo določi za prednostno nalogo, da bomo zmanjšali odvisnost EU od uvoza, izboljšali učinkovito rabo virov, optimizirali njihovo porabo ter obdržali dragocene surovine v EU in jih ponovno uporabili; opozarja, da je v svoji resoluciji o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo zahteval, da se preuči možnost, da se na podlagi celovite ocene učinka predlaga jasno in lahko razumljivo usklajeno označevanje trajnostnosti, na primer v obliki indeksa, in popravljivosti, na primer v obliki enotne lestvice popravljivosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z državami, ki niso članice EU, na področju trajnostnega pridobivanja kritičnih surovin, zlasti s podobno mislečimi državami, ter v Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

28.

Zaprtje zank na področju materialov

| 29. | poudarja, da je treba postaviti dobro delujoče sekundarne trge kritičnih surovin, da se zagotovijo stalni sekundarni tokovi, okrepi industrijski ekosistem EU in ohranijo delovna mesta v proizvodnem sektorju; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči saldo uvoza in izvoza sekundarnih ključnih surovin v EU in hitro vzpostavi tržno opazovalnico za ključne sekundarne surovine, vključno s kritičnimi surovinami; poudarja, da mora biti obravnava kritičnih surovin v državah, ki niso članice EU, skladna s standardi EU; poudarja, da en pristop za vse tu ni prava rešitev; poudarja, da je doseganje čistih in varnih ciklov materialov osnovni pogoj za vzpostavitev verodostojnega trga sekundarnih surovin v EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozitivno gleda na predlog, da bi evidentirali potencialne vire sekundarnih kritičnih surovin v zalogah in odpadkih EU ter pri predelavi stranskih proizvodov; spodbuja Komisijo, naj to nalogo postavi na prednostno mesto in jo izvede celo prej, kot je bilo načrtovano; spodbuja jo tudi, naj v to zajame tudi sedanje razpoložljive tehnologije, ki se uporabljajo za zmanjševanje povpraševanja po kritičnih surovinah in povečanje ponovne uporabe kritičnih surovin v dobavni verigi; poudarja, da je treba spodbujati uvedbo sodelovalnih instrumentov za trg s kritičnimi surovinami, kot je evropska platforma surovin, in vanje vključiti tudi krožne tokove proizvodov ter njihova gibanja, da se oceni, katere sekundarne surovine je mogoče reciklirati; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj možne projekte sekundarne predelave podprejo s posebnimi spodbudami, med drugim s pospešenim postopkom za pridobivanje licenc, ter zagotovijo spodbude za predelavo kritičnih surovin in zagotavljanje zanesljivega, varnega in trajnostnega dostopa do njih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podarja pomen recikliranja odpadkov, saj je v električni ali elektronski opremi precejšnja vsebnost kritičnih surovin; poudarja, da povečanje obsega recikliranja dolgoročno morda ne bo zadostovalo za zmanjšanje rudarjenja; ugotavlja tudi, da bi lahko s prehodom na bolj krožno gospodarstvo ustvarili 700 000 delovnih mest (28), zlasti dodatna delovna mesta v obratih za recikliranje in popravila; ugotavlja, da sta razstavljanje in recikliranje velika priložnost za to, da se delovna mesta v industriji vrnejo v EU; nadalje poudarja, da se je z razvojem recikliranja mogoče odzvati na prihodnje potrebe po surovinah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da se bo delež zbranih litij-ionskih pogonskih baterij za recikliranje predvidoma občutno povečal do sredine 30. let 21. stoletja, s čimer bo zagotovljen pomemben sekundarni vir dobave; |
| --- | --- |

33.

| 34. | je seznanjen, da je za uspeh procesov recikliranja industrijskih kritičnih surovin še vedno potrebnih ogromno javnih in zasebnih naložb v infrastrukturo za zbiranje, predhodno obdelavo in predelavo, pa tudi v inovacije, raziskave in širšo uporabo teh tehnologij ter v znanja in veščine, obenem pa je treba zagotoviti zaposlitvene priložnosti, ki naj bi se v prihodnjih desetletjih močno povečale; poziva Komisijo, naj zagotovi spodbude za recikliranje in predelavo kritičnih surovin iz tokov rudarskih odpadkov, odpadkov iz predelave ter gospodarskih odpadkov, da se zagotovi zanesljiv, varen in trajnosten dostop do njih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | spodbuja Komisijo, naj predlaga minimalne cilje glede recikliranih kritičnih surovin in namenske cilje za njihovo recikliranje, skupaj s trdnim okvirom za spremljanje, po zgledu predloga uredbe o baterijah in odpadnih baterijah, ki bo temeljil na celoviti, znanstveni in z dokazi podprti oceni učinka, v kateri bo ocenila minimalne količine kritičnih surovin, potrebne za proizvode, ki bodo olajšali dvojni prehod, delež tega povpraševanja, ki bi mu bilo mogoče zadostiti z recikliranjem v skladu z obstoječimi ocenami, in razpoložljivost potrebne tehnologije; ugotavlja, da morebitni cilji zmanjševanja uporabe kritičnih surovin ne bi smeli povzročiti zmanjšanja izkoristka surovin pod temi minimalnimi količinami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava, da se na degradiranih območjih (odlagališča industrijskih odpadkov in jezovi za rudniško jalovino) pogosto nahajajo zavržene kritične surovine, elementi redke zemlje ter drugi minerali in kovine, ki se uporabljajo v tehnoloških proizvodih; zato spodbuja dokumentiranje, ocenjevanje in črpanje dragocenih materialov s teh degradiranih območij, če je le možno in izvedljivo; poudarja, da je treba za to, da bi lahko izkoristili ta potencial, v ustrezne mehanizme za financiranje raziskav, razvoja in inovacij vključiti boljše tehnologije prečiščevanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je potreben strožji nadzor nad izvozom ključnih surovin iz EU in da je treba vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za izvajalce recikliranja, ki izpolnjujejo potrebne standarde za varno in učinkovito predelavo; poziva Komisijo, naj pri pregledu uredbe o pošiljkah odpadkov prepreči nezakonit izvoz odpadkov, ki vsebujejo kritične surovine; poziva k določitvi zahtev, ki bodo izvoz odpadkov, ki vsebujejo kritične surovine, omogočale le, če bodo v ciljni državi predelani pod pogoji, ki so enakovredni socialnim in okoljskim standardom EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo prizadevanja glede ustreznega zbiranja in recikliranja proizvodov ob koncu življenjske dobe, ki vsebujejo kritične surovine, namesto da jih kopičimo v gospodinjstvih, zavržemo na odlagališča ali sežgemo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj poleg zahtev za okoljsko primerno zasnovo, s katerimi bi znatno izboljšali dolgoživost, trajnost, popravljivost, modularnost ter primernosti izrabljenih proizvodov za ponovno uporabo in recikliranje, proizvedenih ali prodanih v EU, predlaga tudi ukrepe za zasnovo proizvodov, ki bodo prilagojeni različnim kategorijam izdelkov, za enostavno prepoznavanje in odstranitev delov ali sestavnih delov, ki vsebujejo kritične surovine, zlasti pri popotrošniških odpadkih; poudarja, da bi morali ti ukrepi ustvariti konkurenčne prednosti za podjetja EU, jim ne bi smeli nalagati nesorazmernega finančnega bremena in bi morali spodbujati inovacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je prepričan, da je nadomeščanje kritičnih surovin koristno, če jih lahko nadomestimo z zelo razširjenimi materiali, nima pa pravega pomena, če tudi nadomestni material ni trajnosten, če ne pripomore k reševanju vprašanja omejenosti virov oziroma če je kritičen ali bi to zaradi nadomeščanja postal; se zaveda, da je pomembno ohraniti kakovost in ekonomsko vzdržnost proizvodov; poziva Komisijo, naj spodbuja in poveča raziskave in inovacije na področju nadomeščanja kritičnih surovin za različne vrste uporabe; |
| --- | --- |

40.

Pridobivanje iz EU

| 41. | želi opozoriti, da lahko sicer s pametno zasnovo proizvodov, ponovno uporabo materialov, nadomeščanjem z recikliranimi viri in spodbujanjem manjše porabe materialov in manjšega potrošniškega odtisa močno zmanjšamo primarno povpraševanje in da bi bilo treba ta potencial v celoti izkoristiti, da pa je za primere, ko povpraševanju po kritičnih surovinah ne moremo zadostiti na ekonomsko vzdržen način z omenjenimi ukrepi ali ko bi se zaradi tega poslabšala kakovost proizvodov, potrebno odgovorno in trajnostno pridobivanje kritičnih surovin po opravljeni predhodni presoji vpliva, da bi zmanjšali potencialni družbeni in okoljski učinek; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da v EU za primarno in sekundarno pridobivanje virov veljajo najvišji okoljski in socialni standardi na svetu, ki jih je treba ustrezno izvrševati, se zagotavlja na tisoče visokokvalificiranih delovnih mest in je nujno za zeleni in digitalni prehod; zato poziva vse akterje, naj spodbujajo projekte za odgovorno in trajnostno pridobivanje kritičnih surovin v EU za podpiranje lokalne proizvodnje in ozaveščajo o okoljskih odtisih uvoza kritičnih surovin iz držav zunaj EU; meni, da je to treba določiti z odprtim, preglednim in znanstveno utemeljenim postopkom, v katerega bodo že zgodaj vključeni vsi ustrezni deležniki in lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je trdno prepričan, da odgovorno pridobivanje virov v EU lahko temelji samo na učinkovitem socialnem dialogu, s čimer se podpira zdravje in varnost delavcev, zagotavljajo dostojna delovna mesta in delovni pogoji ter ščitijo pravice delavcev s spodbujanjem enakosti spolov; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo delavci v tem sektorju zaščiteni z ustrezno osebno zaščitno opremo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opozarja na priložnost za razvoj odgovorne in trajnostne vrednostne verige baterij s pridobivanjem kritičnih surovin, kot so grafit, kobalt in litij, iz novih zmogljivosti v EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | je seznanjen z namero Komisije, da bo za raziskave in operacije črpanja virov ter okoljsko upravljanje po zaprtju infrastrukture začela programe za opazovanje Zemlje in zaznavanje na daljavo; poudarja, da je regulativni nadzor v času delovanja mogoče okrepiti z metodami za daljinsko zaznavanje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ugotavlja, da so za preusmeritev v krožno gospodarstvo v številnih industrijah in storitvah EU potrebna posebna znanja in spretnosti ter kompetence, da se zagotovita visoka okoljska učinkovitost in varnost delavcev, ter poudarja posebno vlogo, ki jo imajo pri tem prehodu tisti, ki so prvi na trgu, mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja; ugotavlja tudi, da je rudarski sektor vse bolj avtomatiziran, medtem ko sta recikliranje in ponovna izdelava še vedno bolj delovno intenzivna; poudarja, da je pomembno v EU ohraniti, razvijati in nadgrajevati ustrezno strokovno znanje in veščine na področju rudarstva in tehnologij obdelave, pa tudi recikliranja in drugih relevantnih tehnologij v EU, povezanih s kritičnimi surovinami in stranskimi proizvodi, saj se nekateri od teh lahko uporabijo pri proizvodnji zelo naprednih kemijskih proizvodov; z obžalovanjem ugotavlja, da je treba surovine, ki se trenutno pridobivajo v EU, pogosto izvoziti v Azijo za prečiščevanje, saj EU nima več ustreznega strokovnega znanja in tehnologij, kar prav tako povzroča neke vrste odvisnost; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj zahteva, da se zagotovi učinkovita raba industrijskih tokov stranskih proizvodov, ki vsebujejo kritične surovine; poudarja, da je zlasti v rudarstvu veliko možnosti za predelavo in ločevanje redkih zemljin; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja pomembno vlogo držav članic pri povečanju trajnostne domače dobave kritičnih surovin iz primarnih in sekundarnih virov; poziva države članice, naj izboljšajo pravočasnost, predvidljivost in preglednost postopkov za izdajo dovoljenj za projekte iskanja in pridobivanja virov, ne da bi se pri tem znižali okoljski in družbeni standardi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo trajnostno pridobivanje kritičnih surovin temeljilo na pristopu, ki bo skrbel za uravnoteženost povečane potrebe EU po trajnostno pridobljenih kritičnih surovinah ter potrebe po varstvu narave in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da bi s povečano in prožnejšo predvidljivostjo in učinkovitostjo pri izdajanju dovoljenj ter dajanjem prednosti energiji iz obnovljivih in prehodnih nizkoogljičnih virov pomagali sprostiti potrebne naložbe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pričakuje, da bo Komisija zagotovila dodatne podrobnosti o operacionalizaciji projektov s kritičnim surovinami kot oblik alternativnih poslovnih modelov in virov regionalnega zaposlovanja v premogovniških in drugih regijah v prehodu; |
| --- | --- |

51.

Diverzifikacija

| 52. | poziva Komisijo, naj krepi odnose z vsemi obstoječimi državami dobaviteljicami kritičnih surovin za EU, naj sistematično in strateško naveže nova partnerstva za kritične surovine, če je mogoče, v sodelovanju z našimi zavezniki, ob upoštevanju suverenosti držav, ki niso članice EU, nad lastnimi viri, da bi kritične surovine lahko postale vir blaginje za države v razvoju, naj spodbuja udeležbo malih in srednjih podjetij ter to postavi za horizontalno nalogo v svojih zunanjih in notranjih politikah, rezultate pa predstavi še v letu 2021; pozdravlja načrte Komisije za oblikovanje tesnih in vzajemnih mednarodnih partnerstev s spodbujanjem svetovne agende o surovinah, pri katerih bi si prizadevali za strateška partnerstva EU, ki bi omogočila zanesljivo oskrbo in prinesla razvojne koristi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da evropski zeleni dogovor ne bo imel prav nobenega vpliva na podnebne spremembe, če bo emisije toplogrednih plinov EU zgolj prenesel na njene trgovske partnerje; zato poziva EU, naj si prizadeva za sklenitev izvršljivih večstranskih sporazumov o zajezitvi globalnega segrevanja in izvozu svojih okoljskih standardov, med drugim na področju pridobivanja in predelave; meni, da bo EU morala pripraviti nove trgovinske in naložbene sporazume, nove modele finančne in tehnične pomoči in na splošno nov pristop k mednarodni diplomaciji, da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja zavezanost EU odgovornemu in trajnostnemu pridobivanju in spodbuja Komisijo, naj kot izhodišče vzame standard za odgovorno rudarjenje, ki ga je razvila pobuda za odgovorno rudarjenje, pri čemer naj upošteva potrebe malih in srednjih podjetij; poudarja, da je treba to zavezo podkrepiti z oprijemljivo tehnično podporo, prenosom znanja, pridobivanjem znanja in veščin, gradnjo institucij, pravnimi okviri, razvojem institucij in političnim dialogom s partnerskimi državami; poudarja, da je treba sprejeti enotne politike v zvezi z etičnimi standardi za pridobivanje kritičnih surovin; poudarja, da je treba tu aktivirati več državnih in zasebnih akterjev, da bodo tudi sami sprejeli standarde trajnostnosti in jih izvajali; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja javno zavezo Komisije, da bo leta 2021 pripravila zakonodajni predlog o potrebni skrbnosti in odgovornosti podjetij, in vztraja, da ta zakonodaja omogoča obravnavo kršitev človekovih pravic ter socialnih in okoljskih standardov v vrednostnih verigah; želi spomniti na svojo resolucijo s priporočili Komisiji o primerni skrbnosti in odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

55.

| 56. | meni, da bi morali mednarodni sporazumi voditi k bolj odgovornemu in trajnostnemu pridobivanju virov na svetovni ravni; poziva k okrepljenemu sodelovanju za razvoj mednarodnih dogovorov o boljšem spremljanju, obveščanju in uvedbi izvoznih omejitev za kritične surovine, s čimer bi promovirali odgovorno pridobivanje virov in povečali krožnost v tem sektorju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ponavlja poziv iz svoje resolucije o novi strategiji EU-Afrika, da bi se dogovorili o poštenem in trajnostnem izkoriščanju kritičnih surovin v Afriki; podpira prizadevanja Komisije, da bi z afriškimi državami sklenila novo partnerstvo za kritične surovine, kar bi okrepilo vrednostno verigo v Afriki, ki bi tako postala bolj etično, okoljsko in tehnološko trajnostna, in omogočila podporo EU za gradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj na pomembnih mednarodnih forumih okrepi dejavnosti na področju standardizacije v zvezi z visokokakovostnimi sestavnimi deli s kritičnimi surovinami, saj je to pomembno za podjetja iz EU, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva k razširitvi in okrepitvi trajnostnih kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na trajnostno ravnanje s fosforjem; poudarja, da imajo te prakse tudi sinergijski učinek manjšega podnebnega in biotskega odtisa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj predlaga učinkovita pravila za vseunijski sistem zbiranja, da bi povečali stopnjo zbranih odpadkov, ki vsebujejo kritične surovine; poziva Komisijo, naj poleg drugih možnosti za razširjeno odgovornost proizvajalca oceni tudi uvedbo kavcijskih shem v zakonodajo EU o odpadkih, zlasti v direktivo o odpadni električni in elektronski opremi, pri čemer naj upošteva značilnosti različnih proizvodov in zagotovi, da bodo te sheme združljive v vseh državah članicah, zato da bi potrošnike spodbudili, da bodo izrabljeno električno in elektronsko opremo, zlasti manjše naprave, oddali v namenske obrate za zbiranje in recikliranje, in pri tem se je treba opreti na pozitivne izkušnje kavcijskih shem za steklo in plastiko v več državah članicah; |
| --- | --- |

60.

| 61. | obžaluje, da je zaradi nizke stopnje recikliranja pri nekaterih načinih uporabe (29) ter zaradi izvoza aluminijevih odpadkov (30) in ostankov delež recikliranega vložka ob koncu življenjske dobe nižji, kot bi ga bilo sicer mogoče doseči; poudarja, da bi si morala EU pri aluminiju prizadevati za 100-odstotni delež recikliranja ob koncu življenjske dobe in sprejeti ustrezne ukrepe za to; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj da prednost pridobivanju kritičnih surovin iz že obstoječih domačih rudnikov pred novimi rudniki, npr. iz rudniške jalovine, odpadnega materiala, odlagališč in z učinkovitejšim mestnim rudarjenjem, če je tako bolj trajnostno, na primer če ima manjši okoljski vpliv, tudi v smislu energije in rabe kemikalij; poudarja, da je treba to ekstrakcijo in poznejšo obnovo izvesti z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij in tako zagotoviti najboljšo ekološko uspešnost in ekonomsko upravičenost; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni fazi po zaključku rudarskih dejavnosti in izrabljenim kritičnim surovinam glede na hierarhijo ravnanja z odpadki, kot določa okvirna direktiva o odpadkih, zlasti kadar so kritične surovine tudi nevarne snovi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da bi morala dovoljenja in koncesije za rudarjenje vsebovati zahteve za varno, učinkovito in trajnostno predelavo vseh kritičnih surovin, ki jih je mogoče ekonomsko in tehnično predelati; poziva Komisijo, naj nujno izvede zahteve Parlamenta iz resolucije o izvajanju direktive o rudarskih odpadkih; poudarja, da vprašalnik, ki se trenutno uporablja kot sistem poročanja iz člena 18 direktive, ne ustreza svojemu namenu, in poziva Komisijo, naj zasnuje usklajen, digitaliziran in pregleden sistem EU za registracijo, ki bo temeljil na harmoniziranih opredelitvah in merilih za obdelavo rudarskih odpadkov ter zajel vse potrebne podatke o vplivu na okolje, tudi o vsebinskih koncentracijah odpadkov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisijo, naj poostri izvrševanje in zagotovi polno izvajanje veljavne okoljske zakonodaje EU ter po potrebi predlaga ustrezne spremembe; |
| --- | --- |

65.

| 66. | spodbuja k celoviti oceni, ali bi bilo smiselno vključiti rudarski sektor v področje uporabe direktive o industrijskih emisijah glede na veliki vpliv rudarskih dejavnosti na okolje, povprečno velik obseg rudarskih projektov, razlike v standardih za obvladovanje onesnaževanja, ki se uporabljajo na rudarskih območjih po EU, in morebitno razširitev rudarskih dejavnosti za kritične surovine v EU; predlaga, naj se določijo najboljše razpoložljive tehnologije za obnovo rudnikov, zlasti v zvezi s tlemi in vodo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | spodbuja Komisijo, naj pregleda direktivo o presoji vplivov na okolje, da se pri rudarskih projektih vseh velikosti zagotovi izvedba presoje vplivov na okolje in da bodo te ocene opravile neodvisne tretje strani; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da mora prihodnji mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah zajeti tudi emisije, povezane z rudarskimi dejavnostmi, in uvoz kritičnih surovin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | je seznanjen z izzivi in tveganji, ki jih predstavlja rudarjenje na zavarovanih območjih, to je na območjih Natura 2000 in meni, da bi moralo ostati strogo omejeno; poudarja, da rudarstvo na zavarovanih območjih sloni na pogojih, določenih v direktivah o pticah in habitatih, ter poudarja, da je treba za vsak nov rudarski projekt ali projekt črpanja naravnih virov opraviti temeljito presojo vplivov na okolje, da se čim bolj zmanjša njihov vpliv na okolje; poziva države članice in rudarsko industrijo, naj v skladu z načelom odgovornosti povzročitelja sprejmejo ustrezne ukrepe za ohranitev, s katerimi bi tudi povrnili ugodno stanje ohranjenosti habitatov in vrst, za katere je bilo območje določeno; v zvezi s tem opozarja na smernice Komisije za pridobivanje neenergetskih mineralnih surovin in Naturo 2000 (31) ter s tem povezane študije primerov in najboljše prakse; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opozarja na zaveze Komisije, da morskih mineralov z mednarodnega morskega dna ne bo mogoče izkoriščati, dokler se zadostno ne raziščejo učinki globokomorskega rudarjenja na morsko okolje, biotsko raznovrstnost in človekove dejavnosti, dokler niso znana vsa tveganja in dokler se ne ugotovi, ali tehnologije in operativne prakse ne bi povzročile resne škode okolju, kar je v skladu s previdnostnim načelom, in Parlament in Svet poziva, naj se temu tudi sama zavežeta; spodbuja Komisijo, naj to zavezo uresniči s konkretnimi ukrepi za zaščito teh izredno ranljivih ekosistemov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisijo, naj preuči zakonodajne možnosti v skladu s konvencijo iz Espooja in Aarhuško konvencijo, zato da bodo lokalne oblasti sprejele in uveljavile pravico lokalnih skupnosti do učinkovitega in vključujočega sodelovanja v postopkih za izdajo dovoljenj za nove projekte iskanja in pridobivanja v vseh fazah rudarskih projektov in pri obravnavanju vlog za podaljšanje že obstoječih rudnikov, ter naj zagotovi, da bodo imele lokalne skupnosti pravico do učinkovitega pravnega varstva, ki ga bodo upravljala neodvisna sodišča in nadzorni organi popolnoma brez nasprotij interesov. |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja, da Komisija v svojem sporočilu o pregledu trgovinske politike poudarja kritične surovine; poziva k odločni trgovinski politiki, v kateri bosta poudarjeni diverzifikacija in odpornost dobavnih verig ter namenjena prednost izboljšanju svetovnih mehanizmov in mehanizmov EU za vzpostavljanje ugodnega trgovinskega okolja za industrijo Unije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poudarja, da se industrija EU sooča z ostro mednarodno konkurenco za dostop do surovin in da je ranljiva za omejevalne izvozne ukrepe držav, ki niso članice EU; se zaveda, da se bodo cene zaradi večjega svetovnega povpraševanja najverjetneje povišale, in spodbuja Komisijo, naj pripravi analizo te problematike; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj čim bolj diverzificira vire oskrbe s kritičnimi surovinami, poveča učinkovitost rabe virov in zmanjša sedanjo odvisnost od peščice držav, ki niso članice EU, in sicer tako da podpira naložbe, pri katerih evropski in svetovni partnerji ter mala in srednja podjetja uresničujejo dolgoročno mednarodno strategijo za pridobivanje; poudarja, da bi bilo treba ta cilj doseči s krepitvijo obstoječih partnerstev in trgovinskih sporazumov ter oblikovanjem novih strateških sporazumov ali skupnih podjetij EU z državami, bogatimi z viri, in drugimi podobno mislečimi državami, pri tem pa upoštevati jasno opredeljene prednostne naloge; v zvezi s tem pozdravlja dialog s Kanado, Avstralijo in Čilom, katerega cilj je okrepiti trgovinske odnose na področju kritičnih surovin; poziva Komisijo, naj še okrepi sodelovanje na naslednji konferenci EU–ZDA–Japonska o kritičnih materialih; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje s ključnimi mednarodnimi dobavitelji na Zahodnem Balkanu, v vzhodni Evropi, Latinski Ameriki in Afriki, pa tudi s Kitajsko in drugimi državami v razvoju na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da lahko prihodnji sporazumi EU o prosti trgovini in partnerstvu ne le povečajo naložbe, pač pa vzpostavijo tudi zanesljiv politični in gospodarski okvir, zato bi morali v skladu z napovedmi Komisije v strategiji Trgovina za vse vključevati posebne določbe o kritičnih surovinah, da bi spodbudili sodelovanje, poskrbeli za skladnost z mednarodnimi obveznostmi, odpravili in preprečili izvozne omejitve ter spoštovali veljavna pravila za neposredne tuje naložbe pred sklenitvijo in po njej; poziva Komisijo, naj dodatno okrepi spremljanje in izvrševanje sporazumov o prosti trgovini, vključno s poglavji o trgovini in trajnostnem razvoju, s čimer bi zagotovila, da bodo trgovinski partnerji opredelili in izpolnili zaveze in določbe o odgovornem pridobivanju kritičnih surovin ter da se bodo upoštevali morebitni pomisleki skupnosti, na katere vplivajo ekstraktivne dejavnosti; poudarja, da bi to moralo biti med prednostnimi nalogami glavnega uradnika za trgovinsko skladnost; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj začne razpravo v Svetovni trgovinski organizaciji o omejitvah, ki jih za razširitev krožnega gospodarstva predstavljajo zahteve glede lokalne vsebine, vzpostavi okrepljeno partnerstvo z različnimi svetovnimi regijami, zlasti z Afriko, in poskrbi, da bodo sporazumi o prosti trgovini odražali okrepljene cilje krožnega gospodarstva; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva k strožji uporabi pravil o poreklu, da se zaščiti proizvodnja surovin in prepreči izogibanje v regijah, v katerih za gospodarske subjekte veljajo manj stroge zahteve glede trajnostnosti in industrijskih subvencij; poudarja, da je treba pri vseh novih dejavnostih pridobivanja, ki jih izvajajo podjetja, dejavna na trgu EU, upoštevati uredbo o konfliktnih mineralih, pravila o odgovornem pridobivanju, navedena v direktivi o nefinančnem poročanju, in mednarodne standarde odgovornega pridobivanja surovin; poziva k prepovedi uvoza kritičnih surovin, povezanih s kršitvami človekovih pravic in pravic delavcev, na primer prisilnim delom ali delom otrok; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da je v celoti delujoč večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravilih, ključnega pomena za zagotavljanje odprtih in trajnostnih trgovinskih tokov kritičnih surovin; izraža zaskrbljenost, ker nekatere članice Svetovne trgovinske organizacije, med njimi Kitajska, uporabljajo izvozne omejitve za kritične surovine, in poziva vse članice, naj se vzdržijo takih politik; zato poziva Komisijo, naj s pomočjo mednarodnih forumov omeji takšne izkrivljajoče omejitve izvoza kritičnih surovin; v zvezi s tem znova poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za ambiciozno reformo Svetovne trgovinske organizacije, da bi se borili proti izkrivljanju mednarodne trgovine in nepoštenim trgovinskim praksam, zagotovili stabilno in predvidljivo mednarodno trgovinsko okolje ter pošteno in učinkovito konkurenco po vsem svetu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja skupno izjavo s tristranskega srečanja ministrov za trgovino Japonske, ZDA in Komisije ter podpira predlagano opredelitev industrijskih subvencij; pozdravlja, da opredelitev presega področje sporazuma Svetovne trgovinske organizacije o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter uredbe EU proti subvencijam in širše opredeljuje subvencijo; meni, da so takšni ukrepi bistveni za enake konkurenčne pogoje na področju kritičnih surovin, saj industrijske subvencije, zlasti na Kitajskem, z izkrivljanjem mednarodne konkurence resno ogrožajo industrijo in delavce EU; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja skupno pobudo EU in ZDA v zvezi z obravnavo presežnih zmogljivosti za jeklo in aluminij na svetovni ravni ter poziva k celovitim in hitrim ukrepom, ki bodo terjali odgovornost držav, kot je Kitajska, ki podpirajo politike, ki izkrivljajo trgovino; vendar opozarja Komisijo, da so tarife iz oddelka 232 zakona ZDA zaenkrat v celoti veljavne in da je treba to vprašanje nujno rešiti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | se strinja z oceno Komisije, da bi imela sprememba valute pri plačilih EU za uvoz kritičnih surovin iz drugih mednarodnih denarnih enot v euro določene prednosti, saj bi bilo mogoče umiriti nestanovitnost cen in zmanjšati odvisnost uvoznikov EU in izvoznikov iz tretjih držav od trgov dolarskega financiranja; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(2)  UL L 190, 12.7.2006, str. 1.

(3)  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

(4)  UL L 176, 30.6.2016, str. 55.

(5)  UL L 197, 24.7.2012, str. 38.

(6)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(7)  UL L 102, 11.4.2006, str. 15.

(8)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

(9)  UL L 124, 25.4.2014, str. 1.

(10)  UL L 20, 26.1.2010, str. 7.

(11)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(12)  UL L 330, 15.11.2014, str. 1.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0073.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0359.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0321.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0040.

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0108.

(20)  UL C 298, 23.8.2018, str. 132.

(21)  Svetovna banka, Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition (Rudnine za podnebne ukrepe: rudninska intenzivnost prehoda na čisto energijo); napovedovalna študija Evropske komisije; OECD, Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences, (Svetovne napovedi o materialnih virih do leta 2060: gospodarski dejavniki in posledice za okolje).

(22)  Napovedovalna študija Komisije.

(23)  Baldé, C.P., Forti V., Gray, V., Kuehr, R., Stegmann, P. The Global E-waste Monitor – 2017 (Globalno spremljanje elektronskih odpadkov), Univerza OZN,

International Telecommunication Union (Mednarodna telekomunikacijska zveza) & International Solid Waste Association (Mednarodno združenje za trdne odpadke), Bonn/Ženeva/Dunaj, 2017.

(24)  Sporočilo Komisije z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti.

(25)  Sporočilo Komisije z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti.

(26)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2021.

(27)  Sporočilo Komisije iz leta 2020 z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti.

(28)  Sporočilo Komisije z naslovom Odpornost na področju kritičnih surovin: oris poti k večji zanesljivosti in trajnostnosti.

(29)  Leta 2013 je delež recikliranja aluminija, ki se uporablja v prometu in gradbeništvu, ob koncu življenjske dobe znašal več kot 90 %, medtem ko je bilo recikliranega le 60 % aluminija, ki se uporablja za embalažo.

(30)  „Če bi tok aluminijevih odpadkov in ostankov, izvoženih v letu 2015, predelali v EU, bi se delež recikliranega vložka ob koncu življenjske dobe povečal na 16 % (Passarini idr., 2018)“, iz študije Komisije o seznamu kritičnih surovin EU.

(31)  Generalni direktorat za okolje, Smernice za pridobivanje neenergetskih mineralnih surovin in Naturo 2000 Povzetek, Evropska komisija, Bruselj, 2019.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/37

---

P9_TA(2021)0469

Revizija finančne uredbe glede na začetek veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o reviziji finančne uredbe glede na začetek veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2021/2162(INI))

(2022/C 224/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) (finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) (finančna uredba),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/2094 z dne 14. decembra 2020 o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po krizi zaradi COVID-19 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (5) (uredba o pogojenosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (5) (uredba o pogojenosti),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (6),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (7),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o ponovni oceni določb o zunanjih namenskih prejemkih ter najemanju in dajanju posojil v finančni uredbi (8) (skupna izjava), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o ponovni oceni določb o zunanjih namenskih prejemkih ter najemanju in dajanju posojil v finančni uredbi (8) (skupna izjava),

| — | ob upoštevanju časovnega načrta za ciljno usmerjeno revizijo finančne uredbe, ki ga je Komisija objavila 19. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju časovnega načrta za ciljno usmerjeno revizijo finančne uredbe, ki ga je Komisija objavila 19. marca 2021,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o stanju pravne države v Evropski uniji in uporabi uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o pogojenosti (11),

| — | ob upoštevanju svojega predloga resolucije z dne 27. maja 2021 o pregledu finančne uredbe in smernic Komisije za javno naročanje storitev, povezanih s politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega predloga resolucije z dne 27. maja 2021 o pregledu finančne uredbe in smernic Komisije za javno naročanje storitev, povezanih s politiko,

| — | ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 9. aprila 2021 s smernicami o izogibanju in obvladovanju nasprotja interesov v skladu s finančno uredbo (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila Komisije z dne 9. aprila 2021 s smernicami o izogibanju in obvladovanju nasprotja interesov v skladu s finančno uredbo (12),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta septembra 2015 in se uporablja od 1. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta septembra 2015 in se uporablja od 1. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2021 z naslovom Boljše pravno urejanje: s skupnimi močmi za boljšo zakonodajo (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2021 z naslovom Boljše pravno urejanje: s skupnimi močmi za boljšo zakonodajo (COM(2021)0219),

| — | ob upoštevanju študije o 50 največjih upravičencih do sredstev skupne kmetijske politike in Kohezijskega sklada v posamezni državi članici EU, ki jo je naročil Odbor za proračunski nadzor in jo je maja 2021 pripravil tematski sektor za proračunske zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o 50 največjih upravičencih do sredstev skupne kmetijske politike in Kohezijskega sklada v posamezni državi članici EU, ki jo je naročil Odbor za proračunski nadzor in jo je maja 2021 pripravil tematski sektor za proračunske zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A9-0295/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za proračunski nadzor (A9-0295/2021),

| A. | ker je Komisija po začetku veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 objavila časovni načrt in začela javno posvetovanje, da bi po potrebi uskladila finančno uredbo s pravili, o katerih se je dogovoril zakonodajalec v okviru svežnja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, ter predlagala omejene in ciljno usmerjene izboljšave, ki so potrebne zaradi spreminjajočih se razmer, na primer po krizi zaradi pandemije COVID-19 ali spričo vse večjih priložnostih za digitalizacijo; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija po začetku veljavnosti večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 objavila časovni načrt in začela javno posvetovanje, da bi po potrebi uskladila finančno uredbo s pravili, o katerih se je dogovoril zakonodajalec v okviru svežnja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, ter predlagala omejene in ciljno usmerjene izboljšave, ki so potrebne zaradi spreminjajočih se razmer, na primer po krizi zaradi pandemije COVID-19 ali spričo vse večjih priložnostih za digitalizacijo;

| B. | ker so se Parlament, Svet in Komisija glede instrumenta NextGenerationEU (NGEU) v skupni izjavi strinjali, da bodo določbe o zunanjih namenskih prejemkih, zlasti tiste iz člena 21(5) finančne uredbe, ter določbe o poročanju o najemanju in dajanju posojil ocenjene in po potrebi revidirane med naslednjo revizijo finančne uredbe; ker so tri institucije potrdile, da se za namenske prejemke uporabljajo veljavna pravila o revizijah in postopku razrešnice; |
| --- | --- |

B.

ker so se Parlament, Svet in Komisija glede instrumenta NextGenerationEU (NGEU) v skupni izjavi strinjali, da bodo določbe o zunanjih namenskih prejemkih, zlasti tiste iz člena 21(5) finančne uredbe, ter določbe o poročanju o najemanju in dajanju posojil ocenjene in po potrebi revidirane med naslednjo revizijo finančne uredbe; ker so tri institucije potrdile, da se za namenske prejemke uporabljajo veljavna pravila o revizijah in postopku razrešnice;

| C. | ker je bila stopnja črpanja sredstev v večletnem finančnem okviru 2014–2020 prenizka in jo je treba izboljšati, zlasti z vidika malih in srednjih podjetij, in sicer z izboljšanjem in okrepitvijo postopkov odločanja in dodeljevanja ter načel in postopkov, ki urejajo oblikovanje, izvrševanje in nadzor proračuna EU; |
| --- | --- |

C.

ker je bila stopnja črpanja sredstev v večletnem finančnem okviru 2014–2020 prenizka in jo je treba izboljšati, zlasti z vidika malih in srednjih podjetij, in sicer z izboljšanjem in okrepitvijo postopkov odločanja in dodeljevanja ter načel in postopkov, ki urejajo oblikovanje, izvrševanje in nadzor proračuna EU;

| D. | ker bi bilo treba pri reviziji finančne uredbe upoštevati varnostne interese Unije, vključno s ključnimi infrastrukturnimi in telekomunikacijskimi projekti, pri tem pa poseben poudarek nameniti merilom, ki jih mora izpolnjevati upravičenec, če želi zaprositi za sredstva EU ali jih prejemati; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba pri reviziji finančne uredbe upoštevati varnostne interese Unije, vključno s ključnimi infrastrukturnimi in telekomunikacijskimi projekti, pri tem pa poseben poudarek nameniti merilom, ki jih mora izpolnjevati upravičenec, če želi zaprositi za sredstva EU ali jih prejemati;

| E. | ker je spoštovanje načel pravne države bistven pogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

E.

ker je spoštovanje načel pravne države bistven pogoj za skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

| F. | ker ocena učinka ni bila izvedena, čeprav bi lahko, kot je opozorilo Evropsko računsko sodišče, državljani z njo dobili jasne informacije o dostopnosti sredstev EU v okviru revizije finančne uredbe; |
| --- | --- |

F.

ker ocena učinka ni bila izvedena, čeprav bi lahko, kot je opozorilo Evropsko računsko sodišče, državljani z njo dobili jasne informacije o dostopnosti sredstev EU v okviru revizije finančne uredbe;

| 1. | ugotavlja, da je prihajajoča revizija finančne uredbe potrebna, ker bo začel veljati sveženj večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, ki vključuje instrument NGEU, da revizija poleg posodobitve pravnih določb zajema tudi pomembne inovacije v proračunskem sistemu in da se želi z njo omogočiti tudi ustrezno izvajanje medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bi si bilo treba z revizijo prizadevati za posodobitev pravil, ki se uporabljajo za proračun EU, in sicer glede na njegov najnovejši razvoj ter v skladu s proračunskimi načeli in vrednotami Unije, pa tudi za povečanje parlamentarnega nadzora, demokratične odgovornosti, preglednosti, državljanskega udejstvovanja ter sposobnosti hitrega in učinkovitega odzivanja na potrebe državljanov, zlasti med krizami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da vsesplošna revizija pravil, ki se uporabljajo za proračun, v tem trenutku sicer ni potrebna, je pa treba v finančno uredbo vnesti ciljno usmerjene izboljšave in poenostavitve, zlasti kadar povečujejo preglednost, odgovornost in demokratični nadzor ter izboljšujejo izvrševanje proračuna EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi bilo treba med glavne cilje revizije finančnih pravil EU uvrstiti boljšo zaščito finančnih interesov Unije, zagotavljanje skladnosti s pogoji pravne države, krepitev pravil o javnih naročilih, da bi preprečili morebitno navzkrižje interesov in povečali preglednost, zmanjšanje upravnega bremena za upravičence, izboljšanje učinkovitosti porabe, da bi povečali evropsko dodano vrednost ter poenostavili dostop državljanov, malih in srednjih podjetij ter lokalnih in regionalnih oblasti do financiranja EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo treba načeloma zagotoviti enako raven zaščite za celotni proračun EU, ne glede na to, ali gre za neposredno, posredno ali deljeno upravljanje; |
| --- | --- |

5.

Demokratična odgovornost za sodoben proračun

| 6. | ugotavlja, da sta se v zadnjem desetletju znatno povečala število in področje uporabe zunajproračunskih instrumentov ter da se je z instrumentom NGEU ta praksa še razširila, saj se je proračun EU, čeravno začasno, močno povečal z zunanjimi namenskimi prejemki, da se je lahko Unija spoprijela z enim največjih izzivov doslej, z zadolževanjem za kreditiranje in neposredne odhodke EU pa so bile ustvarjene obveznosti do leta 2058; opozarja, da ta razvoj dogodkov ogroža osrednja proračunska načela, kot so enotnost in točnost proračuna, ravnotežje in univerzalnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da se je EU hitro in odločno odzvala na krizo zaradi bolezni COVID-19, podprla prizadete države članice ter zajezila socialno-ekonomske posledice pandemije; ugotavlja, da krizno upravljanje zahteva hitro ukrepanje; vendar opozarja, da to nikoli ne sme biti izgovor za to, da se pri tem zaobide Parlament, saj se s tem spodkopava demokratična odgovornost; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se člen 122 Pogodbe o delovanju Evropske unije vse pogosteje uporablja za oblikovanje novih mehanizmov in organov s proračunskimi posledicami za proračun EU, pri čemer je vloga Parlamenta omejena zgolj na pravico do obveščenosti; vztraja, da mora imeti Parlament pri proračunskem nadzoru takšnih pobud ustrezno vlogo; poleg tega poudarja, da je pomembno zagotoviti pomembno vlogo pri odločanju v zvezi z vsemi programi EU, ki temeljijo na nacionalnih izvedbenih načrtih, pa tudi pri nadzoru nad njimi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da usklajeno zbiranje nacionalnih prispevkov, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku v obliki zunanjih namenskih prejemkov in zunaj proračunskega postopka, ni omejeno na NGEU, temveč je bilo izbrano tudi za instrument za begunce v Turčiji, pogodbe o cepivu proti COVID-19 in morda v prihodnosti organ za pripravljenost na izredne zdravstvene razmere in odzivanje nanje; opozarja, da je bilo najemanje posojil na kapitalskih trgih več let značilno za proračunske operacije Unije, in sicer v tolikšni meri, da sta Komisija in parlament že v sedemdesetih in osemdesetih letih prejšnjega stoletja, torej precej pred vzpostavitvijo evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, začasne podpore za zmanjševanje tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah ali instrumenta NGEU, pozvala, naj se to metodo vključi v proračun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen, da bodo zneski, doslej največji, ki so bili dani na voljo v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost, za katerega bodo morale države članice Komisiji poročati le o splošnem napredku pri doseganju mejnikov, za Evropsko računsko sodišče pomenili velik izziv pri zagotavljanju zakonitosti in pravilnosti porabe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen, ker zunajproračunski mehanizmi in zlasti uporaba zunanjih namenskih prejemkov resno ogrožajo zmožnost Parlamenta, da opravlja naloge sprejemanja odločitev, nadzora in podelitve razrešnice ter, bolj na splošno, sposobnost javnih ali zasebnih institucij, da razumejo proračun Unije in terjajo odgovornost Komisije; opozarja na skupno izjavo in znova izraža pričakovanje, da bodo finančna pravila EU posodobljena, predvsem ko gre za vlogo proračunskega organa in proračunsko strukturo teh mehanizmov, da bi jih približali načelom in odgovornostim, določenim v pogodbah; meni, da se mora to načelo demokratične odgovornosti in nadzora pri odločanju odražati v finančni uredbi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da mora imeti Parlament kot veja proračunskega organa možnost, da po potrebi nadzira in odobri način, na katerega Komisija uporablja in upravlja zunanje namenske prejemke ter najema in ponuja posojila; predlaga, naj se ustrezni členi finančne uredbe, vključno s členi 7, 46 in 56, revidirajo in dopolnijo, s čimer bi pojasnili, da so zunanji namenski prejemki, sredstva in obveznosti, povezani z najemanjem in dajanjem posojil, vključeni v proračun EU, tako da jih nadzira in o njih poroča Evropsko računsko sodišče, ter da sta lahko proračunski organ in organ za podelitev razrešnice ustrezno obveščena o morebitnih obtožbah o zlorabi, korupciji, goljufijah ali kršitvah načel pravne države, tudi kadar države članice nimajo dovolj instrumentov za boj proti goljufijam, med drugim v zvezi s zunajproračunskimi instrumenti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi bilo treba zunanje namenske prejemke v skladu s trenutnim členom 21 finančne uredbe ter sredstva in obveznosti, ki izhajajo iz zunajproračunskih poslov, vključno z najemanjem posojil na kapitalskih trgih, razporediti v ustrezne proračunske vrstice ter jih razvrstiti v skladu s proračunsko nomenklaturo in konsolidirati v delih II in III proračuna Unije; meni, da bi morale postati sestavni del proračuna EU in bi jih moral proračunski organ sprejeti kot del tega proračuna; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva k reviziji zahtev po poročanju o strategiji Komisije za upravljanje dolga, vključno z zapadlostjo, časovnim razporedom plačil in vlogo novih virov lastnih sredstev pri vračanju dolga, da se prilagodijo večji kompleksnosti ter tveganju najemanja in dajanja posojil v zvezi s proračunom Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj še bolj poenostavi letne računovodske izkaze in druge obveznosti finančnega poročanja, ki veljajo za splošni proračun Unije v okviru finančne uredbe, da bi spodbudila udeležbo malih in srednjih podjetij v ustreznih programih, vključenih v sveženj večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, vključno z instrumentom NGEU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba glede na proračunske posledice s finančno uredbo vzpostaviti postopek za odločanje o lokaciji decentraliziranih agencij; poudarja, da bi moral tak postopek temeljiti na objektivnih merilih, ohranjati pristojnosti Parlamenta kot sozakonodajalca in preprečevati samovoljne načine sprejemanja odločitev, kot je metanje kovanca; |
| --- | --- |

15.

Pravna država

| 16. | poudarja, da obstaja torej jasna povezava med spoštovanjem pravne države in učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije, vključno z evropskim instrumentom za okrevanje, v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; gospodarnostjo, učinkovitostjo in uspešnostjo, kakor so opredeljena v finančni uredbi; poudarja, da dobro finančno poslovodenje temelji na učinkovitem pregonu primerov goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, davčnimi utajami, korupcijo in navzkrižji interesov, pa tudi na sodnem nadzoru odločitev javnih organov, ki ga izvajajo neodvisna sodišča; poudarja, da so goljufive in koruptivne prakse, kar zadeva gospodarnost in učinkovitost, že po definiciji v nasprotju z dobrim finančnim poslovodenjem, kot je opredeljeno v členu 33(1) finančne uredbe, saj so te prakse povsem nezdružljive z zagotavljanjem najboljše količine in kakovosti po najboljši ceni, pa tudi z doseganjem optimalnega razmerja med uporabo virov in doseganjem ciljev; opozarja, da so se Parlament, Svet in Komisija po sprejetju uredbe o pogojenosti dogovorili, da bodo preučili možnost, da bi ob naslednji reviziji finančne uredbe vanjo vključili vsebino uredbe o pogojenosti; zato poziva Komisijo, naj pripravi ustrezen predlog; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za nadaljnje izboljšanje usklajenosti vseh instrumentov EU, da bi zagotovili dobro finančno poslovodenje in zaščito finančnih interesov Unije, vključno z letnim poročilom Komisije o stanju pravne države; meni, da bi morala Komisija posebno pozornost nameniti preventivnim predhodnim ukrepom, s katerimi bi poskrbela, da države članice uporabljajo člen 63(2) finančne uredbe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi morala Komisija zagotoviti, da se proračun Unije porabi za projekte ali organizacije, ki spoštujejo vrednote Unije iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, da se zaščitijo finančni interesi Unije; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvije priročne kazalnike, ki bi jih vključili v finančno uredbo in z njimi na podlagi pristopa, temelječega na tveganju, izvajali ciljno usmerjene predhodne in naknadne kontrole za odkrivanje morebitne neskladnosti z vrednotami Unije pri uporabi sredstev EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja smernice Komisije o preprečevanju in obvladovanju navzkrižja interesov v skladu s finančno uredbo, katerih cilj je ozaveščanje in spodbujanje enotne razlage in uporabe pravil o navzkrižju interesov; obžaluje pa, da se v nekaterih državah članicah na najvišji ravni še vedno pojavljajo vprašanja v zvezi z navzkrižjem interesov; poziva Komisijo, naj oceni, ali so ustrezne določbe finančne uredbe dovolj učinkovite pri preprečevanju in odpravljanju navzkrižja interesov pri izvrševanju in nadzoru proračuna EU; |
| --- | --- |

18.

Digitalna orodja

| 19. | poudarja, da je pomembno vedeti, kako se porabljajo sredstva EU in kdo ima dejansko korist od njih, da se zaščitijo finančni interesi EU ter odkrijejo goljufije, korupcija in predvsem navzkrižje interesov; ugotavlja, da je študija o 50 največjih upravičencih do sredstev EU, ki jo je naročil Odbor za proračunski nadzor, pokazala, da podatki za identifikacijo gospodarskih subjektov in njihovih dejanskih lastnikov niso zlahka dostopni ali pa do njih sploh ni mogoče priti; meni, da bi z obvezno centralizacijo informacij v enotnem in interoperabilnem sistemu poročanja in spremljanja ter v uporabnikom prijazni javni podatkovni zbirki EU z informacijami o neposrednih in končnih upravičencih ter dostopnimi podatki v strojno berljivi obliki odpravili razdrobljenost in pomanjkanje preglednosti, ki ju je pokazala študija, ter okrepili javni nadzor in zaupanje v javno porabo EU; ugotavlja, da bo to skupaj s celovito opredelitvijo navzkrižja interesov na ravni EU povečalo učinkovito zaščito finančnih interesov EU; poudarja, da je treba glede na razkritje iz Pandorinih dokumentov nujno vzpostaviti preglednost v zvezi z dejanskimi lastniki; poudarja vlogo Evropskega javnega tožilstva in pomen njegovega sodelovanja z institucijami EU, državami članicami in Evropskim uradom za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da bi morala finančna uredba vključevati določbe, ki bi od odgovornih akterjev zahtevale zbiranje in vodenje enotnih evidenc gospodarskih subjektov in dejanskih lastnikov, da bi bila mogoča identifikacija v vseh programih EU, ne glede na to, kdo jih izvaja in na kakšen način se upravljajo (neposredno, posredno ali deljeno); poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bo to potekalo prek digitalnega, interoperabilnega in standardiziranega zbiranja informacij o prejemnikih sredstev Unije, vključno s tistimi, ki na koncu neposredno ali posredno prejemajo sredstva Unije, in njihovimi dejanskimi lastniki; meni, da bi morale te zahteve upoštevati vse ustrezne informacije, da bi se povečala zmožnost in zmogljivost Komisije za odkrivanje goljufij; poudarja, da je treba odpraviti vse tehnične in pravne ovire za zbiranje podatkov o strukturah podjetij in dejanskem lastništvu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, naj se podatki načeloma prosto objavljajo, pri tem pa je treba upoštevati zahteve glede varstva podatkov in stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije; priznava, da Evropski nadzornik za varstvo podatkov v splošnem nima zadržkov glede varstva podatkov pri vzpostavitvi takšne interoperabilnosti, vendar poudarja, da je potrebna jasna pravna podlaga; meni, da morajo obvezne informacije, zbrane za namene revizije in nadzora, vključevati vsaj registracijsko številko za pravne subjekte, nacionalno identifikacijsko številko za fizične osebe, ustrezno šifro ali edinstven identifikator posameznega programa financiranja EU, navedbo vrste upravičenca, podizvajalcev, dejanskih lastnikov, podatek, ali upravičenec prejema tudi državno pomoč, in kontaktne podatke; poudarja, da podatkovna zbirka ne bi smela biti povsem samoregulirana, temveč bi morala nabore podatkov ustvariti Komisija ali zunanji organ, da se zagotovijo skladni in visokokakovostni podatki; zahteva, da morajo ostati informacije o prejemnikih sredstev Unije javno dostopne vsaj pet let; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da mora sistem olajšati združevanje posameznih zneskov, povezanih z istim neposrednim ali končnim upravičencem oziroma dejanskim lastnikom, ter biti na voljo v vseh jezikih EU; meni, da bi morali javno dostopni sistemi omogočati tako posamezna iskanja s pomočjo spletnega orodja kot sistemsko analizo z masovnim prenosom podatkov v strojno berljivi in interoperabilni obliki; poudarja, da bodo standardizirani, odprti podatki v celotnem ciklu javnega naročanja, vključno s končnimi upravičenci pogodbenih podjetij, civilni družbi in nevladnim akterjem zagotovili zbirko orodij in potrebne informacije za spremljanje integritete, pravičnosti in učinkovitosti trgov javnih naročil; poziva države članice in Komisijo, naj poskrbijo za večjo interoperabilnost med obstoječimi podatkovnimi zbirkami EU in nacionalnimi podatkovnimi zbirkami ter orodji za podatkovno rudarjenje, da bi olajšali analizo tveganja in odkrivanje goljufij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da se pri deljenem upravljanju uporablja sistem ARACHNE; poudarja, da ARACHNE obogati podatke, ki jih posredujejo organi upravljanja, z javno dostopnimi informacijami, da bi identificiral projekte, upravičence, pogodbe in izvajalce, ki bi lahko bili izpostavljeni ne le tveganju goljufij, pač pa tudi navzkrižju interesov; meni, da bi bilo treba člen 63 finančne uredbe spremeniti tako, da bi dodali sistem ARACHNE kot obvezno orodje za oceno tveganja in splošno uporabo ne glede na način upravljanja, ki ga Komisija da na voljo državam članicam in zaupanja vrednim subjektom, ti pa bi morali vanj vnašati informacije; meni, da bi morala uredba vsebovati tudi kazalnike, s katerimi lahko sistem ARACHNE določi oceno tveganja gospodarskih subjektov; poudarja, da je treba te osnovne kazalnike uskladiti z razlogi za izključitev iz sistema za zgodnje odkrivanje in izključitev ter s tekočimi preiskavami Evropskega javnega tožilstva in Evropskega urada za boj proti goljufijam, s čimer bi zagotovili, da bodo izključeni gospodarski subjekti vidni tudi v sistemu ARACHNE; poziva k čim večji interoperabilnosti med sistemom ARACHNE in drugo programsko opremo, da bi zmanjšali potrebo po večkratnem vnosu informacij v različne sisteme IT in posledično upravno breme; meni, da bi moral biti sistem ARACHNE enostavnejši in prijaznejši za uporabo, tudi kar zadeva standardizacijo kazalnikov tveganja, na primer z vizualizacijo; poudarja, kako pomembno je, da se prevzame popolna odgovornost in operativne pravice za ARACHNE ter poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi po potrebi za upravljanje sistema zadolžila interno službo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je bil leta 2018 ustanovljen odbor na visoki ravni, da bi ocenil primere v podatkovni zbirki, ki se predložijo v zgodnje odkrivanje ali izključitev; poziva, naj se mnenje odbora EDES glede na izkušnje, ki jih ima s sistemom, upošteva pri reviziji finančne uredbe in istočasno kot Komisiji posreduje tudi Parlamentu; ugotavlja, da se sistem EDES trenutno uporablja le pri neposrednem in posrednem upravljanju; meni, da bi bilo treba gospodarske subjekte, ki pri neposrednem in posrednem upravljanju veljajo za tveganje za finančne interese EU, kot tveganje obravnavati tudi pri deljenem upravljanju in obratno; zato poziva, naj postane uporaba sistema EDES pri deljenem upravljanju obvezna; ugotavlja tudi, da sistem EDES ne razlikuje med hčerinskimi družbami večjih družb; poziva Komisijo, naj to ločuje in v pravilih za zgodnje odkrivanje in izključitev natančno navede, kateri subjekt večnacionalne družbe ali korporacije z več podjetji je registriran za zgodnje odkrivanje ali izključitev; poziva, naj se sprejme obveza, da se bo sistem EDES posodobil, ko bodo akterji, vključeni v izvajanje, ugotovili goljufije ali druga pomembna dejstva; meni, da izključene pravne ali fizične osebe (dejanski lastniki) v času izključitve ne bi smele biti več končni prejemniki ali upravičenci, ki lahko prejemajo plačila iz proračuna EU; poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k temu, da bodo te subjekte ali fizične osebe med obdobjem izključitve izvzele tudi iz prispevkov iz nacionalnih proračunov; obžaluje, da je v podatkovni zbirki navedenih razmeroma malo gospodarskih subjektov; meni, da je to znak, da se sistem EDES ne izvaja pravilno; poudarja, da je odbor EDES v letu 2020 obravnaval 20 primerov, 28 pa se jih je pripravljalo; poudarja, da je treba odboru dodeliti zadostna sredstva, ki bodo ustrezala morebitnemu povečanju pristojnosti; poleg tega poziva Komisijo, naj pregleda merila, da bi zmanjšala kompleksnost in povečala uporabnost sistema EDES v praksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je sicer zelo pomembno poznati končne upravičence sredstev EU, da se zagotovi pravilna uporaba, a imata pomembno vlogo tudi dostopnost in enostavnost digitalnih platform za javna naročila, pri katerih so vključena sredstva EU; opozarja, da je Komisija sprejela koncept „digitalne zasnove“ in načelo „najprej pomisli na male“, da bi zagotovila zadostno udeležbo malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj ta načela upošteva tudi pri reviziji finančne uredbe v okviru izvajanja svežnja večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

25.

Priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola

| 26. | obžaluje, da je imelo v prejšnjem večletnem finančnem okviru le 21,7 % programov EU kazalnike, povezane s spolom; vztraja, da je treba vključevanje načela enakosti spolov bolj upoštevati pri pripravi in izvrševanju proračuna, tudi s ciljno usmerjenimi spodbudami; poziva k sistematičnemu in celovitemu zbiranju po spolu razčlenjenih podatkov v kontekstu vseh politik in programov EU, da bi izmerili vpliv na enakost spolov; pričakuje, da bo Komisija v skladu z medinstitucionalnim sporazumom razvila metodologijo za merjenje ustreznih odhodkov na ravni programov v večletnem finančnem okviru 2021–2027; poziva Komisijo, naj vključevanje načela enakosti spolov in pripravo proračuna ob upoštevanju vidika spola vključi v ustrezne določbe finančne uredbe; |
| --- | --- |

26.

Vključevanje podnebnih vprašanj in biotske raznovrstnosti

| 27. | znova poudarja zavezo Unije, da bo vsaj 30 % sredstev, ki so na voljo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in instrumentu NGEU, porabila za reševanje podnebnih izzivov, kot je določeno v medinstitucionalnem sporazumu; pričakuje, da bo Komisija razvila zanesljivo in jasno metodologijo za spremljanje porabe za podnebne ukrepe in njene uspešnosti ter da jo bo dosledno uporabljala na vseh področjih politike; poudarja, da je treba to metodologijo pretočiti v pravila o izvrševanju proračuna, da se omogoči učinkovito in uspešno spremljanje sredstev, ki se uporabljajo za boj proti podnebnim spremembam, tako na področju blažitve podnebnih ukrepov kot pri prilagajanju nanje; poziva Komisijo, naj doda ustrezna sklicevanja na vključevanje podnebnih ukrepov in spremljanje v ustrezne določbe finančne uredbe v skladu z medinstitucionalnim sporazumom, s čimer bi zagotovila, da bo proračun Unije odporen na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, kako pomembno je, da se odhodki, ki prispevajo k ustavitvi in preusmeritvi izgube biotske raznovrstnosti, natančno spremljajo, in sicer na osnovi učinkovite, pregledne in celovite metodologije, ki jo bo določila Komisija v sodelovanju s Parlamentom in Svetom; poudarja, da morajo pravila o izvrševanju proračuna v finančni uredbi odražati tudi to metodologijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi se moralo v finančni uredbi odražati izvajanje načela neškodovanja v skladu s smernicami, objavljenimi v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

29.

Evropski steber socialnih pravic

| 30. | meni, da bi morala finančna uredba omogočiti ustrezno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic; meni, da bi bilo treba pred izplačilom iz proračuna EU zagotoviti, da upravičenci spoštujejo osnovne standarde za pogoje zaposlovanja delavcev ter varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

30.

Sprostitev obveznosti

| 31. | predlaga, naj se ponovna uporaba sredstev, ki so bila sproščena zaradi celotne ali delne neizvedbe projektov v skladu s členom 15(3) finančne uredbe, razširi onkraj raziskav in inovacij ter naj zajema vsa sredstva; meni, da bi morala biti sproščena proračunska sredstva v celoti na voljo v letu, ki sledi letu njihove sprostitve; |
| --- | --- |

31.

Skrbniški skladi EU

| 32. | vztraja, naj se finančna uredba revidira, da se zagotovi ustrezna vloga Parlamenta pri ustanavljanju, nadzoru in spremljanju vseh novih skrbniških skladov, vključno s pripravo ustanovnega sporazuma in uporabo prispevka Unije, izvajanjem, nadaljevanjem in morebitno likvidacijo; ponavlja, da bi moral biti Parlament vključen vsaj kot opazovalec, prav tako pa bi moral imeti možnost spremljati dejavnosti upravnih organov določenega skrbniškega sklada; poudarja, da so popolne podrobne in pravočasne kvantitativne in kvalitativne informacije o izvajanju posameznega skrbniškega sklada bistvene za učinkovit demokratični nadzor in spremljanje; opozarja, da obsežna uporaba skrbniških skladov spodkopava načelo enotnosti proračuna EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo skrbniški skladi Unije zagotovili jasno prepoznavnost Unije, in jo poziva, naj poveča ozaveščenost o rezultatih in dosežkih skrbniškega sklada z okrepitvijo določb o učinkovitem komuniciranju z državljani in tesnejših odnosih med komunikacijskimi dejavnostmi, kot velja za evropske strukturne in investicijske sklade; |
| --- | --- |

33.

Javno naročanje

| 34. | ugotavlja, da je bil priročnik Komisije o javnih naročilih nazadnje posodobljen januarja 2020, vendar ni bil objavljen ali posredovan Parlamentu, da bi podal svoje mnenje; zahteva redno posvetovanje s Parlamentom o prihodnjih revizijah in obveščanje o njihovi uporabi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je sedanja opredelitev „poklicnega nasprotja interesov“ omejena na nasprotje interesov, ki vpliva na zmožnost gospodarskega subjekta, da izvede pogodbo; poziva Komisijo, naj zagotovi jasnejšo opredelitev in poskrbi, da njena izvedbena pravila o javnih naročilih ne bodo dopuščala, da bi se pogodbe o storitvah, povezanih s politiko, sklepale s podjetji, ki so ekonomsko pod nadzorom matičnega podjetja ali skupine, ki ima v lasti deleže, povezane z dejavnostmi, ki niso v skladu z okoljskimi, socialnimi in zelenimi cilji EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj spremeni člen 167(1)(c) finančne uredbe in vanj vključi opredelitev „navzkrižja poklicnih interesov“, s čimer bi institucijam EU omogočila, da sprejmejo blažilne ukrepe za ponudnike, ki imajo finančni interes za naročilo storitev, povezano s politiko, pri tem pa naj upošteva sklep Evropskega varuha človekovih pravic v skupni preiskavi št. 853/2020/KR o odločitvi Komisije, da podjetju BlackRock Investment Management odda naročilo za študijo o vključevanju okoljskih, socialnih in upravljavskih ciljev v bančna pravila EU; znova poudarja, da splošni pogoji javnih naročil Komisije za storitve vsebujejo standardne določbe o navzkrižju poklicnih interesov z zahtevami, da morajo izvajalci proaktivno razkriti vse situacije, ki bi lahko pomenile navzkrižje interesov; poziva Komisijo, naj posodobi in izpopolni finančno uredbo, da bi obravnavala poklicno navzkrižje interesov in v zvezi s tem še bolj točno in popolno prostovoljno obveščala ponudnike, ki sodelujejo na razpisu, na primer s sprejetjem ustreznih sankcij, če prostovoljno obvestilo ni upoštevano, vključno z začasno prepovedjo sodelovanja na javnih razpisih v primeru hudih kršitev; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi morale vse institucije EU, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, na spletnih mestih objaviti jasna pravila o nabavi, odhodkih in spremljanju ter čim bolj pregledno objaviti vsa oddana naročila; je seznanjen s smernicami Komisije o uporabi okvira javnega naročanja v izrednih razmerah, povezanih s krizo zaradi COVID-19; spodbuja Komisijo, naj zbere in oceni pridobljene izkušnje javnih naročnikov z okvirom za javna naročila, zlasti njegov učinek na mala in srednja podjetja, ter jih upošteva v finančni uredbi, tako da opredeli merila za določitev izjemnih/neobičajnih okoliščin, v katerih se lahko uporabi začasna/prilagojena/potrebna prožnost pri izvajanju pravil o javnih naročilih; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da bi morala prihodnja revizija finančne uredbe upoštevati avtonomne strateške interese EU, vključno s pošteno konkurenco, in potrebo po spodbujanju ustvarjanja delovnih mest v EU v vrsti industrijskih panog, ki so ključne za doseganje prihodnjih ciljev politike Unije, hkrati pa zagotoviti enake konkurenčne pogoje za pošteno konkurenco; poziva Komisijo, naj poskrbi za določitev ambicioznih meril za dodelitev, zlasti ob upoštevanju dodane vrednosti projektov za Unijo in načela ekonomsko najugodnejše ponudbe; poziva, naj se v pravila o javnih naročilih vključijo zaščitni ukrepi, da bi pri dodeljevanju ocenili dejavnosti podjetij, ki so v nasprotju s socialnimi in okoljskimi cilji Unije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da predlog Komisije za uredbo o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, obravnava morebitne izkrivljajoče učinke tujih subvencij na enotnem trgu in je ključnega pomena za uresničevanje posodobljene industrijske strategije EU; poziva Komisijo, naj pri prihodnji reviziji finančne uredbe upošteva industrijsko strategijo, da bi zagotovila poštene in konkurenčne pogoje na enotnem trgu; |
| --- | --- |

39.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 40. | ugotavlja, da je med poslanci Evropskega parlamenta veliko zanimanja za predlaganje pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov ter da mora Komisija zaradi omejenih finančnih sredstev, ki so na voljo za te projekte in ukrepe, za predloge uporabiti strog izbirni postopek; meni, da imajo lahko razpoložljiva finančna sredstva in sprejemljivost predlogov koristi od večje prožnosti med tremi svežnji sredstev za pilotne projekte, pripravljalne ukrepe (prvo leto) in pripravljalne ukrepe (drugo in tretje leto); |
| --- | --- |

40.

Revizija, nadzor in razrešnica

| 41. | ugotavlja, da so z novo proračunsko nomenklaturo, sprejeto z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027, korelacije med programi in proračunskimi poglavji postale natančnejše, zato ima Komisija več diskrecije pri samostojnih prerazporeditvah med programskimi sklopi; meni, da bi bilo treba zagotoviti ustrezen nadzor proračunskega organa nad prerazporeditvami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kritizira dolgotrajnost revizijskih in kontrolnih postopkov pri deljenem upravljanju, vključno z dolžino posledičnih razčiščevalnih postopkov, kot je določeno v sektorski zakonodaji; poudarja, da dolgotrajni postopki povečujejo tveganje nedovoljenega razkritja zaupnih dokumentov; meni, da ni sprejemljivo vztrajanje Komisije pri tem, da morajo za Parlament veljati zahteve glede zaupnosti v zvezi z revizijo in kontradiktornim postopkom tudi v primerih upravičenega javnega interesa, ki vključujejo javne osebnosti; pričakuje, da bo Komisija izboljšala revizijske in kontrolne postopke pri deljenem upravljanju in jih skrajšala ter uskladila s časovnim okvirom, ki se uporablja v skladu z uredbo o pogojih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da vse tri institucije priznavajo, da se obstoječa revizijska pravila in postopek razrešnice uporabljajo za namenske prejemke, in poziva, naj se to ustrezno odraža v finančni uredbi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da revizijski in razčiščevalni postopki ter postopki za uporabo finančnega popravka sedaj trajajo več let; poziva Komisijo, naj revidira pravila za revizijo in postopke finančnih popravkov, da bi se omogočili hitrejši sklepi in izterjava neupravičeno izplačanih sredstev EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da se člen 59 finančne uredbe nanaša na to, da se na „druge institucije Unije“ prenesejo potrebna pooblastila za izvrševanje oddelkov proračuna, ki jih zadevajo; pozdravlja, da koncept „prenosa“ poudarja avtonomijo drugih institucij pri upravljanju njihovih sredstev; kljub temu ugotavlja, da Komisija dosledno zastopa mnenje, ki ga je izrazila že večkrat, da sama ne more nadzirati dejavnosti izvajanja, ki jih opravljajo druge institucije; predlaga, naj se to vprašanje reši s spremembo člena 260 finančne uredbe, da bo Parlament v postopku razrešnice izrecno odgovoren za nadzor izvrševanja proračuna drugih institucij; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je treba spremeniti člen 2(67) finančne uredbe, da se med „institucije Unije“ doda Evropsko javno tožilstvo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da člen 262 finančne uredbe zahteva, da institucije in organi Unije iz členov 70 in 71 finančne uredbe poročajo o ukrepih, sprejetih na podlagi sklepa o razrešnici; meni, da bi tej zahtevi koristila določitev razumnega roka za poročanje o sprejetih ukrepih; poziva Komisijo, naj 30. september v letu, ki sledi letu, ki se pregleduje, vključi v postopek razrešnice kot rok iz člena 262 finančne uredbe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da Komisija redno ocenjuje upravljavske in kontrolne sisteme organov držav članic v skladu s pravili za posamezni sektor; meni, da pomanjkljivosti, ugotovljene v eni državi članici, ne veljajo nujno za druge države članice in da bi morali biti popravni ukrepi, s prilagajanjem bodisi pravnim zahtevam bodisi smernicam za izvajanje, sorazmerni in prilagojeni državi članici, za katero te ugotovitve veljajo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da bi morale ocene EU dosledno upoštevati standarde EU; meni, da v primerih, ko obstajajo strožji nacionalni standardi, uporaba teh standardov ne bi smela škodovati upravičencu; meni, da bi bilo treba spremeniti člen 126 finančne uredbe o navzkrižnem opiranju na ocene, da bi odražal to načelo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | spodbuja Komisijo in države članice, naj v celoti izkoristijo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov; meni, da bi se morali pregledi osredotočati na predhodno preverjanje izračunov možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, naknadna preverjanja pa bi bilo treba uporabiti za izboljšanje sistema izračunavanja, razen v primerih suma goljufije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da je obveznost iz člena 93 finančne uredbe v zvezi z dejanjem ali opustitvijo dejanja uslužbenca presplošna in bi jo bilo treba osredotočiti bolj na hudo malomarnost; |
| --- | --- |

51.

Kmetijstvo

| 52. | meni, da bi morala ostati mogoča odstopanja od pravila, da je treba odhodke Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada knjižiti v računovodske izkaze za proračunsko leto na podlagi vračil Komisije državam članicam do 31. decembra istega leta; poziva Komisijo, naj razmisli o prilagoditvi finančne uredbe, s čimer bi poskrbela, da bodo finančna pravila, ki se uporabljajo za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, veljala tudi po potrebnih spremembah, tudi če sklad ne bo več v celoti vključen v uredbo o skupnih določbah (13); |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 23.

(5)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(6)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(7)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(8)  UL C 444 I, 22.12.2020, str. 6.

(9)  UL C 445, 29.10.2021, str. 15.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0103.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0287.

(12)  UL C 121, 9.4.2021, str. 1.

(13)  UL L 231, 30.6.2021, str. 159.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/47

---

P9_TA(2021)0470

Farmacevtska strategija za Evropo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o farmacevtski strategiji za Evropo (2021/2013(INI))

(2022/C 224/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o konkurenčnih pravilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 101 in 102 PDEU o konkurenčnih pravilih,

| — | ob upoštevanju člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) o pravici vseh evropskih državljanov do preventivnega zdravstvenega varstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6 Pogodbe o Evropski uniji in člena 35 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) o pravici vseh evropskih državljanov do preventivnega zdravstvenega varstva,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 2. marca 2017 o možnostih, ki jih ima EU za izboljšanje dostopa do zdravil (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2018 o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (4), v kateri je pozval k akcijskemu načrtu za redke in zapostavljene bolezni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (4), v kateri je pozval k akcijskemu načrtu za redke in zapostavljene bolezni,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Pomanjkanje zdravil – kako rešiti vse večji problem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 z naslovom Pomanjkanje zdravil – kako rešiti vse večji problem (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o strateškem pristopu k farmacevtskim izdelkom v okolju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o strateškem pristopu k farmacevtskim izdelkom v okolju (6),

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Dohe o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnega zdravja (sporazum TRIPS) in sklepa Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 30. avgusta 2003 o izvajanju odstavka 6 deklaracije iz Dohe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Dohe o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine in javnega zdravja (sporazum TRIPS) in sklepa Generalnega sveta Svetovne trgovinske organizacije (STO) z dne 30. avgusta 2003 o izvajanju odstavka 6 deklaracije iz Dohe,

| — | ob upoštevanju 72. resolucije Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije iz maja 2019 o izboljšanju preglednosti trgov z zdravili, cepivi in drugimi zdravstvenimi proizvodi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 72. resolucije Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije iz maja 2019 o izboljšanju preglednosti trgov z zdravili, cepivi in drugimi zdravstvenimi proizvodi,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/933 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 469/2009 o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/933 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Uredbe (ES) št. 469/2009 o dodatnem varstvenem certifikatu za zdravila (13),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 z naslovom Vzpostavitev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 z naslovom Vzpostavitev okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov (15),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2020 z naslovom Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020)0724) in spremljajočih zakonodajnih predlogov (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. novembra 2020 z naslovom Oblikovanje evropske zdravstvene unije: krepitev odpornosti EU na čezmejne grožnje za zdravje (COM(2020)0724) in spremljajočih zakonodajnih predlogov (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 o evropski strategiji za zdravila (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. novembra 2020 o evropski strategiji za zdravila (COM(2020)0761),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2020 o strategiji EU za cepiva proti COVID-19 (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2020 o strategiji EU za cepiva proti COVID-19 (COM(2020)0245),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 o evropskem načrtu za boj proti raku (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2021 o evropskem načrtu za boj proti raku (COM(2021)0044),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta SAMIRA – strateške agende Komisije za uporabo ionizirajočega sevanja v medicini z dne 5. februarja 2021 kot podpore evropskemu načrtu za boj proti raku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta SAMIRA – strateške agende Komisije za uporabo ionizirajočega sevanja v medicini z dne 5. februarja 2021 kot podpore evropskemu načrtu za boj proti raku,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope (COM(2021)0350),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. junija 2021 z naslovom Prva spoznanja v zvezi s pandemijo COVID-19 (COM(2021)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. junija 2021 z naslovom Prva spoznanja v zvezi s pandemijo COVID-19 (COM(2021)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi Evropskega organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), ki je naslednji korak k dokončanju evropske zdravstvene unije (COM(2021)0576), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. septembra 2021 o ustanovitvi Evropskega organa za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), ki je naslednji korak k dokončanju evropske zdravstvene unije (COM(2021)0576),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. januar 2018 o vrednotenju zdravstvenih tehnologij (COM(2018)0051) in dela skupnih ukrepov evropske mreže za vrednotenje zdravstvenih tehnologij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. januar 2018 o vrednotenju zdravstvenih tehnologij (COM(2018)0051) in dela skupnih ukrepov evropske mreže za vrednotenje zdravstvenih tehnologij,

| — | ob upoštevanju skupne ocene Uredbe (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (SWD(2020)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne ocene Uredbe (ES) št. 1901/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zdravilih za pediatrično uporabo in Uredbe (ES) št. 141/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o zdravilih sirotah (SWD(2020)0163),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o inovacijah v korist pacientov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 1. decembra 2014 o inovacijah v korist pacientov,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2016 o krepitvi ravnovesja v farmacevtskih sistemih v EU in njenih državah članicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2016 o krepitvi ravnovesja v farmacevtskih sistemih v EU in njenih državah članicah,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. decembra 2020 o pridobljenih spoznanjih na področju zdravja (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. decembra 2020 o pridobljenih spoznanjih na področju zdravja (17),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0317/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0317/2021),

| A. | ker je zdravje bistvenega pomena za blaginjo Evropejcev, pravičen dostop do zdravstvenega varstva pa je eden od stebrov nacionalnih zdravstvenih politik držav članic in EU; ker Listina priznava temeljne pravice državljanov do zdravja, visokega življenjskega standarda in zdravljenja; ker so za pravičen dostop do zdravstvenega varstva ter do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil bistveni javni zdravstveni sistemi; ker je razpoložljivost zdravil za paciente eden izmed osrednjih ciljev EU in Svetovne zdravstvene organizacije, pa tudi eden izmed ciljev trajnostnega razvoja št. 3; |
| --- | --- |

A.

ker je zdravje bistvenega pomena za blaginjo Evropejcev, pravičen dostop do zdravstvenega varstva pa je eden od stebrov nacionalnih zdravstvenih politik držav članic in EU; ker Listina priznava temeljne pravice državljanov do zdravja, visokega življenjskega standarda in zdravljenja; ker so za pravičen dostop do zdravstvenega varstva ter do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil bistveni javni zdravstveni sistemi; ker je razpoložljivost zdravil za paciente eden izmed osrednjih ciljev EU in Svetovne zdravstvene organizacije, pa tudi eden izmed ciljev trajnostnega razvoja št. 3;

| B. | ker eno od 20 načel evropskega stebra socialnih pravic, ki ga je okrepila izjava iz Porta, določa, da ima vsakdo pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

B.

ker eno od 20 načel evropskega stebra socialnih pravic, ki ga je okrepila izjava iz Porta, določa, da ima vsakdo pravico do pravočasnega, cenovno dostopnega in kakovostnega preventivnega in kurativnega zdravstvenega varstva;

| C. | ker bi morali biti pacienti v središču vseh zdravstvenih politik in vključeni v celotno regulativno pot zdravil; ker med državami članicami in v njih obstajajo neenakosti pri dostopu ter ker bi bilo treba nameniti posebno pozornost ljudem v ranljivem položaju s posebnimi zdravstvenimi tveganji, vključno z ženskami, zlasti nosečnicami, otroki, starejšimi, invalidi, kroničnimi bolniki in bolniki s komorbidnostjo, bolniki v oddelkih za intenzivno nego in osebami na dolgotrajnem zdravljenju; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali biti pacienti v središču vseh zdravstvenih politik in vključeni v celotno regulativno pot zdravil; ker med državami članicami in v njih obstajajo neenakosti pri dostopu ter ker bi bilo treba nameniti posebno pozornost ljudem v ranljivem položaju s posebnimi zdravstvenimi tveganji, vključno z ženskami, zlasti nosečnicami, otroki, starejšimi, invalidi, kroničnimi bolniki in bolniki s komorbidnostjo, bolniki v oddelkih za intenzivno nego in osebami na dolgotrajnem zdravljenju;

| D. | ker so kronične bolezni in zdravstvene potrebe starajočega se prebivalstva skupaj z visokimi in vse višjimi cenami zdravil in povečanimi stroški družbe za oskrbo breme, ki vodi v proračunske omejitve in težave pri cenovni dostopnosti ter resno ogroža vzdržnost evropskih zdravstvenih sistemov; ker je uvajanje integriranih modelov oskrbe za kronične in druge dolgotrajne bolezni na podlagi večdisciplinarnega pristopa k zdravstvenemu varstvu, osredotočenega na ljudi, bistvenega pomena za zagotavljanje visokokakovostnih zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

D.

ker so kronične bolezni in zdravstvene potrebe starajočega se prebivalstva skupaj z visokimi in vse višjimi cenami zdravil in povečanimi stroški družbe za oskrbo breme, ki vodi v proračunske omejitve in težave pri cenovni dostopnosti ter resno ogroža vzdržnost evropskih zdravstvenih sistemov; ker je uvajanje integriranih modelov oskrbe za kronične in druge dolgotrajne bolezni na podlagi večdisciplinarnega pristopa k zdravstvenemu varstvu, osredotočenega na ljudi, bistvenega pomena za zagotavljanje visokokakovostnih zdravstvenih storitev;

| E. | ker se bo konkurenčna, zanesljiva, inovativna in odporna evropska farmacevtska industrija, ki bo temeljila na raziskavah, bolje odzivala na potrebe pacientov in na strateške potrebe, povezane z javnim zdravjem, gospodarsko rastjo, delovnimi mesti, trgovino ter znanstvenim in tehnološkim napredkom; |
| --- | --- |

E.

ker se bo konkurenčna, zanesljiva, inovativna in odporna evropska farmacevtska industrija, ki bo temeljila na raziskavah, bolje odzivala na potrebe pacientov in na strateške potrebe, povezane z javnim zdravjem, gospodarsko rastjo, delovnimi mesti, trgovino ter znanstvenim in tehnološkim napredkom;

| F. | ker bi morali novo evropsko farmacevtsko strategijo pozdraviti kot novo priložnost; |
| --- | --- |

F.

ker bi morali novo evropsko farmacevtsko strategijo pozdraviti kot novo priložnost;

| G. | ker so proizvajalci zdravil v EU leta 2019 z več kot 37 milijardami EUR pomembno prispevali k naložbam v raziskave; ker ta sektor neposredno zagotavlja 800 000 delovnih mest in 109,4 milijarde EUR trgovinskega presežka; ker sektor posredno – višje in nižje v vrednostni verigi – ustvarja približno še trikrat več delovnih mest kot neposredno; obžaluje, da ni zbirnih podatkov o skupnem znesku javnega financiranja za farmacevtski sektor v EU; |
| --- | --- |

G.

ker so proizvajalci zdravil v EU leta 2019 z več kot 37 milijardami EUR pomembno prispevali k naložbam v raziskave; ker ta sektor neposredno zagotavlja 800 000 delovnih mest in 109,4 milijarde EUR trgovinskega presežka; ker sektor posredno – višje in nižje v vrednostni verigi – ustvarja približno še trikrat več delovnih mest kot neposredno; obžaluje, da ni zbirnih podatkov o skupnem znesku javnega financiranja za farmacevtski sektor v EU;

| H. | ker so med različnimi državami članicami razlike v zdravstvenih sistemih, nacionalnih predpisih, izvajanju zakonodaje EU in postopkih za določanje cen in dovoljenje za promet; ker te razlike izhajajo iz pristojnosti držav članic za zdravje; ker lahko razlike povzročijo razdrobljenost in nepredvidljive okoliščine za akterje v farmacevtskem sektorju, ki delujejo zunaj svoje države; ker je pomembno priznati, da morajo Komisija in države članice sodelovati, da bi določile ambiciozne načrte izvajanja z jasnimi časovnicami in potrebnim dolgoročnim financiranjem za izvajanje konkretnih ukrepov, ki izhajajo iz farmacevtske strategije za Evropo; |
| --- | --- |

H.

ker so med različnimi državami članicami razlike v zdravstvenih sistemih, nacionalnih predpisih, izvajanju zakonodaje EU in postopkih za določanje cen in dovoljenje za promet; ker te razlike izhajajo iz pristojnosti držav članic za zdravje; ker lahko razlike povzročijo razdrobljenost in nepredvidljive okoliščine za akterje v farmacevtskem sektorju, ki delujejo zunaj svoje države; ker je pomembno priznati, da morajo Komisija in države članice sodelovati, da bi določile ambiciozne načrte izvajanja z jasnimi časovnicami in potrebnim dolgoročnim financiranjem za izvajanje konkretnih ukrepov, ki izhajajo iz farmacevtske strategije za Evropo;

| I. | ker splošna poraba zdravil še naprej raste, tako v svetu kot v EU; ker se precej zdravil predpiše, izda, proda ali uporabi neustrezno; ker se z napačno uporabo zdravil tratijo dragoceni viri, lahko pa tudi povzroči zdravstvene in okoljske nevarnosti; |
| --- | --- |

I.

ker splošna poraba zdravil še naprej raste, tako v svetu kot v EU; ker se precej zdravil predpiše, izda, proda ali uporabi neustrezno; ker se z napačno uporabo zdravil tratijo dragoceni viri, lahko pa tudi povzroči zdravstvene in okoljske nevarnosti;

| J. | ker 40 % zdravil, ki se tržijo v EU, izvira iz držav zunaj EU, medtem ko je 60–80 % zdravilnih učinkovin proizvedenih na Kitajskem in v Indiji; ker selitev dela proizvodnje bistvenih sestavin zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov neposredno vpliva na zdravljenje pacientov; |
| --- | --- |

J.

ker 40 % zdravil, ki se tržijo v EU, izvira iz držav zunaj EU, medtem ko je 60–80 % zdravilnih učinkovin proizvedenih na Kitajskem in v Indiji; ker selitev dela proizvodnje bistvenih sestavin zdravil, cepiv in medicinskih pripomočkov neposredno vpliva na zdravljenje pacientov;

| K. | ker je namen za selitev proizvodnje v tretje države pogosto to, da bi se znižali proizvodni stroški; ker se stroški prihranijo v glavnem zaradi manj strogih standardov na področju okolja, varnosti in delovnega prava; |
| --- | --- |

K.

ker je namen za selitev proizvodnje v tretje države pogosto to, da bi se znižali proizvodni stroški; ker se stroški prihranijo v glavnem zaradi manj strogih standardov na področju okolja, varnosti in delovnega prava;

| L. | ker se v strategiji priznava, da imajo lahko generična in podobna biološka zdravila ključno vlogo pri tem, da postane dostop za paciente bistveno pravičnejši, zdravstveni sistemi pa vzdržnejši, pa tudi, da se njihov vstop na trg po izteku tržne ekskluzivnosti zdravil ne bi smel zavleči; |
| --- | --- |

L.

ker se v strategiji priznava, da imajo lahko generična in podobna biološka zdravila ključno vlogo pri tem, da postane dostop za paciente bistveno pravičnejši, zdravstveni sistemi pa vzdržnejši, pa tudi, da se njihov vstop na trg po izteku tržne ekskluzivnosti zdravil ne bi smel zavleči;

| M. | ker podobna biološka zdravila prinašajo še druge priložnosti poleg razpoložljivosti zdravil, kot so deljene koristi v celotnem zdravstvenem sistemu, ter tako pacientom zagotavljajo boljšo zdravstveno oskrbo in storitve; |
| --- | --- |

M.

ker podobna biološka zdravila prinašajo še druge priložnosti poleg razpoložljivosti zdravil, kot so deljene koristi v celotnem zdravstvenem sistemu, ter tako pacientom zagotavljajo boljšo zdravstveno oskrbo in storitve;

| N. | ker veliko inovacij farmacevtske industrije ne prinaša resničnih prelomnih izboljšav za paciente, ampak so bodisi podobna zdravila („me-too“), ki so samo še ena učinkovina, ki se uporablja za isti zdravstveni namen, vendar brez drugih prednosti, bodisi prinašajo samo manjše izboljšave z znatno višjimi stroški; ker bi bilo za paciente koristno, če bi okvir za farmacevtsko industrijo v Evropi bolj spodbujal resnične prebojne inovacije; |
| --- | --- |

N.

ker veliko inovacij farmacevtske industrije ne prinaša resničnih prelomnih izboljšav za paciente, ampak so bodisi podobna zdravila („me-too“), ki so samo še ena učinkovina, ki se uporablja za isti zdravstveni namen, vendar brez drugih prednosti, bodisi prinašajo samo manjše izboljšave z znatno višjimi stroški; ker bi bilo za paciente koristno, če bi okvir za farmacevtsko industrijo v Evropi bolj spodbujal resnične prebojne inovacije;

| O. | ker obstajajo prepričljivi dokazi, da zdravila pronicajo v okolje, zlasti tla in vodo; ker ima lahko njihova prisotnost negativne posledice za divje živali, kot so ribe, ptice in žuželke, in s tem širše vpliva na stabilnost posameznih ekosistemov; ker se ta zdravila v nižjih koncentracijah pojavljajo tudi v pitni vodi; ker mora evropski zeleni dogovor spodbujati razvoj žive, dinamične, trajnostne in čiste farmacevtske industrije v EU; |
| --- | --- |

O.

ker obstajajo prepričljivi dokazi, da zdravila pronicajo v okolje, zlasti tla in vodo; ker ima lahko njihova prisotnost negativne posledice za divje živali, kot so ribe, ptice in žuželke, in s tem širše vpliva na stabilnost posameznih ekosistemov; ker se ta zdravila v nižjih koncentracijah pojavljajo tudi v pitni vodi; ker mora evropski zeleni dogovor spodbujati razvoj žive, dinamične, trajnostne in čiste farmacevtske industrije v EU;

| P. | ker je treba ukrepati v celotnem življenjskem ciklu zdravil, da bi zmanjšali rabo virov, izpustov ter ravni farmacevtskih odpadkov in ostankov v okolje; |
| --- | --- |

P.

ker je treba ukrepati v celotnem življenjskem ciklu zdravil, da bi zmanjšali rabo virov, izpustov ter ravni farmacevtskih odpadkov in ostankov v okolje;

| Q. | ker covid-19 vpliva na telesno in duševno zdravje ljudi in gospodarstvo; ker je razkril prednosti in pomanjkljivosti EU; ker sta za krepitev odpornosti naših nacionalnih zdravstvenih sistemov na čezmejne grožnje potrebna močnejša evropska integracija ter večja izmenjava zdravstvenih in epidemioloških podatkov na evropski ravni; ker bi morala evropska zdravstvena unija prispevati k tesnejšemu sodelovanju, usklajevanju in izmenjavi znanja na področju zdravja med državami članicami in ustreznimi deležniki in jih spodbujati; |
| --- | --- |

Q.

ker covid-19 vpliva na telesno in duševno zdravje ljudi in gospodarstvo; ker je razkril prednosti in pomanjkljivosti EU; ker sta za krepitev odpornosti naših nacionalnih zdravstvenih sistemov na čezmejne grožnje potrebna močnejša evropska integracija ter večja izmenjava zdravstvenih in epidemioloških podatkov na evropski ravni; ker bi morala evropska zdravstvena unija prispevati k tesnejšemu sodelovanju, usklajevanju in izmenjavi znanja na področju zdravja med državami članicami in ustreznimi deležniki in jih spodbujati;

| R. | ker se je ob motnjah v svetovni dobavni verigi, do katerih je prišlo zaradi pandemije covida-19, pokazalo, kako močno je zdravstvo EU odvisno od tretjih držav; ker je razumevanje temeljnih vzrokov za pomanjkanje zdravil ključno, da bi se v Evropi ustrezno odzvali na ta dolgotrajen izziv; ker bi bilo treba odprto strateško avtonomijo in zanesljivost oskrbe EU zagotoviti z razpršitvijo dobavnih verig za esencialna zdravila in medicinske izdelke, vključno z evropskimi proizvodnimi obrati, pa tudi s pravili o javnih naročilih, pri katerih cena ne bi bila edino merilo; |
| --- | --- |

R.

ker se je ob motnjah v svetovni dobavni verigi, do katerih je prišlo zaradi pandemije covida-19, pokazalo, kako močno je zdravstvo EU odvisno od tretjih držav; ker je razumevanje temeljnih vzrokov za pomanjkanje zdravil ključno, da bi se v Evropi ustrezno odzvali na ta dolgotrajen izziv; ker bi bilo treba odprto strateško avtonomijo in zanesljivost oskrbe EU zagotoviti z razpršitvijo dobavnih verig za esencialna zdravila in medicinske izdelke, vključno z evropskimi proizvodnimi obrati, pa tudi s pravili o javnih naročilih, pri katerih cena ne bi bila edino merilo;

| S. | ker so med pandemijo covida-19 neusklajeni ukrepi na nacionalni ravni, kot sta kopičenje in ustvarjanje pretiranih zalog, ogrozili pravično oskrbo na vseh trgih; ker bi nas morala ta izkušnja izučiti, da bi preprečili, da se to ponovi v kriznih razmerah v prihodnosti; |
| --- | --- |

S.

ker so med pandemijo covida-19 neusklajeni ukrepi na nacionalni ravni, kot sta kopičenje in ustvarjanje pretiranih zalog, ogrozili pravično oskrbo na vseh trgih; ker bi nas morala ta izkušnja izučiti, da bi preprečili, da se to ponovi v kriznih razmerah v prihodnosti;

| T. | ker so izkušnje s pandemijo covida-19 med drugim pokazale, da so evropska farmacevtska industrija in proizvajalci odporni in da imajo pripravljene načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, da bi se izognili večjim motnjam pri kritičnih izdelkih; ker je bilo to mogoče tudi zaradi vzpostavljenega dvostranskega dialoga in dvosmerne komunikacije, preglednosti povpraševanja in tesnega sodelovanja med vladami/regulatorji in akterji, kar bi bilo treba redno vzdrževati in nadaljevati; |
| --- | --- |

T.

ker so izkušnje s pandemijo covida-19 med drugim pokazale, da so evropska farmacevtska industrija in proizvajalci odporni in da imajo pripravljene načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih, da bi se izognili večjim motnjam pri kritičnih izdelkih; ker je bilo to mogoče tudi zaradi vzpostavljenega dvostranskega dialoga in dvosmerne komunikacije, preglednosti povpraševanja in tesnega sodelovanja med vladami/regulatorji in akterji, kar bi bilo treba redno vzdrževati in nadaljevati;

| U. | ker mora farmacevtska strategija, če želi biti zares učinkovita, izhajati iz izkušenj, pridobljenih med pandemijo covida-19, in upoštevati, da je med izbruhom covida-19 odpornost izkazala industrija zdravil brez patentne zaščite, saj bo le tako lahko nadgradila obstoječo evropsko proizvodno zmogljivost; |
| --- | --- |

U.

ker mora farmacevtska strategija, če želi biti zares učinkovita, izhajati iz izkušenj, pridobljenih med pandemijo covida-19, in upoštevati, da je med izbruhom covida-19 odpornost izkazala industrija zdravil brez patentne zaščite, saj bo le tako lahko nadgradila obstoječo evropsko proizvodno zmogljivost;

| V. | ker so obstoječe težave pri svetovni proizvodnji in dobavi zdravil, kot so omejene zmogljivosti za proizvodnjo cepiv v najmanj razvitih državah in v državah s srednjimi dohodki, pomanjkanje esencialnih zdravil in neenako delovanje oskrbovalne verige, v pandemiji postale še očitnejše; ker se je strategija EU za cepljenje izkazala za uspešno pri zagotavljanju cepiv vsem državljanom v EU; ker je EU prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju cepiv na svetovni ravni, saj cepiva stalno izvaža, vzpostavila pa je tudi instrument COVAX in ga financirala; poudarja, da je treba storiti več, da bi dosegli polno precepljenost držav z nizkimi in srednjimi dohodki; |
| --- | --- |

V.

ker so obstoječe težave pri svetovni proizvodnji in dobavi zdravil, kot so omejene zmogljivosti za proizvodnjo cepiv v najmanj razvitih državah in v državah s srednjimi dohodki, pomanjkanje esencialnih zdravil in neenako delovanje oskrbovalne verige, v pandemiji postale še očitnejše; ker se je strategija EU za cepljenje izkazala za uspešno pri zagotavljanju cepiv vsem državljanom v EU; ker je EU prevzela vodilno vlogo pri zagotavljanju cepiv na svetovni ravni, saj cepiva stalno izvaža, vzpostavila pa je tudi instrument COVAX in ga financirala; poudarja, da je treba storiti več, da bi dosegli polno precepljenost držav z nizkimi in srednjimi dohodki;

| W. | ker so se inovativni projekti na področju raziskav in razvoja, kot je VACCELERATE, med pandemijo izkazali za koristne in bi morali dolgoročno postati ekonomsko vzdržni; |
| --- | --- |

W.

ker so se inovativni projekti na področju raziskav in razvoja, kot je VACCELERATE, med pandemijo izkazali za koristne in bi morali dolgoročno postati ekonomsko vzdržni;

| X. | ker lahko genske in celične terapije, personalizirana medicina, nanotehnologija, cepiva naslednje generacije, e-zdravje in pobuda „1 + milijon genomov“ prinesejo koristi pri preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju vseh bolezni ter oskrbi prizadetih pacientov, če so učinkoviti, varni, cenovno ugodni in dostopni vsem pacientom, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

X.

ker lahko genske in celične terapije, personalizirana medicina, nanotehnologija, cepiva naslednje generacije, e-zdravje in pobuda „1 + milijon genomov“ prinesejo koristi pri preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju vseh bolezni ter oskrbi prizadetih pacientov, če so učinkoviti, varni, cenovno ugodni in dostopni vsem pacientom, ki jih potrebujejo;

| Y. | ker v skladu s pristopom „eno zdravje“ farmacevtska strategija pokriva celoten življenjski cikel zdravil in medicinskih pripomočkov, ki vključuje zbiranje in proizvodnjo vhodnih snovi, raziskave, preskušanje, proizvodnjo, dovoljenje za promet, farmakovigilanca pred trženjem in po njem, poraba in odstranjevanja zdravil, ter prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora, evropskega načrta za boj proti raku, digitalnega prehoda in podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker v skladu s pristopom „eno zdravje“ farmacevtska strategija pokriva celoten življenjski cikel zdravil in medicinskih pripomočkov, ki vključuje zbiranje in proizvodnjo vhodnih snovi, raziskave, preskušanje, proizvodnjo, dovoljenje za promet, farmakovigilanca pred trženjem in po njem, poraba in odstranjevanja zdravil, ter prispeva k doseganju ciljev evropskega zelenega dogovora, evropskega načrta za boj proti raku, digitalnega prehoda in podnebne nevtralnosti;

| Z. | ker se mora strategija usmeriti v krepitev inovacijskega potenciala evropskih farmacevtskih raziskav, zadovoljevanje potreb pacientov ter priznavanje in krepitev povezave z industrijsko strategijo EU, strategijo za mala in srednja podjetja ter evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom, saj bo Unija le tako ohranila vodilni položaj v farmacevtskem razvoju; |
| --- | --- |

Z.

ker se mora strategija usmeriti v krepitev inovacijskega potenciala evropskih farmacevtskih raziskav, zadovoljevanje potreb pacientov ter priznavanje in krepitev povezave z industrijsko strategijo EU, strategijo za mala in srednja podjetja ter evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom, saj bo Unija le tako ohranila vodilni položaj v farmacevtskem razvoju;

Pacienti v središču zdravstvenih politik

| 1. | želi spomniti, da je zdravstveno varstvo človekova pravica, ki je določena v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah; obžaluje, da med državami članicami in tudi med različnimi regijami v državah članicah obstajajo razlike pri dostopu do visokokakovostnih zdravstvenih storitev, tudi pri dostopu do zdravil; poziva k nacionalnim in evropskim ukrepom, po potrebi tudi zakonodajnim, s katerimi bi obravnavali te razlike in poskrbeli, da bodo imeli pacienti pravico do splošnega, cenovno dostopnega, učinkovitega, varnega in pravočasnega dostopa do esencialnih in inovativnih zdravil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je Unija odgovorna za zakonodajo na področju farmacije in dopolnjevanje politik javnega zdravja, zato naj bi usklajevala nacionalne ukrepe, da bi bile cenovno dostopne in visokokakovostne zdravstvene storitve na voljo vsem državljanom in prebivalcem EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je za Unijo geostrateškega pomena, da na področju zdravstva spet postane neodvisna, in da mora diverzificirati svoje oskrbovalne verige, da bi zagotovila hitro in učinkovito oskrbo s cenovno dostopnimi zdravili, medicinsko opremo, medicinskimi pripomočki, zdravilnimi učinkovinami, diagnostičnimi orodji in cepivi ter da bi preprečila njihovo pomanjkanje, pri čemer mora dati prednost interesom in varnosti pacientov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je covid-19 prinesel izjemne izzive za zdravstvene sisteme in njihovo vzdržnost, poleg tega pa je močno vplival na položaj pacientov, tudi tistih s kroničnimi boleznimi, in na njihove možnosti za zdravljenje in oskrbo; poziva Komisijo in države članice, naj vpliv pandemije na paciente in odpornost zdravstvenih sistemov ocenijo in obravnavajo ter si skupaj prizadevajo za to, da noben pacient ne bo zapostavljen in da bo neprekinjena oskrba zagotovljena tudi v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi morale biti javne naložbe v raziskave usmerjene v krepitev javnega zdravja in obravnavanje nezadovoljenih zdravstvenih potreb, zlasti na področjih, ki niso zajeta v zasebnem sektorju in ki v zgodnji fazi raziskav in razvoja vključujejo regulatorje, univerze, zdravstvene delavce, paciente in plačnike, saj bi s tem zagotovili, da bodo raziskovalne prednostne naloge v skladu z družbenimi potrebami; poudarja, da sta močna vključenost pacientov in dialog z njimi v celotnem življenjskem ciklu zdravil in zdravljenj nujna, da bi s farmacevtsko strategijo prišli do inovacij visoke vrednosti in bili na sploh uspešni, za to pa je potrebno tudi ustrezno posvetovanje s predstavniki potrošnikov in pacientov v vseh fazah izvajanja strategije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj začne postopek opredeljevanja neizpolnjenih zdravstvenih potreb, ki ga bo usklajevala Evropska agencija za zdravila, da bi oblikovali splošno sprejeto opredelitev, ki bi prispevala k boljši usmeritvi raziskovalnih potreb in preprečila uporabo različnih opredelitev neizpolnjenih zdravstvenih potreb, ki v zgodnji fazi vodijo v določanje pretirano visokih cen pri trženju zdravil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj uporabi in usklajuje farmacevtske, industrijske in digitalne strategije, prenovljeno trgovinsko politiko EU in druge ustrezne politike, da bi spodbujala evropsko konkurenčnost in zagotovila, da bo EU sposobna konkurirati regijam, ki so njene tekmice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da so javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj inovativnih diagnostičnih postopkov, pa tudi dostop do varnih, učinkovitih in kakovostnih zdravil in zdravljenja bistvene za napredek pri preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju bolezni ter za bolj kakovostno življenje pacientov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da bi bilo treba zagotoviti, da bodo javne in zasebne naložbe ustrezale terapevtskim in diagnostičnim potrebam pacientov, z ustreznimi regulativnimi in zakonodajnimi ukrepi, in sicer tudi v primeru redkih bolezni, redkih vrst raka pri odraslih, raka pri otrocih in nevrodegenerativnih boleznih ter v zvezi s protimikrobično odpornostjo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da namerava Komisija oceniti in pregledati sedanji okvir spodbud; poziva Komisijo, naj spodbuja konkurenco s prilagoditvijo regulativnega okvira in spodbujanjem naložb v zdravila sirote in pediatrična zdravila brez patentne zaščite, med drugim na področju onkologije, raka pri otrocih in nevroloških bolezni; |
| --- | --- |

10.

Zdravila in protimikrobična odpornost

| 11. | opozarja, da protimikrobična odpornost prinaša resna in vse večja tveganja za javno zdravje, okolje, proizvodnjo hrane in gospodarsko rast; priznava vrednost javnozdravstvenih kampanj, namenjenih preprečevanju okužb s cepljenjem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da protimikrobična odpornost resno ogroža javno zdravje; poziva Komisijo in države članice, naj financirajo projekte za izboljšanje diagnostike in razvoj novih antibiotikov, poleg tega pa naj oblikujejo protokol za preudarno uporabo antibiotikov in kampanjo ozaveščanja zdravstvenih delavcev, s katero bi spodbudili bolj ciljno usmerjeno zdravljenje, ki bi temeljilo na dejanskih potrebah pacientov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | predlaga, naj imata pobuda za inovativna zdravila in Evropska investicijska banka dejavnejšo vlogo pri financiranju inovativnih pobud na področju protimikrobične odpornosti; poudarja, da je treba izvajati skupni akcijski načrt zoper odpornost proti antimikrobikom in za obvladovanje zdravstvenih okužb; ugotavlja, da je treba olajšati dostop do novih antibiotikov ter ohraniti dostop do že obstoječih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je treba nujno uvesti skupne terapevtske smernice EU za protimikrobična zdravila, v katerih bodo določeni sledljivi cilji na ravni EU glede zmanjšanja uporabe teh zdravil, in da je treba komunikacijske kampanje o protimikrobični odpornosti usklajevati z enotnim časovnim razporedom na ravni EU, da bi bili ljudje bolj seznanjeni s protimikrobično odpornostjo, odpornimi različicami in posledicami tega pojava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi morali pri zmanjševanju in optimizaciji uporabe protimikrobičnih zdravil, pa tudi pri razvoju novih zdravil, vključno z protimikrobičnimi snovmi, nujno slediti pristopu „eno zdravje“; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo obstoječi zakonodajni okvir v zvezi z protimikrobično odpornostjo in po potrebi pripravijo predlog za njegovo revizijo; |
| --- | --- |

15.

Raziskave zdravil

| 16. | poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi revidira sistem spodbud za raziskave in razvoj novih zdravil za neizpolnjene diagnostične in terapevtske potrebe, pri čemer naj pri ocenjevanju projektov, ki jih spodbuja farmacevtska industrija za boj proti raku, tudi raku pri otrocih, da prednost javnemu interesu in varnosti pacientov, zlasti da bi spodbudila razvoj zdravil za raka pri otrocih, ki se prvič uporabljajo pri otrocih, pa tudi za redke bolezni, nevrodegenerativne in psihične bolezni ter za protimikrobično odpornost, da bi našli več terapevtskih možnosti in izpolnili potrebe pacientov in zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Komisijo tudi poziva, naj spodbuja oblikovanje okvira EU za usmerjanje in redno ocenjevanje izvajanja nacionalnih načrtov za boj proti tem boleznim, države članice pa poziva, naj podpirajo raziskave in razvoj, usmerjene v neizpolnjene zdravstvene potrebe; poudarja, da s sistemom, ki bo temeljil le na spodbudah za raziskave, ne bo mogoče doseči potrebnih ciljev na področju boja proti redkim boleznim; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj financira javne raziskave o uporabi zdravil z novim namenom, nenamenskih zdravil in zdravil brez patentne zaščite, ki se lahko varno in učinkovito uporabljajo pri pacientih; poudarja, da morajo biti zdravila, ki so bila razvita v okviru javno financiranih raziskav, enako dostopna po vsej Uniji po pravični in cenovno sprejemljivi ceni ter da lahko za ta zdravila imetnik dovoljenja za promet po potrebi razmisli o prostovoljnem neizključujočem izdajanju dovoljenj; poudarja, da bi bilo treba sredstva EU nameniti projektom, v zvezi s katerimi so raziskave najbolj potrebne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so za obravnavanje neizpolnjenih potreb pacientov zelo pomembne nenehne inovacije, tudi v sektorju zdravil brez patentne zaščite; poziva Komisijo, naj oblikuje ustrezen regulativni okvir, s katerim bi omogočili razvoj „zdravil z dodano vrednostjo“ ter priznali to kategorijo cenovno dostopnih inovacij in njeno vrednost za zdravstvene sisteme, tako da bi zagotovili ustrezne spodbude zanjo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja pobudo za začetek pilotnega projekta za preskušanje okvirnih določb o novih indikacijah za zdravila brez patentne zaščite in podlage za morebitne regulativne ukrepe; pri tem poudarja, da sta pri tem nujna in zelo pomembna prispevek in sodelovanje industrije in univerz; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj si v sodelovanju z državami članicami prizadeva za oblikovanje okvira za zakonodajo o zdravilih in sistem povračil, ki bo usmerjen v pomembne inovacije v korist pacientov in manj spodbujal zdravila, ki so le nova različica obstoječih zdravil brez dodane vrednosti (zdravila „me-too“), ali izredno draga zdravila, ki pacientom prinašajo le manjše koristi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, na revidira Uredbo (ES) št. 141/2000 in Uredbo (ES) št. 1901/2006; poziva, naj se oceni učinkovitost financiranja in projektov javno-zasebnih partnerstev, zlasti da bi izboljšali odnos med lokalnimi zdravstvenimi organi, univerzami in industrijo; priznava, da je treba storiti več, da bi zadovoljili potrebe pacientov, ki jih obravnavata ti dve uredbi, in poziva Komisijo, naj na pomembnih manj pokritih področjih omogoči izvajanje ukrepov, s katerimi bi racionalizirali, poenostavili in prilagodili regulativne postopke; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da lahko znanstveno priznana integrativna medicina, ki jo odobrijo javni zdravstveni organi, pomaga pacientom pri vzporednih učinkih različnih bolezni in njihovega zdravljenja, kot v primeru raka; poudarja, da je treba razviti holističen, integrativen in na pacienta osredotočen pristop ter po potrebi spodbujati dopolnilno uporabo tovrstnih terapij pod nadzorom medicinskih strokovnjakov; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj podpre dodatne raziskave v premalo zastopanih skupinah, kot so starejši, otroci, ženske in pacienti s komorbidnostjo, vključno z debelostjo, ki se pojavlja bodisi kot primarno obolenje bodisi kot kronična bolezen, ki privede do pojava drugih nenalezljivih bolezni; poudarja, da je treba pri raziskavah, diagnosticiranju, zdravljenju in obravnavi učinkov zdravil in terapevtikov upoštevati spol, saj so ženske v vseh življenjskih obdobjih premalo zastopane v biomedicinskih in zdravstvenih raziskavah in podatkih; poudarja, da je zato pri ženskah, pa tudi pri starejših, dokazna podlaga šibkejša, zaradi česar so številne bolezni pri ženskah diagnosticirane v premajhnem obsegu, na primer bolezni srca in ožilja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj nadgradi prizadevanja v okviru evropskega načrta za boj proti raku in zagotovi, da bo Evropa postala svetovni center odličnosti v raziskavah in razvoju na novih, inovativnih področjih medicine; poudarja, da lahko najnovejše tehnologije, kot so nanozdravila, prinesejo rešitve za sedanje izzive, na primer na področju zdravljenja raka ter bolezni srca in ožilja; poudarja, da bi bilo ta inovativna področja medicine treba podpreti z regulativnim okvirom za centralizirani postopek izdaje dovoljenja za promet za nanozdravila; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo financiranje za biomedicinske raziskave in razvoj pogojeno s tem, da so naložbe pregledne in sledljive, da je obvezna oskrba v vseh državah članicah ter da naložbe prispevajo k čim bolj ugodnim razmeram za paciente, vključno z dostopnostjo in cenovno sprejemljivostjo proizvedenih zdravil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morale raziskave, proizvodnja in uporaba zdravil temeljiti na etičnih načelih, ki zagotavljajo spoštovanje življenja, dostojanstva in celovitosti posameznika; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj raziskav na področju zdravil za lajšanje bolečin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja načrt SAMIRA, ki ga je Komisija objavila 5. februarja 2021; poziva jo, naj v okviru pregleda farmacevtske zakonodaje vzpostavi regulativni okvir, ki bo primeren za uporabo radiološke in nuklearne tehnologije tudi v terapevtske namene, ne samo za diagnosticiranje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k začetku pomembnega projekta skupnega evropskega interesa (IPCEI) v farmacevtskem sektorju, ki je potreben za predhodno določanje ciljnih bolezni ali tehnologij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja, da je mogoče za financiranje farmacevtskih raziskovalnih projektov, kot so Obzorje Evropa, program InvestEU, Program EU za zdravje, kohezijska politika in program za digitalno Evropo za projekte, ki se osredotočajo na uporabo umetne inteligence, uporabiti več evropskih programov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj se v farmacevtski strategiji EU več pozornosti nameni vsem vidikom zdravil, vezanih na spol; poudarja, naj se v raziskavah zdravil, ki podpirajo raziskave in razvoj medicine, osredotočene na posamezni spol, odražajo raznolikost družbe in vprašanja, povezana s spolom, v fiziologiji, ter zagotovi, da se bodo ti vidiki upoštevali pri izdajanju dovoljenj za promet; |
| --- | --- |

32.

Oblikovanje cen in stroški zdravil

| 33. | poziva Komisijo, naj spodbuja dialog z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki, da bi spodbujali proizvodnjo zdravil v Evropi, in sicer s krepitvijo odpornosti proizvodnje in oskrbe in z ocenjevanjem dodatnih meril za določanje cen v posameznih državah, ne da bi to prineslo dodatne stroške za paciente ali vplivalo na vzdržnost zdravstvenega sistema; poudarja, da bi morala ta merila vključevati visoke okoljske proizvodne standarde, zanesljivo upravljanje oskrbovalne verige ter naložbe v inovacije in raziskave; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poleg tega priporoča, naj Komisija in države članice zagotovijo, da se pri določanju cen upošteva tudi, ali je bila za podporo inovacijam, proizvodnji in raziskavam uporabljena kakršna koli vrsta javnega financiranja, kakšna je vrednost terapevtskih koristi zdravila, ali je zadevno zdravilo generično ali podobno biološko zdravilo, pa tudi osnovne in širše potrebe prebivalstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi bilo treba v tem dialogu še naprej spodbujati sodelovanje pri pogajanjih o cenah in po potrebi skupno javno naročanje; opozarja, da bi moralo določanje nacionalnih cen temeljiti na preglednosti dejavnikov, kot so javne in zasebne raziskave, stroški razvoja in dodana terapevtska vrednost; poziva Komisijo, naj spodbuja izmenjavo informacij med državami članicami o neto cenah zdravil s sodelovanjem pri evropski integrirani podatkovni bazi o cenah (EURIPID); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj preuči možnost ustanovitve sklada EU, ki bi ga sofinancirale države članice in ki bi temeljil na načelu pogojevanja ter se pogajal o zdravilih sirotah ter drugih novih, personaliziranih zdravilih ter jih kupoval, da bi pacientom iz različnih držav članic zagotovili enak dostop do učinkovitih terapevtikov in zdravljenj ter preprečili, da bi posamezne enote zdravstvenega varstva nosile pretirane in nerazumne stroške za zdravljenje redkih bolezni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri uvajanju ukrepov za večjo preglednost na področju raziskav in razvoja ter proizvodnje zdravil; zahteva večjo preglednost cen in poziva države članice, naj si še naprej prostovoljno izmenjujejo primere dobre prakse pri določanju cen; opozarja, da mora biti glede na raznolikost v EU določanje cen še naprej nacionalna pristojnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj redno ocenjuje in pregleduje sistem spodbud, poveča preglednost cen ter opozarja na dejavnike, ki omejujejo cenovno dostopnost in dostop pacientov do zdravil; poziva jo tudi, naj obravnava temeljne vzroke pomanjkanja zdravil in predlaga vzdržne rešitve, ki bodo spodbujale tudi konkurenco zdravil s patentno zaščito in brez nje ter pravočasen vstop generičnih in podobnih bioloških zdravil na trg; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med spodbujanjem razvoja zdravil, zlasti kadar ni drugih možnosti zdravljenja, na eni strani ter zaščito javnega interesa s preprečevanjem izkrivljanja konkurence in nenamernih učinkov ter zagotavljanjem cenovne dostopnosti in razpoložljivosti zdravil na drugi strani; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nadalje poziva Komisijo, zlasti njen generalni direktorat za konkurenco, in pristojne nacionalne organe, naj pozorno spremljajo vsakršno protikonkurenčno ravnanje in preiščejo protikonkurenčne prakse v farmacevtski industriji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva, naj bo poraba javnih sredstev, namenjenih za raziskave in razvoj, čim bolj pregledna, ter naj se zagotovi javen in preprost dostop do pogojev za patente/dovoljenje za promet ter ugotovitvah kliničnih preskušanj in informacij o javnih oz. zasebnih prispevkih; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vztraja, da je treba zagotoviti enak dostop do cenovno sprejemljivih zdravil v EU; podpira kolektivna pogajanja s farmacevtsko industrijo o ceni zdravil, kot sta pobuda Beneluxa in izjava iz Valette; meni, da bi morala farmacevtska industrija v okviru javno financiranih raziskav spoštovati pogoj cenovne dostopnosti zdravil; |
| --- | --- |

42.

Vloga generičnih in podobnih bioloških zdravil

| 43. | poudarja, da generična in podobna biološka zdravila pacientom omogočajo dostop do učinkovitih in varnih možnosti zdravljenja, povečujejo konkurenco, ponujajo dostopno in cenovno sprejemljivo zdravljenje ter močno prispevajo k proračunski vzdržnosti zdravstvenih sistemov, saj prinašajo prihranke pri stroških, hkrati pa ohranjajo visoko kakovostno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, kako pomembna so generična in podobna biološka zdravila ter zdravila z dodano vrednostjo za stalno izboljševanje enakega dostopa pacientov in za prispevanje k vzdržnim zdravstvenim sistemom v Evropski uniji, kjer dostop še ni enak; poziva Komisijo, naj nemudoma zagotovi zdravo konkurenco po izteku ekskluzivnosti intelektualne lastnine, tako da zagotovi razpoložljivost podobnih bioloških zdravil takoj, ko je to mogoče, in odstrani vse ovire konkurence za dostop, npr. s patentnimi povezavami, prepovedjo praks podaljševanja pravic intelektualne lastnine, ki neupravičeno upočasnijo dostop pacientov do zdravil, ter omogočitvijo enotnega globalnega razvoja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj uvede ukrepe, s katerimi bi podprla večjo prisotnost teh zdravil na trgu in naj na ravni EU uskladi razlago Bolarjeve določbe o morebitnih izjemah od pravnega okvira za enotni patentni sistem za proizvajalce generičnih zdravil; |
| --- | --- |

45.

| 46. | jo nadalje poziva, naj spodbudi raziskave, razvoj in proizvodnjo generičnih in podobnih bioloških zdravil v EU ter predlaga protokole EU za medsebojno zamenljivost podobnih bioloških zdravil, kot jih opredeljuje Evropska agencija za zdravila, pri čemer pa je treba spoštovati posamezne potrebe pacientov ter svobodo zdravnikov, da predpišejo najboljše zdravljenje za vsakega pacienta, pri tem pa morajo zagotoviti, da je pacient ves čas informiran in ima poglavitno vlogo pri sprejemanju odločitev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | spodbuja države članice, naj ocenijo ukrepe za spodbujanje uporabe finančnih prihrankov, ustvarjenih v nacionalnem zdravstvenem sistemu z uporabo podobnih biološko zdravil, ter jih na pregleden in oprijemljiv način ponovno vlagajo v izboljšanje storitev oskrbe; poziva Komisijo, naj spodbuja države članice, da bi podprle pregledne prakse glede prihrankov, povezanih s podobnimi biološkimi zdravili; poziva Evropsko komisijo, naj podpre ureditve, kot so programi udeležbe v dohodku („gainsharing“); |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da mora Komisija še naprej preprečevati protikonkurenčne prakse, da bi zagotovila konkurenčen trg generičnih in podobnih bioloških zdravil; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba izboljšati izobraževanje o podobnih bioloških zdravilih; poziva Komisijo, naj z vzpostavitvijo namenskega vseevropskega spletnega informacijskega središča spodbuja ustrezne izobraževalne in komunikacijske dejavnosti med zdravstvenimi delavci; |
| --- | --- |

49.

Zamude pri vstopu zdravil na trg

| 50. | pozdravlja dejstvo, da bo Komisija začela pilotni projekt za boljše razumevanje temeljnih vzrokov za zamude pri vstopu zdravil na trg; poziva Komisijo, naj pregleda velike razlike v povprečnem številu dni med odobritvijo zdravila in dnem, ko je na voljo pacientom, med državami EU ter naj predlaga nove načine za izboljšanje regulativnega postopka in njegove izvedbe ter uvede inovativne rešitve, s katerimi bi zmanjšali zamude pri vstopu zdravil na trg; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da je treba morebitno revizijo regulativnih postopkov in pristopov k ocenjevanju znanstvenih dokazov izvesti previdno, da bi ustrezno upoštevali koristi pacientov ter varnostne vidike; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je treba skrajšati čas odobritve zdravil, tako da se po potrebi določi rok za odobritev na nacionalni ravni in ga uskladi s časom, ki ga za odločitev potrebuje Evropska agencija za zdravila, da bi zagotovili hiter in enak dostop do zdravil za vse v EU ter preprečili diskriminacijo med državljani EU; opozarja, da bi imetnik dovoljenja za promet z zdravilom in njegovi distributerji lahko bistveno prispevali k razpoložljivosti zdravil po vsej EU, tako da bi se preprečili prekinitev dobave zdravil in zamudam pri vstopu na trg, do katerih prihaja zgolj zaradi komercialnih dejavnikov; |
| --- | --- |

52.

Javno-zasebna partnerstva in inovacije

| 53. | poudarja, da razpisi za javno-zasebna partnerstva prinašajo koristi za nacionalne zdravstvene sisteme pri financiranju raziskav in proizvodnje inovativnih zdravil ter raziskav o spremembi namena zdravil, in opozarja, da je sodelovanje med univerzami in farmacevtskim sektorjem bistveno za izmenjavo znanja in informacij v korist vseh pacientov po vsej Uniji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba pri tem sodelovanju zagotoviti, da raziskovalne prednostne naloge izhajajo iz potreb pacientov in potreb na področju javnega zdravja ter da se javna sredstva vlagajo na pregleden način, da bi zagotovili razpoložljivost in cenovno dostopnost izdelkov, ustvarjenih v teh partnerstvih ter z drugimi javnimi sredstvi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo evropsko partnerstvo za inovativne zdravstvene rešitve usmerjal javni interes; poziva Komisijo, naj v okviru programa Obzorje Evropa sprejme in izvaja splošno politiko o tovrstni pogojenosti; |
| --- | --- |

55.

Evropski organ za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA)

| 56. | pozdravlja inkubator HERA, vzpostavljen 17. februarja 2021, ki je osredotočen na boj proti različicam covida-19; |
| --- | --- |

56.

| 57. | je seznanjen s predlogom Komisije za vzpostavitev organa HERA; meni, da bi ta organ moral odkrivati grožnje za zdravje, spodbujati in podpirati razvoj inovacij, vzpostaviti seznam zdravil večjega terapevtskega interesa na evropski ravni, olajšati njihovo proizvodnjo v EU, spodbujati skupna javna naročila in ustvariti strateško zalogo teh zdravil; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva, naj se organu zagotovijo zadostni viri in avtonomnost pri izvajanju pooblastil za široko obravnavo vseh čezmejnih groženj zdravju, ki bi lahko EU prizadela srednjeročno in ne zgolj v zvezi s pandemijo covida-19, vključno z viri za razvoj novih terapevtikov proti virusnim in bakterijskim patogenom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo organ HERA temeljil na javnem interesu in učinkovito prispeval k razvoju, razpoložljivosti in cenovni dostopnosti varnih in učinkovitih zdravstvenih protiukrepov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ponovno poudarja, da bi morala Komisija razmisliti tudi o ustanovitvi evropskega ustreznika ameriškega organa za napredne biomedicinske raziskave in razvoj; pozdravlja, da je Komisija pripravila predlog za evropski organ HERA, vendar izraža razočaranje, da Parlament ni bil vključen v svoji vlogi sozakonodajalca; |
| --- | --- |

60.

Prakse javnega naročanja

| 61. | poudarja, da so pomembna nova skupna javna naročila EU, ki jih sklenejo Komisija in države članice, med drugim zlasti za zdravila za nujne primere in neizpolnjene terapevtske potrebe, saj bodo tako postala cenovno dostopnejša in bolj razpoložljiva po vsej EU; poziva, naj se preučijo možnosti uporabe teh praks pri redkih boleznih in raku, pri čemer je treba jasno določiti mejnike, cilje in zaveze, ki bi jih sprejele vse vključene strani; poudarja, da je treba zagotoviti visoko raven preglednosti teh pobud in izkoristiti izkušnje, pridobljene pri skupnem nakupu izdelkov v zvezi s covidom-19; poudarja, da skupno javno naročanje ne sme negativno vplivati na dobavne tokove, tako da bi povečal tveganje pomanjkanja v EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da bi moralo skupno javno naročanje temeljiti na deljeni odgovornosti in pravičnem pristopu ter na pravicah in obveznostih vseh udeleženih strani; poudarja tudi, da bi morali proizvajalci, ki zagotavljajo dogovorjene ravni proizvodnje, in organi, ki kupujejo dogovorjene rezervirane količine, določiti jasne zaveze in jih spoštovati; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nadalje opozarja, da bi bilo treba pri skupnem javnem naročanju v postopku oddaje upoštevati kvalitativna merila, kot so sposobnost proizvajalca, da zagotovi zanesljivost oskrbe med zdravstveno krizo; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da bi moralo biti področje uporabe skupnih javnih naročil jasno določeno, saj lahko obstajajo novi inovativni antibiotiki, nova cepiva in kurativna zdravila ter zdravila za redke bolezni, pri čemer bi bilo treba upoštevati potrebo po bolj uravnoteženi kombinaciji javno-zasebnih naložb, jasni odgovornosti proizvajalcev ter zadostni prožnosti za države članice v skladu z nacionalnimi posebnostmi, pri tem pa bi morale spoštovati sprejete zaveze; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja trditev v strategiji, da lahko ukrepi na področju javnega naročanja spodbudijo konkurenco in izboljšajo dostop do zdravil; poziva Komisijo, naj v okviru Direktive 2014/24/EU (18) čim prej predlaga smernice za države članice, zlasti v zvezi s tem, kako naj najbolje uporabijo merila ekonomsko najugodnejše ponudbe, da ne bi upoštevale zgolj merilo najnižje cene; poudarja, da je zanesljiva oskrba bistven dejavnik in da mora biti kvalitativno merilo v okviru dodeljevanja javnih farmacevtskih naročil in javnih razpisov za dobavo zdravil; poudarja pomen razpršene oskrbe in vzdržnih praks pri javnem naročanju zdravil; predlaga, da bi morala ta bistvena merila še naprej vključevati tudi naložbe v proizvodnjo zdravilnih učinkovin in končnih zdravil v EU, pa tudi število in lokacijo proizvodnih obratov, zanesljivost oskrbe, ponovno vlaganje dobička v raziskave in razvoj ter izpolnjevanje socialnih, okoljskih in etičnih standardov ter standardov kakovosti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | meni, da bi lahko v času krize del skupnih javnih naročil Unije v duhu solidarnosti vnaprej dodelili tretjim državam z nizkimi in srednjimi dohodki, ko je to ustrezno in če te države za to zaprosijo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o uvedbi postopkov javnih naročil, v okviru katerih so lahko naročila oddana več uspešnim ponudnikom, vključno s skupnimi ponudniki; |
| --- | --- |

67.

Dostop do zdravil v EU

| 68. | je zaskrbljen, ker sta dostopnost in cenovna sprejemljivost zdravil še vedno težava za nacionalne zdravstvene sisteme in ker so inovativna zdravila v nekaterih državah članicah draga ali iz komercialnih razlogov sploh niso na trgu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj preuči politike in ugotovi, ali obstajajo možnosti za zagotovitev, da se zdravila, odobrena po centraliziranem postopku, tržijo v vseh državah članicah in ne le v tistih, ki so komercialno zanimive; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo vse oblike spodbud na ravni EU vodile v pošteno in cenovno dostopno oblikovanje cen zdravil, zlasti inovativnih, v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja namero Komisije, da pregleda farmacevtsko zakonodajo, da bi tako spodbudila trdno in pošteno konkurenco, podprla države članice pri stabilizaciji in uravnoteženju nacionalnih sistemov določanja cen zdravil, spodbujala pravične nacionalne sisteme določanja cen zdravil ter zagotovila enak dostop do zdravil in medicinskih izdelkov v vseh državah članicah; poudarja, da so odločitve o cenah zdravil in povračilih stroškov zanje v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poudarja, da bi lahko imel umik s trga resne posledice za razpoložljivost zdravil in bi tako lahko oviral dostop pacientov do pravočasnega, enakega in visokokakovostnega zdravljenja; poudarja, da bi bilo treba osnovna zdravila umakniti s trga v primerih, ko so pacientom na voljo nadomestna in enakovredna zdravljenja, v zvezi z njimi pa bi morala veljati obveznost zgodnje priglasitve za imetnike dovoljenj za promet z zdravili in distributerje, da bi organi držav članic lahko obvladali položaj imetnikov dovoljenj za promet z zdravili in distributerjev v interesu pacientov; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva Komisijo, naj razmisli o novih postopkih za spodbujanje spremembe namena zdravil; poziva Komisijo, naj olajša širšo nenamensko uporabo zdravil, vključno s cenejšimi zdravili in zdravili, ki se uporabljajo za redke oblike raka, če obstajajo trdni znanstveni dokazi o učinkovitosti in varnosti za paciente; poleg tega poudarja priložnost za nov okvir za podporo trženju in uporabi zdravil z novimi odobrenimi indikacijami, da bi sprememba namena v EU postala privlačnejša; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisijo, naj razvije zdravstvene strategije na evropski ravni s skupnim naborom zdravil za zdravljenje rakavih obolenj, nalezljivih bolezni in redkih bolezni ter drugih bolezni, za katere še zlasti primanjkuje zdravil; poziva Komisijo, naj preuči možnost določitve skupnih meril za določanje cen, da bi bila zdravila cenovno dostopna; meni, da bi bilo omogočanje hitrejšega dostopa, ne da bi to ogrožalo varnost, še posebej koristno za paciente s hudimi kroničnimi boleznimi; v skladu s tem predlaga, da se pacientom omogoči sodelovanje pri odločitvah o tveganju in koristih zgodnjega dostopa do novih in inovativnih zdravil in zdravljenja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | spodbuja vključevanje skupnosti, oblikovanih na podlagi bolezni, v postopke znanstvenega svetovanja Evropske agencije za zdravila za redke vrste raka in bolezni, da bi lahko regulatorjem nudile svoje strokovno znanje o bolezni in da bi upoštevali njeno redkost in neizpolnjene potrebe; |
| --- | --- |

74.

Podpiranje pregledne konkurenčne in inovativne farmacevtske industrije EU v odziv na potrebe na področju javnega zdravja

| 75. | poudarja, da je konkurenčna, samozadostna in trajnostna farmacevtska industrija EU strateško pomembna za Unijo, saj spodbuja inovacije, raziskave in visokokakovostna delovna mesta ter je bolj odzivna na potrebe pacientov; poudarja, da industrija potrebuje trdno, prožno in predvidljivo regulativno okolje z omejenim upravnim bremenom, ki bo varovalo načelo preventive in razpoložljivosti varnih, učinkovitih in visokokakovostnih zdravil na trgu EU; poudarja, da bi moral sistem dovoljenj za promet temeljiti na obstoječem zakonodajnem okviru ter preprečevati podvajanje in vsakršno dodatno upravno breme; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja velik poudarek in več pobud, vključenih v farmacevtsko strategijo, v zvezi s potrebo po optimizaciji in posodobitvi obstoječega regulativnega okvira, kot so revizija zakonodaje o spremembah, bolj digitalizirani in učinkoviti regulativni procesi, uvedba elektronskih informacij o izdelku, racionalizacija ocenjevanja aktivnih učinkovin ter še boljši proizvodni procesi/upravljanje proizvodnje in viri; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem hitro napreduje in kar najbolje izkoristi obstoječa digitalna orodja na ravni EU (telematika); |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi uvedejo finančne spodbude, da se ohrani in razvije industrijska farmacevtska osnova EU, od proizvodnje aktivnih učinkovin do proizvodnje, pakiranja in distribucije zdravil; želi spomniti, da je ta sektor strateškega pomena in da so potrebne naložbe v evropska podjetja, da bi razpršili vire in spodbudili razvoj inovativnih proizvodnih tehnologij, s katerimi bi lahko izboljšali odzivnost celotnih proizvodnih linij; opozarja, da bi moralo vsakršno javno financiranje omogočiti najboljše rezultate za paciente, tudi kar zadeva dostopnost proizvedenih zdravil, vse to pa ob spoštovanju pogojev glede preglednosti, sledljivosti in obveznosti dobave; |
| --- | --- |

77.

| 78. | želi spomniti na sporočilo Komisije z dne 5. maja 2021 z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020: močnejši enotni trg za okrevanje Evrope, ki preučuje strateško odvisnost EU, tudi pri proizvodnji aktivnih učinkovin in drugih izdelkov, povezanih z zdravjem, ki bi lahko povzročila ranljivost EU in vplivala na njene temeljne interese, sklicuje pa se na farmacevtsko strategijo, s katero bi se lahko te težave reševale; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja, da so globalno zdravje in globalne dobavne verige nujne za razvoj lokalnih proizvodnih in distribucijskih zmogljivosti v EU in državah v razvoju, zlasti v smislu farmacevtskih raziskav, razvoja in proizvodnje, ki morajo biti vedno v skladu s socialnimi standardi in spoštovati potrebno skrbnost industrije; poziva Komisijo, naj strategije na področju industrije, intelektualne lastnine in farmacije uporabi za lažjo premostitev trajnih vrzeli pri raziskavah in proizvodnji zdravil s partnerstvi za razvoj proizvodov in ustanavljanjem odprtih centrov za raziskave in proizvodnjo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | meni, da so farmacevtski proizvodni obrati del kritične evropske zdravstvene infrastrukture; zato poziva Komisijo in države članice, naj spremljajo neposredne tuje naložbe v tem sektorju; predlaga uporabo evropskega programa za varovanje kritične infrastrukture v sektorju zdravstvene infrastrukture; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da bi lahko z novimi sporazumi o vzajemnem priznavanju potrdil o dobri proizvodni praksi in razširitvijo področja uporabe obstoječih (predvsem na inšpekcijske preglede in preskušanje serij) z več državami z visokimi proizvodnimi standardi lažje vključili v proizvodno dobavno verigo obrate v državah, ki niso članice EU, ne da bi se odrekli evropskim standardom, kar bi omogočilo večjo proizvodno zmogljivost v času krize; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisijo, naj predlaga vključitev okoljskih standardov, zlasti o ravnanju z odpadki in odpadno vodo, v smernice o dobri proizvodni praksi na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja potrebo po izpopolnjevanju, prekvalificiranju in dodatnemu kvalificiranju delavcev za kariero v zdravstvu, da bi bili bolje pripravljeni na morebitne izredne in krizne razmere; poziva k razmisleku o izpopolnjevanju in preusposabljanju vseh zaposlenih v celotni vrednostni verigi ter k povečanju možnosti za usposabljanje strokovnjakov za naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja najnovejši razvoj farmacevtskih izdelkov za individualno zdravljenje bolezni in pacientov, ki vključuje natančne proizvodne korake in potrebo po upoštevanju velike občutljivosti na okoljske in prometne razmere ter zapletenosti logistike dobavne verige; poziva Komisijo, naj poveča sinergije med evropskimi skladi ter drugimi instrumenti in politikami EU, da podpre načrtovanje in delovanje zanesljivih proizvodnih procesov in distribucijskih omrežij, ki zagotavljajo prožno, odzivno in ponovljivo proizvodnjo; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisijo k razširitvi vloge Evropske agencije za zdravila pri ocenjevanju kombiniranih izdelkov med zdravili in medicinskimi pripomočki/diagnostičnimi orodji za poenostavitev razdrobljenega nadzornega okvira; meni, da bi bilo mogoče večjo regulativno prožnost in učinkovitost doseči z uvedbo znanstvenih ocen za izdajo dovoljenj za promet, ki bi bolj temeljile na strokovnem znanju, v Evropski agenciji za zdravila; |
| --- | --- |

85.

| 86. | meni, da je spodbujanje in nadgrajevanje privlačnega evropskega industrijskega ekosistema za farmacevtski sektor eden bistvenih pogojev za nadaljnje spodbujanje selitve proizvodnih obratov nazaj v EU; meni tudi, da bi lahko takšna selitev prispevala k večji neodvisnosti evropskih zdravstvenih sistemov od tretjih držav in večji odpornosti na motnje, saj prekinitve oskrbe ogrožajo paciente, ki tako ne morejo priti do priporočenega alternativnega zdravljenja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisijo, naj v statistiko EU o dohodku in življenjskih pogojih (EU-SILC) vključi podatke o samoprijavljenem pomanjkljivem dostopu do zdravil, saj dostop do zdravil doslej v EU-SILC namreč ni bil zajet; |
| --- | --- |

87.

| 88. | podpira prilagoditev obstoječih okvirov za sprejemljivost pri sprejemanju odločitev in uvedbo tehnologij umetne inteligence, da se zagotovijo načini, ki bodo omogočali razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence v zdravstvenih sistemih na podlagi vključevanja, gradnje zmogljivosti in zaupanja; ponovno poudarja, da je treba pri vseh tehnologijah, ki temeljijo na umetni inteligenci, zagotoviti stalen človeški nadzor; meni, da zakonodaja ne bi smela zaostajati za inovacijami; poziva Komisijo, naj uvede nekaj prožnosti v zakonodaji za hitro in učinkovito odzivanje na nove potrebe in izdelke ob spoštovanju varnostnih in etičnih meril; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj olajša postopke za ocenjevanje, da bodo omogočali zgodnji in ponavljajoč se dialog o podatkih in dokazih, ki se ustvarijo; poziva Evropsko agencijo za zdravila in nacionalne agencije za zdravila, naj dajo prednost predložitvi podatkov iz randomiziranih kontroliranih kliničnih preskušanj, pri katerih se zdravilo v preskušanju v skladu z opredelitvijo Evropske agencije za zdravila primerja s standardnim zdravljenjem; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ugotavlja, da bodo posledice odločitev, sprejetih v zvezi s farmacevtskim regulativnim okoljem EU, segle prek meja EU, saj več tretjih držav priznava zahteve EU in se zanaša nanje, zlasti ko gre za olajšanje izvoza in opustitev zahtev za njihovo preskušanje v tretjih državah, če prihajajo iz EU; zato poudarja, da je pomembno ohraniti te sporazume o vzajemnem priznavanju s tretjimi državami, če je to mogoče, in zagotavljati, da ostanejo aktualni; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da se mora EU osredotočiti na razvoj ustreznih zmogljivosti za trajnostno proizvodnjo aktivnih snovi, surovin in zdravil, s katerimi bi zmanjšala odvisnost od zunanjih virov; poziva, naj se zagotovi večja pravna varnost za razvijalce zdravil; |
| --- | --- |

91.

Dodatni varstveni certifikati

| 92. | poziva Komisijo, naj oceni dodano vrednost in odstrani mehanizem dodatnih varstvenih certifikatov, da bi preprečila zamude pri dostopu do generičnih zdravil ter izboljšala finančno vzdržnost zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opozarja na razlike v veljavnosti patentov in dodatnih varstvenih certifikatov v različnih državah članicah; poziva Komisijo, naj pregleda uporabo dodatnih varstvenih certifikatov na podlagi tehnološkega in znanstvenega napredka, da bi omogočili, da bi generična in podobna biološka zdravila postala konkurenčnejša znotraj in zunaj EU; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisijo, naj oceni učinek, ki bi ga imel predlog o enotnem dodatnem varstvenem certifikatu na vstop generičnih in podobnih bioloških zdravil na trg in na pravičen dostop pacientov do zdravljenja, ter na podlagi te ocene po potrebi predlaga enoten dodatni varstveni certifikat; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da bi bilo treba uporabo dodatnih varstvenih certifikatov dovoliti samo v izjemnih in utemeljenih primerih; |
| --- | --- |

95.

Inovativna in nova zdravila

| 96. | poudarja, da so raziskave in razvoj ključni za razvoj inovativnih zdravil, terapij in diagnoz; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja, da lahko genske in celične terapije, posamezniku prirejena zdravila, radionuklidna terapija, nanotehnologija, cepiva naslednje generacije, vključno z derivati mRNA, e-zdravje in pobuda Več kot en milijon genomov prinesejo ogromne koristi pri preprečevanju, diagnosticiranju in zdravljenju vseh bolezni ter pri spremljanju po zdravljenju, če se dokaže njihova dodana vrednost v primerjavi z obstoječimi zdravstvenimi tehnologijami; poudarja preobrazbeni potencial teh novih terapij in tehnologij za paciente in tudi širšo družbo, na primer z omogočanjem prehoda z dolgotrajnega obvladovanja in oskrbe na enkratno zdravljenje, s čimer se prispeva k zmanjšanju stroškov za zdravstvene sisteme in krepijo njihova učinkovitost, trajnost in odpornost; poziva Komisijo, naj spodbuja zadostno strokovno znanje, razvije ustrezne regulativne okvire, usmerja nove poslovne modele, dosledno zagotavlja visoke standarde za varne izdelke ter izvaja informacijske kampanje za ozaveščanje in spodbujanje uporabe teh inovacij; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne vire, s katerimi bi Evropska agencija za zdravila učinkovito dosegla te cilje; |
| --- | --- |

97.

| 98. | priznava, da se zdravila za napredno zdravljenje bistveno razlikujejo od tradicionalnih zdravil, ker obravnavajo temeljne vzroke bolezni, ter da bi lahko zaradi svoje temeljne trajnosti in potencialnih kurativnih lastnosti postala prihodnost medicine; priznava, da bodo regulativni organi, kot je Evropska agencija za zdravila, v prihodnjih letih pregledali in odobrili več deset zdravil za napredno zdravljenje, zaradi česar poudarja, da mora Komisija poleg svojega akcijskega načrta za zdravila za napredno zdravljenje vzpostaviti trdno regulativno okolje, ki bo omogočalo dostop vsem upravičenim evropskim pacientom, in še naprej utrjevati položaj Evrope kot pomembnega akterja na področju zdravil za napredno zdravljenje, da bi ostala konkurenčna pri razvoju teh zdravil na svetovni ravni; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo obstoječi usklajevalni organi olajšali čezmejno zdravljenje na podlagi zdravil za napredno zdravljenje in da bodo imeli pacienti v vsej Evropi pravičen dostop do inovativnih terapij; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropsko agencijo za zdravila, da bi ustvarila točko „vse na enem mestu“ za razvijalce zdravil za napredno zdravljenje, kjer bodo lahko pridobili napotke in prek foruma komunicirali o njihovi uporabi; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisijo in Evropsko agencijo za zdravila, naj upoštevata celotni življenjski cikel vseh inovativnih zdravil in terapij, vključno z genskimi in celičnimi terapijami, posamezniku prirejenimi zdravili, nanotehnologijo in cepivi naslednje generacije, ter zagotovita okvir, ki bo ustrezal svojemu namenu, za konkurenčnost zdravil brez patentne zaščite ob izgubi ekskluzivnosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi regulativni okvir za nanozdravila in podobna biološka nanozdravila, ter poziva, naj se ti izdelki odobrijo po obveznem centraliziranem postopku; |
| --- | --- |

101.

| 102. | podarja, da sta uporaba novih in inovativnih zdravljenj ter njihova uspešna zagotovitev pacientom odvisni od znanja in pripravljenosti zdravstvenih delavcev ter tehnične podlage, ki jim je na voljo; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo medsebojno sodelovanje z izmenjavo znanja in primerov dobre prakse v zvezi z novimi inovativnimi zdravili in zdravljenji, da bi bolje pripravile svoje zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

102.

Klinična preskušanja

| 103. | poziva Komisijo, naj v celoti izvaja uredbo o kliničnem preskušanju (19), da bi olajšala uvedbo harmoniziranih in usklajenih obsežnih kliničnih preskušanj na ravni EU; poudarja, da bi morala biti združenja bolnikov bolj vključena v oblikovanje raziskovalnih strategij za javna in zasebna klinična preskušanja, da bi zagotovili, da preskušanja ustrezajo neizpolnjenim potrebam evropskih pacientov; pozdravlja revizijo zakonodaje o zdravilih, da bi zmanjšali birokracijo in zakonodajo prilagodili vrhunskim izdelkom, znanstvenemu napredku in tehnološkemu preoblikovanju; podpira klinična preskušanja, ki so bolj usmerjena v paciente, ter nov okvir za načrtovanje inovativnih preskušanj in pilotni projekt za sprejetje okvira za ponovno uporabo zdravil brez patentne zaščite; pozdravlja začetek platforme za spremljanje učinkovitosti in varnosti cepiv, ki jo podpira mreža za klinična preskušanja po vsej EU; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo preglednost rezultatov kliničnih preskušanj, tako da si bodo farmacevtska podjetja pravočasno izmenjala podatke na ravni udeležencev, pozitivne in negativne rezultate, protokole in druge dokumente v zvezi s preskušanji; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Komisijo, naj zagotovi stalen dialog med Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni, Evropsko agencijo za zdravila in razvijalci cepiv o vzpostavitvi in delovanju platforme za cepiva, da bi se spremljali učinkovitost in varnost cepiv; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva, naj se v celoti izvajajo pravila o kliničnih preskušanjih, da se bodo utrdila jasna in sorazmerna pravila, ki bodo zagotavljala pravno varnost izvajalcev; poziva Komisijo, naj izboljša sodelovanje javnih raziskovalcev v kliničnih preskušanjih in omogoči hkratno izvajanje kliničnih preskušanj v več državah članicah za dolgoročne raziskave; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poudarja, da se klinična preskušanja zdravil v fazi raziskav in razvoja zelo pogosto ne zaključijo uspešno, zato se zdravilo na koncu ne odobri; |
| --- | --- |

106.

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij

| 107. | pozdravlja dogovor, ki sta ga dosegla Parlament in Svet o prihodnji uredbi o vrednotenju zdravstvenih tehnologij, in poziva k njenemu hitremu sprejetju in doslednemu izvajanju, da bi spodbudili večje zbliževanje med državami članicami pri ocenjevanju zdravstvenih tehnologij in olajšali hiter dostop pacientov do inovativnega zdravljenja; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da bi bilo treba pri novih zdravstvenih tehnologijah dokazati klinično dodano vrednost in stroškovno učinkovitost v primerjavi s tistimi, ki so že na voljo na trgu; poudarja, da je vrednotenje zdravstvenih tehnologij orodje za podporo tej analizi ter da je zdaj to vrednotenje v Uniji zelo razdrobljeno, čeprav lahko omogoči sodelovanje pri zahtevah glede kliničnih dokazov in načrtovanju kliničnih preskušanj ter tako podpira pravočasno in na dokazih temelječe odločanje držav članic o dostopu pacientov do novih zdravil; ponovno poudarja, da Komisija in države članice uredbo izvajajo hitro in v skladu z dogovorjenim časovnim okvirom; |
| --- | --- |

108.

Veljavni okvir za dovoljenje za promet

| 109. | poziva Komisijo, naj na podlagi izkušenj z dovoljenjem za cepiva proti covidu-19 sodeluje z Evropsko agencijo za zdravila, da bi preučila možnost razširitve uporabe tekočih pregledov na druga zdravila za nujne primere in ocenila, ali bi lahko dodatna regulativna prožnost prispevala k učinkovitejšemu sistemu izdaje dovoljenja, pri tem pa ohranila visoko raven varnosti, kakovosti in učinkovitosti; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pozdravlja dejstvo, da se v strategiji priznava, da bo boljša uporaba elektronskih informacij o izdelku podprla boljše zagotavljanje informacij za paciente in večjo razpoložljivost zdravil, zlasti v kritičnih razmerah; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva Komisijo, naj sodeluje z Evropsko agencijo za zdravila in regulativno mrežo EU, vključno z vsemi ustreznimi deležniki v tej panogi in zunaj nje, da bi razvili elektronske informacije o izdelku in jih uporabljali za vsa zdravila v EU in v vseh jezikih držav članic, v katerih se zdravila tržijo; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisijo, naj ponovno oceni sistem, ki vodi od pogojnega do standardnega dovoljenja za promet ali izrednega podaljšanja dovoljenja za promet, na podlagi zanesljivih kliničnih podatkov; poziva Evropsko agencijo za zdravila, naj opravi temeljito končno oceno in zagotovi, da proizvajalci strogo spoštujejo vse zahteve za vsako zdravilo s pogojnim dovoljenjem za promet, da bo zagotovljena učinkovitost in varnost zdravila; poziva, naj se čas pred končno oceno skrajša s petih na tri leta, kadar je za tak ukrep na voljo dovolj kliničnih podatkov; |
| --- | --- |

112.

| 113. | spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko agencijo za zdravila preuči, kako se lahko že uvedena orodja, kot so pospešena odobritev, zgodnji dialog, shema PRIME in razširjene smernice, uporabijo za to, da bodo zdravila hitreje na voljo pacientom, zlasti zdravila, ki imajo potencial za obravnavanje nujne grožnje za javno zdravje ali neizpolnjenih zdravstvenih potreb; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo sheme Evropske agencije za zdravila PRIME za življenjsko pomembna zdravila in v zakonodajni okvir vključi oznako PRIME, ne da bi to vplivalo na varnost pacientov; opozarja, da se pospešene sheme ne bi smele zlorabljati, kadar ni dovolj dokazov o rednem dovoljenju za promet; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Komisijo, Evropsko agencijo za zdravila in pristojne organe, naj izkoristijo vsa pragmatična prizadevanja v času krize zaradi covida-19, zlasti v zvezi z regulativno prožnostjo, ki omogoča uspešnejše obravnavanje pomanjkanja zdravil, tudi v nujnih primerih; |
| --- | --- |

114.

| 115. | zahteva dolgoročno spremljanje zdravil, ki se dajejo v promet, da bi odkrili morebitne škodljive neželene učinke in ocenili razmerje med ceno in terapevtsko učinkovitostjo; |
| --- | --- |

115.

Mala in srednja podjetja ter zdravila

| 116. | poziva Komisijo, naj ustvari ekosistem za inovacije, ki bo omogočal izmenjavo izkušenj in dostop za mala in srednja podjetja ter prispeval k temu, da EU postane središče svetovnih medicinskih inovacij; ugotavlja, da mora Komisija poiskati nove svetovalne formule, da bi manjšim podjetjem omogočila dostop do skladov za inovacije; poudarja, da birokratske ovire in zapletenost preprečujejo, da bi mala in srednja podjetja in javna raziskovalna središča v celoti izkoristila evropske programe za inovacije; poudarja, da je treba spodbujati dostop do financiranja v podporo prizadevanjem novih zagonskih ter malih in srednjih podjetij ob spoštovanju veljavnih pogojev in meril; |
| --- | --- |

116.

| 117. | podpira predlagani akcijski načrt Komisije glede intelektualne lastnine za posodobitev nabora obstoječih orodij in njihovo prilagoditev digitalni dobi; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poziva k večji učinkovitosti sistema intelektualne lastnine za mala in srednja podjetja z ukrepi za poenostavitev postopkov registracije intelektualne lastnine, izboljšanje dostopa do strateškega svetovanja o intelektualni lastnini in olajšanje njene uporabe kot vzvoda za dostop do financiranja, na primer prek službe za pomoč malim in srednjim podjetjem na področju pravic intelektualne lastnine; poudarja, da je treba na evropski ravni dodeliti več sredstev za boj proti nepoštenim in izkoriščevalskim praksam na trgu zdravil; |
| --- | --- |

118.

| 119. | opozarja, da imajo mala in srednja podjetja ključno vlogo v farmacevtski vrednostni verigi, saj so pogosto prvi na trgu in gonilniki inovacij; |
| --- | --- |

119.

Povečanje odpornosti: preprečevanje pomanjkanja zdravil, varne dobavne verige, trajnostna zdravila, mehanizmi za odzivanje in pripravljenost na krize

| 120. | opozarja, da je odprta strateška avtonomija EU povezana s stalno in zadostno razpoložljivostjo zdravil v vseh državah članicah; v zvezi s tem ponavlja priporočila iz svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o pomanjkanju zdravil; poziva Komisijo, države članice in Evropsko agencijo za zdravila, naj razvijejo sistem zgodnjega opozarjanja na pomanjkanje zdravil, ki bo temeljil na inovativni, uporabniku prijazni, pregledni in centralizirani digitalni platformi, na kateri bi si izmenjavali informacije in podatke o pomanjkanju zdravil ter se osredotočili na težave z oskrbo; meni, da bi moralo biti mogoče s takim sistemom določiti količino obstoječih zalog zdravil in povpraševanje po njih ter zagotavljati podatke, ki bi omogočali odkrivanje, napovedovanje in preprečevanje pomanjkanja zdravil; poleg tega poziva Komisijo, naj poveča sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem ter spremlja obveznost vseh ustreznih deležnikov v oskrbi, da zagotovijo pravočasne in pregledne informacije o razpoložljivosti zdravil, povpraševanju po njih, vzporednih trgovinskih dejavnostih, prepovedi izvoza in izkrivljanju trga, ne da bi pri tem naložila nepotrebnih regulativnih in upravnih bremen; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poziva Komisijo, naj razvije mehanizem za zagotavljanje preglednosti proizvodnih in dobavnih verig v izrednih in tudi drugih razmerah; v zvezi s tem poudarja pomen spremljanja in boja proti ponarejenim zdravilom; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poudarja, da je farmacevtski sektor še naprej pomemben industrijski steber, pa tudi gonilna sila za ustvarjanje delovnih mest; poudarja, kako pomembno je ustvarjati kakovostna delovna mesta v EU za celotno farmacevtsko vrednostno verigo in področje medicine, tudi za zdravstveno osebje, s podporo instrumenta Next Generation EU; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za spodbujanje zaposlovanja in razvijanja znanj in spretnosti v farmacevtskem in zdravstvenem sektorju v vseh državah članicah EU, in sicer z omogočanjem geografske uravnoteženosti, zadrževanja nadarjenih kadrov in zaposlitvenih priložnosti v vsej EU; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo inovativne in usklajene strategije ter okrepijo izmenjavo dobre prakse na področju upravljanja zalog; meni, da je Evropska agencija za zdravila organ, ki je najprimernejši, da postane regulativni organ, pristojen za preprečevanje pomanjkanja zdravil na ravni Evropske unije med krizami, pa tudi v normalnih razmerah; |
| --- | --- |

123.

| 124. | poziva Komisijo, naj dodatno razširi pooblastila Evropske agencije za zdravila, da ji omogoči spremljanje pomanjkanja zdravil, tudi ko ni zdravstvene krize, in zagotovi potrebne vire; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da imetniki dovoljenj za promet z zdravilom in distributerji na debelo izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2001/83/ES, da bi zagotovili ustrezno in neprekinjeno oskrbo z zdravili ter spoštovali obveznosti obveščanja v primeru začasne ali trajne prekinitve dobave, ter naj te obveznosti dodatno pojasnijo, da bodo imetniki dovoljenj za promet z zdravilom poročali o pomanjkanju zdravil v predvidenem roku; poudarja, da je treba v primeru neizpolnjevanja teh pravnih obveznosti v skladu z obstoječim zakonodajnim okvirom uporabiti odvračalne in sorazmerne sankcije; |
| --- | --- |

125.

| 126. | vztraja, da obveznost javnih storitev iz člena 81 Direktive 2001/83/ES ne zadostuje za zagotavljanje zadostne dobave celotni EU; poziva Komisijo, naj izvaja priporočila Izvršne usmerjevalne skupine EU za pomanjkanje in varnost zdravil, da bi preprečili in ublažili motnje v oskrbi med pandemijo in po njej; |
| --- | --- |

126.

| 127. | opozarja, da bi bilo treba nujno obravnavati in odpraviti temeljne vzroke pomanjkanja zdravil, pri tem pa upoštevati povezave med izzivi v dobavni verigi in pri proizvodnji; |
| --- | --- |

127.

| 128. | zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo revizija splošne farmacevtske zakonodaje temeljila na dobrem razumevanju temeljnih vzrokov pomanjkanja zdravil; poudarja, da mora farmacevtska industrija v Uniji vzpostaviti razpršeno dobavno verigo in oblikovati načrt, s katerim bo zmanjšala tveganje pomanjkanja zdravil ter tako ukrepala glede morebitnih ranljivosti in tveganj v zvezi z dobavno verigo; poudarja pa, da je treba vzpostaviti sistematične trajnostne politike, preden se uvedejo nesorazmerne regulativne zahteve, obveznosti oskrbe, kazni ali nepremišljeno ustvarjanje zalog, ki povzroča razdrobljenost enotnega trga ali ogroža gospodarsko vzdržnost izdelkov, kar lahko povzroči dodatno pomanjkanje; |
| --- | --- |

128.

| 129. | meni, da je pomembno, da se zaščiti notranji trg z zdravili in da Komisija preprečuje neupravičene omejitve uvoza in izvoza, ki lahko škodujejo enotnemu trgu in zmanjšajo dostopnost, ter jih odpravi, če do njih pride; poziva Komisijo, naj oceni in po potrebi obravnava negativne učinke vzporedne trgovine na pomanjkanje zdravil v državah članicah ter se ustrezno loti težav in sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev, da bodo vsi pacienti v EU pravočasno prejeli zdravila; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva Komisijo, naj uporabi vsa razpoložljiva sredstva, da bi preprečila vstop ponarejenih zdravil na trg, saj so ti izdelki pogosto slabe kakovosti in škodljivi zdravju ter imajo velik gospodarski vpliv; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ugotavlja, da države članice potrebujejo tehnično pomoč, da bodo lahko pravilno izvajale evropski sistem za preverjanje avtentičnosti zdravil; |
| --- | --- |

131.

| 132. | pozdravlja dejstvo, da bo Komisija še naprej spremljala združitve farmacevtskih podjetij, da bi preprečila izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi po vzoru mehanizma rescEU oblikovala evropsko varnostno rezervo za kritična zdravila, za katere je tveganje pomanjkanja visoko, da bi ublažila njihovo pogosto pomanjkanje; |
| --- | --- |

133.

| 134. | opozarja, da pomanjkanje zdravil neposredno vpliva na zdravje in varnost pacientov ter na nadaljevanje zdravljenja, zlasti ranljivega prebivalstva, kot so otroci, starejši, nosečnice, invalidi, pacienti s kroničnimi boleznimi ali rakom ter pacienti na intenzivni negi; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva Komisijo, naj pripravi harmonizirano opredelitev pomanjkanja in standardizira zahteve glede poročanja v državah članicah, da se omogoči tesnejše sodelovanje in okrepljena izmenjava podatkov po Evropi; |
| --- | --- |

135.

Evropski zdravstveni podatkovni prostor, zdravstveni podatki in splošna uredba o varstvu podatkov

| 136. | pozdravlja pobudo za vzpostavitev interoperabilne digitalne infrastrukture za evropski zdravstveni podatkovni prostor, ki bo združeval realne podatke, da bi izkoristili ves njihov potencial in možnosti dostopa do redkih terapij ter zagotovili pošten, pregleden in nediskriminatoren dostop do podatkov po vsej Evropi; poudarja, da je podlaga za takšne pobude dosledna uporaba in izvrševanje splošne uredbe o varstvu podatkov (20) v vseh državah članicah EU; |
| --- | --- |

136.

| 137. | poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri zagotavljanju popolne in usklajene uporabe splošne uredbe o varstvu podatkov pri izvajanju kliničnih raziskav po vsej EU; |
| --- | --- |

137.

| 138. | poudarja, da je treba spodbujati uporabo zdravstvenih podatkov v popolni skladnosti s splošno uredbo o varstvu podatkov; nadalje meni, da je izjemno pomembno omogočiti in spodbujati zaupanje in podatkovne inovacije na področju digitalnega zdravja, kar bo mogoče z izobraževanjem in krepitvijo zmogljivosti regulatorjev, industrije in pacientov; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poudarja, da je treba spodbujati primarno in sekundarno uporabo zbranih zdravstvenih podatkov, in v zvezi s tem, da je treba jasneje opredeliti sekundarno uporabo podatkov v primerjavi s primarnim zbiranjem podatkov; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poudarja, da bi morale Komisija in vse ustrezne agencije zaradi občutljive narave zdravstvenih podatkov zagotavljati, da se pri njihovih dejavnostih obdelave spoštujejo načela varstva podatkov, in sicer načela zakonitosti, poštenosti, preglednosti, omejitve namena, zmanjšanja količine podatkov, točnosti, omejitve hrambe, celovitosti in zaupnosti; poudarja tudi, da bi morali organi držav članic in EU strogo spoštovati načela varstva podatkov iz člena 4 Uredbe (EU) 2018/1725 (21), hkrati pa določiti ustrezne tehnične in organizacijske varnostne ukrepe v skladu s členom 33 navedene uredbe; |
| --- | --- |

140.

| 141. | opozarja, da imajo lahko nove tehnologije, digitalizacija in umetna inteligenca ključno vlogo, saj raziskovalcem v evropskih laboratorijih omogočajo sodelovanje v mrežah ter izmenjavo ciljev in rezultatov, pri čemer pa je treba v celoti spoštovati evropski okvir za varstvo podatkov; poziva Komisijo, naj podpre ukrepe, ki spodbujajo odprto znanost, da bi pospešili izmenjavo podatkov in rezultatov raziskav v znanstveni skupnosti v Evropi in drugod; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poudarja, da je potreben razvoj evropskih povezanih podatkovnih omrežij, ki bodo prispevala k optimalnim raziskavam, razvoju in zagotavljanju zdravstvene oskrbe; poudarja pomen izmenjave podatkov in dostopnosti podatkov pri izkoriščanju celotnega potenciala umetne inteligence na področju zdravstva, pri čemer je treba določiti trdne etične zahteve in določiti jasna pravila o odgovornosti; zavrača komercializacijo teh podatkov in ugotavlja, da je treba nujno ukrepati proti njihovi prodaji, med drugim farmacevtski industriji, zdravstvenim zavarovalnicam, tehnološkim podjetjem in delodajalcem; |
| --- | --- |

142.

| 143. | meni, da bi medsebojna povezanost in interoperabilnost infrastruktur visokozmogljivostnega računalništva z evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom zagotovila razpoložljivost obsežnih, visokokakovostnih naborov zdravstvenih podatkov, ki so ključni za raziskave in zdravljenje patologij, posebno redkih bolezni in boleznih pri otrocih; |
| --- | --- |

143.

| 144. | podpira prilagoditev obstoječih okvirov za sprejemljivost pri sprejemanju odločitev in uvedbo tehnologij umetne inteligence, da se določi, kako je mogoče umetno inteligenco razvijati, uvajati in uporabljati v zdravstvenih sistemih na podlagi vključevanja, zmogljivosti in zaupanja; |
| --- | --- |

144.

Strukturirani dialog z deležniki

| 145. | priznava številne dejavnike pomanjkanja in zato pomen zagotavljanja sodelovanja proizvajalcev in drugih deležnikov v dobavni verigi pri preprečevanju in obvladovanju pomanjkanja zdravil; |
| --- | --- |

145.

| 146. | podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za strukturiran dialog z ustreznimi akterji v farmacevtski vrednostni verigi, javnimi organi, nevladnimi organizacijami pacientov in zdravstvenih organizacij, zdravstvenimi delavci, vključno s farmacevti, in raziskovalno skupnostjo saj je to eden od načinov za odpravljanje temeljnih vzrokov pomanjkanja zdravil in pomanjkljivosti v svetovni proizvodni in dobavni verigi kritičnih zdravil, farmacevtskih surovin, vmesnih izdelkov in aktivnih učinkovin, pa tudi za opredelitev priložnosti za inovacije; poziva Komisijo, naj zagotovi uravnoteženo zastopanost deležnikov; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poziva Komisijo, države članice in ustrezne udeležene strani, naj čim prej in na podlagi tega strukturiranega dialoga pripravijo jasen in ambiciozen politični načrt za zagotovitev in posodobitev obstoječih zmogljivosti za proizvodnjo zdravil, tehnologij in aktivnih učinkovin v Evropi; |
| --- | --- |

147.

| 148. | meni, da je poleg strukturiranega dialoga o proizvodni in dobavni verigi potreben tudi širši politični farmacevtski forum na visoki ravni, ki bi povezal oblikovalce politik, regulatorje, organizacije bolnikov, predstavnike industrije in druge ustrezne deležnike v zdravstveni dobavni verigi, da bi si izmenjali izkušnje, pridobljene med izrednimi razmerami zaradi covida-19 in vzpostavili učinkovit okvir politike za dolgoročno preprečevanje pomanjkanja, omogočanje dostopa pacientov do zdravil, zmanjšanje zamud in zagotavljanje konkurenčnosti in inovacij; |
| --- | --- |

148.

| 149. | poudarja dragoceno vlogo evropske farmacije in priznava tudi njen dragocen prispevek med pandemijo, saj je neprekinjeno zagotavljala osnovne in kakovostne storitve; poudarja, da so farmacevti neodvisen in zanesljiv vir informacij; predlaga, naj imajo farmacevti dejavnejšo vlogo pri dejavnostih farmakovigilance za vrednotenje in spremljanje učinkovitosti zdravil, ter poziva države članice, naj jih vključijo v svoje zdravstvene, oskrbovalne in raziskovalne programe; poziva k večjemu priznavanju lekarn, ki delujejo na podeželju, saj ohranjajo poseljenost in skrbijo za dobro počutje državljanov; |
| --- | --- |

149.

Trajnostna in okolju prijazna zdravila

| 150. | poudarja, da mora biti farmacevtska industrija v celotnem življenjskem ciklu zdravil okolju prijazna in podnebno nevtralna ter da je treba pacientom zagotoviti dostop do varnega in učinkovitega farmacevtskega zdravljenja; poziva Komisijo, naj poveča inšpekcijske preglede in revizije v celotni proizvodni verigi, zlasti izven EU; jo poziva, naj zagotovi kakovostne standarde okoljske trajnosti za aktivne učinkovine, uvožene iz držav, ki niso članice EU; poziva Komisijo, naj obravnava problem gospodinjskih farmacevtskih odpadkov, tako da sprejme ukrepe za zmanjšanje embalaže in velikosti pakiranja, in tako zagotovi, da ni večje, kot je potrebno, pri čemer mora zagotoviti priročno in varno uporabo za paciente ali potrošnike z omejeno mobilnostjo, in naj zdravniške recepte uskladi z dejanskimi terapevtskimi potrebami; spodbuja Komisijo, naj preuči potencial elektronskih navodil za uporabo, ki bi dopolnjevala obstoječa navodila na papirju, s čimer bi se zmanjšala uporaba papirja v embalaži, hkrati pa bi se ohranil enak dostop do pomembnih informacij; priznava ukrepe, ki jih je že sprejela farmacevtska industrija, kot je pobuda Eco-Pharmaco-Stewardship; |
| --- | --- |

150.

| 151. | meni, da je evropski zeleni dogovor velika priložnost, da se proizvajalce zdravil spodbudi k sodelovanju pri načrtu za zeleno okrevanje, tako da bi proizvajali v skladu z okoljskimi in ekološkimi standardi; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poudarja, da je treba z odpadnimi farmacevtskimi izdelki ravnati v skladu s cilji krožnega gospodarstva; meni, da bi za farmacevtsko industrijo morale veljati enake zahteve in standardi glede embalaže in ravnanja z odpadki kot za druge sektorje; poziva Komisijo, naj oblikuje enoten okvir za embalažo, ki bo upošteval prijaznost do uporabnika in značilnosti industrije; |
| --- | --- |

152.

| 153. | poziva Komisijo, naj razvije jasne smernice o vlogi politike javnih naročil pri spodbujanju okolju prijaznejših zdravil; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poziva Komisijo, naj se odzove na pozive Parlamenta iz njegove resolucije z dne 17. septembra 2020 o strateškem pristopu k farmacevtskim izdelkom v okolju (22), zlasti glede revizije farmacevtske zakonodaje, da se okrepijo zahteve glede ocene tveganja za okolje ter pogoji za odobritev in uporabo zdravil, če dovoljenja za promet niso izdana z zamikom ali zavrnjena zgolj zaradi negativnega vpliva na okolje; poziva Komisijo, naj pospeši proces dohitevanja pri ocenah tveganja za okolje za zdravila za uporabo v humani medicini, ki so bila odobrena pred letom 2006 in te ocene še nimajo; |
| --- | --- |

154.

| 155. | opozarja, da so informacije, kot so vpliv zdravil na vodo, vedenje v okolju in razgradljivost, ključnega pomena za obvladovanje tveganja ter da bi morale biti te informacije pregledne in na voljo vsem ustreznim deležnikom; pozdravlja prizadevanja Komisije za reševanje problema zdravil v okolju; poudarja potrebo po nadaljevanju in krepitvi teh prizadevanj, zlasti glede naložb v tehnologije, ki zagotavljajo učinkovitejše rešitve pri odstranjevanju zdravil iz odpadne vode, ocene vpliva zdravil za uporabo v veterinarski medicini na okolje, razvoja stalnega spremljanja in izmenjave podatkov o morebitnih znatnih virih te vrste onesnaževanja; |
| --- | --- |

155.

| 156. | vztraja, da bi bilo treba v farmacevtski strategiji za Evropo upoštevati cilje akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje zraka, vode in tal; |
| --- | --- |

156.

| 157. | podpira izvajanje načela „onesnaževalec plača“, da se poveča odgovornost farmacevtske industrije za onesnaževanje, ki ga utegne povzročiti; |
| --- | --- |

157.

| 158. | poziva države članice in Komisijo, naj podprejo raziskave, razvoj in inovacije na področju zdravil, ki so enako učinkovita za paciente in sama po sebi manj škodljiva za okolje; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poudarja pomen naložb v iskanje novih alternativnih metod za razvoj zdravil, ki ne vključujejo živali, ne da bi pri tem znižali raven varovanja zdravja ljudi in brez poseganja v inovacije na področju zdravil; |
| --- | --- |

159.

Evropska unija vodilna v svetu na področju zdravstva

| 160. | poziva Komisijo, naj farmacevtski industriji EU ter malim in srednjim podjetjem še bolj olajša dostop do svetovnih trgov, in sicer z enakimi konkurenčnimi pogoji in trdnim in jasnim regulativnim okvirom, ki bo spodbujal najvišje standarde glede kakovosti in varnosti na mednarodni ravni ter omogočal trgovinske sporazume, ki bodo dajali prednost konkurenčnosti na podlagi inovacij, da bi farmacevtski sektor postal strateški steber EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo trgovinski sporazumi prispevali k boljšemu dostopu do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil v EU in tretjih državah; poudarja, da je pomembno odpraviti trgovinske in netarifne ovire v tretjih državah ter zagotavljati pravičen dostop do mednarodnih trgov za podjetja, ki delujejo v EU; |
| --- | --- |

160.

| 161. | poziva Komisijo, naj olajša sklepanje dogovorov med Evropsko agencijo za zdravila in regulativnimi agencijami zunaj EU o preprečevanju izrednih razmer in usklajevanju odzivov nanje, pri čemer naj v celoti spoštuje najvišje standarde EU za varstvo osebnih podatkov; jo spodbuja, naj sodeluje s članicami Svetovne trgovinske organizacije, da bi olajšali trgovino z zdravstvenimi proizvodi, povečali odpornost v svetovnih dobavnih verigah s stalnim dostopom do surovin in prispevali k učinkovitemu odzivu v izrednih zdravstvenih razmerah; |
| --- | --- |

161.

| 162. | ponovno poudarja svojo zavezanost nadaljnjemu sodelovanju s Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo pri standardizaciji varnih, učinkovitih in trajnostnih regulativnih okvirov za zdravila in izboljšanju dostopa do zdravil v svetu in njihove cenovne dostopnosti; |
| --- | --- |

162.

Patenti in Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine

| 163. | ugotavlja, da lahko patentno varstvo podjetja v veliki meri spodbudi k naložbam v inovacije in proizvodnji novih zdravil; hkrati ugotavlja, da lahko pride zaradi izključevalnega učinka patentov do omejene ponudbe na trgu ali manjšega dostopa do zdravil in farmacevtskih izdelkov; poudarja, da je treba doseči ravnotežje med spodbujanjem inovacij z izključevalnim učinkom patentov in zagotavljanjem dostopa do zdravil ter varovanjem javnega zdravja; opozarja, da lahko podjetje, ki trži zdravila, uživa podatkovno ekskluzivnost za obdobje osmih let od izdaje prvega dovoljenja za promet v skladu s členom 14(11) Uredbe (ES) št. 726/2004; poziva Komisijo, naj predlaga revizijo omenjene uredbe, da bi omogočili začasno odobritev podelitve prisilnih licenc v primeru zdravstvene krize ter s tem proizvodnjo življenjsko pomembnih generičnih zdravil; opozarja, da gre pri tem za eno od možnosti za prožnost javnega zdravstva na področju patentnega varstva, ki je bila vključena že v Sporazum Svetovne trgovinske organizacije o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, nato pa znova potrjena leta 2001 v deklaraciji iz Dohe; poziva Komisijo, naj zagotovi, da izvajanje sporazumov EU o prosti trgovini ne bo oviralo možnosti sklicevanja na prožnost, ki jo zagotavlja sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine, in naj zagotovi smernice za države članice, da bi spodbudila prostovoljno izdajanje licenc namesto takojšnjega prisilnega izdajanja; poudarja, da se sporazumi o prosti trgovini ne bi smeli osredotočati izključno na uveljavljanje standardov intelektualne lastnine v tretjih državah, temveč bi morali upoštevali vpliv na generična in podobna biološka zdravila v EU in tretjih državah ter zagotavljati usklajevanje regulativnih standardov; |
| --- | --- |

163.

o

o o

| 164. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

164.

---

(1)  UL C 263, 25.7.2018, str. 4.

(2)  UL C 433, 23.12.2019, str. 153.

(3)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0205.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0228.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0226.

(7)  UL L 18, 22.1.2000, str. 1.

(8)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

(9)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

(10)  UL L 378, 27.12.2006, str. 1.

(11)  UL L 276, 20.10.2010, str. 33.

(12)  UL L 158, 27.5.2014, str. 1.

(13)  UL L 153, 11.6.2019, str. 1.

(14)  UL L 107, 26.3.2021, str. 1.

(15)  UL L 170, 12.5.2021, str. 1.

(16)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o okrepljeni vlogi Evropske agencije za zdravila pri pripravljenosti na krize in kriznem upravljanju na področju zdravil in medicinskih pripomočkov (COM(2020)0725); predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 851/2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (COM(2020)0726); predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. novembra 2020 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (COM(2020)0727).

(17)  UL C 450, 28.12.2020, str. 1.

(18)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

(19)  Uredba (EU) št. 536/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o kliničnem preskušanju zdravil za uporabo v humani medicini in razveljavitvi Direktive 2001/20/ES (UL L 158, 27.5.2014, str. 1).

(20)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(21)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(22)  UL C 385, 22.9.2021, str. 59.

---

četrtek 25. novembra 2021

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/69

---

P9_TA(2021)0472

Politika in zakonodaja na področju zakonitega priseljevanja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 s priporočili Komisiji o politiki in zakonodaji na področju zakonitega priseljevanja (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 79 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 79 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 45, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 45,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 5, 10, 12 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načel 5, 10, 12 in 16,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 2 Protokola št. 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti člena 2 Protokola št. 4,

| — | ob upoštevanju pravnega reda Unije na področju zakonitih migracij, razvitega v obdobju 2003–2021, ki ureja pogoje za vstop in prebivanje ter pravice državljanov tretjih držav, ki delajo v Uniji, ter vključuje: |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega reda Unije na področju zakonitih migracij, razvitega v obdobju 2003–2021, ki ureja pogoje za vstop in prebivanje ter pravice državljanov tretjih držav, ki delajo v Uniji, ter vključuje:

| — | Direktivo (EU) 2021/1883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2021 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve ter razveljavitvi Direktive Sveta 2009/50/ES (1), |
| --- | --- |

—

Direktivo (EU) 2021/1883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2021 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve ter razveljavitvi Direktive Sveta 2009/50/ES (1),

| — | Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (2), |
| --- | --- |

—

Direktivo (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair (2),

| — | Direktivo 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (3), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (3),

| — | Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (4), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (4),

| — | Direktivo 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (5), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (5),

| — | Direktivo 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (6), |
| --- | --- |

—

Direktivo 2009/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (6),

| — | Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (7), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (7),

| — | Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (8), |
| --- | --- |

—

Direktivo Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/589 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. aprila 2016 o evropski mreži služb za zaposlovanje (EURES), dostopu delavcev do storitev na področju mobilnosti in nadaljnjem povezovanju trgov dela ter o spremembi uredb (EU) št. 492/2011 in (EU) št. 1296/2013 (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo, spremembi uredb (ES) št. 883/2004, (EU) št. 492/2011 in (EU) 2016/589 ter razveljavitvi Odločbe (EU) 2016/344 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo, spremembi uredb (ES) št. 883/2004, (EU) št. 492/2011 in (EU) 2016/589 ter razveljavitvi Odločbe (EU) 2016/344 (11),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o COVID-19 in migracijah z dne 24. junija 2021, zlasti št. 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o COVID-19 in migracijah z dne 24. junija 2021, zlasti št. 12,

| — | ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. marca 2019 z naslovom „Preverjanje ustreznosti zakonodaje EU o zakonitih migracijah“ (preverjanje ustreznosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 29. marca 2019 z naslovom „Preverjanje ustreznosti zakonodaje EU o zakonitih migracijah“ (preverjanje ustreznosti),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. maja 2015 z naslovom „Evropska agenda o migracijah“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. novembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za integracijo in vključevanje za obdobje 2021–2027“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom „K reformi skupnega evropskega azilnega sistema in krepitvi zakonitih poti v Evropo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. aprila 2016 z naslovom „K reformi skupnega evropskega azilnega sistema in krepitvi zakonitih poti v Evropo“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom „Izboljšanje zakonitih poti v Evropo: nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. septembra 2018 z naslovom „Izboljšanje zakonitih poti v Evropo: nepogrešljiv del uravnotežene in celovite migracijske politike“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta in politične izjave, sprejetih na vrhu med EU in Afriko o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015 v Valletti, zlasti njegovih ustreznih delov o zakonitih migracijah in mobilnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta in politične izjave, sprejetih na vrhu med EU in Afriko o migracijah, ki je potekal 11. in 12. novembra 2015 v Valletti, zlasti njegovih ustreznih delov o zakonitih migracijah in mobilnosti,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost Komisije z dne 11. junija 2021 z naslovom „Partnerstvo za privabljanje nadarjenih: Komisija je sprožila novo pobudo za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti v EU ter izboljšanje sodelovanja na področju migracij s partnerskimi državami“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost Komisije z dne 11. junija 2021 z naslovom „Partnerstvo za privabljanje nadarjenih: Komisija je sprožila novo pobudo za odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti v EU ter izboljšanje sodelovanja na področju migracij s partnerskimi državami“,

| — | ob upoštevanju študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije z dne 23. aprila 2020 z naslovom „Ključni delavci priseljenci: njihov prispevek k odzivu Evrope na pandemijo COVID-19“ in njegovega tehničnega poročila z dne 19. maja 2020 z naslovom „Ranljiva delovna sila: delavci migranti med pandemijo COVID-19“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Skupnega raziskovalnega središča Komisije z dne 23. aprila 2020 z naslovom „Ključni delavci priseljenci: njihov prispevek k odzivu Evrope na pandemijo COVID-19“ in njegovega tehničnega poročila z dne 19. maja 2020 z naslovom „Ranljiva delovna sila: delavci migranti med pandemijo COVID-19“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o razmerah v Sredozemlju in potrebi po celostnem pristopu EU k migraciji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o novih poteh za zakonite delovne migracije na podlagi samoiniciativnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o novih poteh za zakonite delovne migracije na podlagi samoiniciativnega poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (14),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve GD za notranjo politiko iz septembra 2015 o novih zakonodajnih možnostih na področju migracije delavcev v Evropsko unijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve GD za notranjo politiko iz septembra 2015 o novih zakonodajnih možnostih na področju migracije delavcev v Evropsko unijo,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve GD za notranjo politiko iz oktobra 2015 o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve GD za notranjo politiko iz oktobra 2015 o sodelovanju EU s tretjimi državami na področju migracije,

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2019 o stroških neukrepanja na področju zakonite migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz marca 2019 o stroških neukrepanja na področju zakonite migracije,

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave, objavljene septembra 2021, o politiki in zakonodaji na področju zakonitih migracij – ocena evropske dodane vrednosti , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave, objavljene septembra 2021, o politiki in zakonodaji na področju zakonitih migracij – ocena evropske dodane vrednosti ,

| — | ob upoštevanju študij Evropske migracijske mreže, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij Evropske migracijske mreže,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in zlasti člena 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic in zlasti člena 13,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 19. decembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora o varnih, urejenih in zakonitih migracijah z dne 19. decembra 2018,

| — | ob upoštevanju mednarodnih delovnih standardov o delovnih migracijah, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca dela Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih delovnih standardov o delovnih migracijah, ki jih je sprejela Mednarodna konferenca dela Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je dne 18. decembra 1990 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencijo o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, ki jo je dne 18. decembra 1990 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju študij o zakonitih migracijah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij o zakonitih migracijah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj,

| — | ob upoštevanju dejavnosti in poročil posebnega poročevalca Združenih narodov o človekovih pravicah migrantov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti in poročil posebnega poročevalca Združenih narodov o človekovih pravicah migrantov,

| — | ob upoštevanju študije Centra za globalni razvoj z dne 15. julija 2019 o povečanju skupnih koristi zakonitih migracijskih poti: izkušnje iz nemških partnerstev za znanja in spretnosti (Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Centra za globalni razvoj z dne 15. julija 2019 o povečanju skupnih koristi zakonitih migracijskih poti: izkušnje iz nemških partnerstev za znanja in spretnosti (Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije za migracije iz oktobra 2020 o migracijah v Afriki: preizpraševanje ustaljenih predstav (Africa Migration Report: Challenging the narrative), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne organizacije za migracije iz oktobra 2020 o migracijah v Afriki: preizpraševanje ustaljenih predstav (Africa Migration Report: Challenging the narrative),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz avgusta 2021 o novem paktu Evropske komisije o migracijah in azilu – horizontalna nadomestna ocena učinka (The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave iz avgusta 2021 o novem paktu Evropske komisije o migracijah in azilu – horizontalna nadomestna ocena učinka (The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment),

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0314/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0314/2021),

| A. | ker je ustrezno izvajanje obstoječih pravnih aktov o delovnih migracijah enako pomembno kot predlaganje novih; |
| --- | --- |

A.

ker je ustrezno izvajanje obstoječih pravnih aktov o delovnih migracijah enako pomembno kot predlaganje novih;

| B. | ker člen 79(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da „Unija oblikuje skupno politiko priseljevanja, s katero v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov, pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, in preprečevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe za boj proti temu“; |
| --- | --- |

B.

ker člen 79(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da „Unija oblikuje skupno politiko priseljevanja, s katero v vseh fazah zagotovi učinkovito upravljanje migracijskih tokov, pravično obravnavo državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, in preprečevanje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi ter okrepljene ukrepe za boj proti temu“;

| C. | ker je Unija ena od glavnih vlagateljic v razvoj človeškega kapitala v sosednjih državah; |
| --- | --- |

C.

ker je Unija ena od glavnih vlagateljic v razvoj človeškega kapitala v sosednjih državah;

| D. | ker bi lahko z oblikovanjem dodatnih zakonitih poti na ravni Unije zagotovili orodje, s katerim bi se države članice uspešno spoprijele s prihodnjimi demografskimi izzivi, zadostile zahtevam na trgih dela, ki jih domača delovna sila ne more izpolniti, ter izboljšale usklajevanje znanj in spretnosti na trgih dela; |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko z oblikovanjem dodatnih zakonitih poti na ravni Unije zagotovili orodje, s katerim bi se države članice uspešno spoprijele s prihodnjimi demografskimi izzivi, zadostile zahtevam na trgih dela, ki jih domača delovna sila ne more izpolniti, ter izboljšale usklajevanje znanj in spretnosti na trgih dela;

| E. | ker je leta 2020 v državah članicah zakonito prebivalo 23 milijonov državljanov tretjih držav, kar je približno 5,1 % vsega prebivalstva Unije (15); |
| --- | --- |

E.

ker je leta 2020 v državah članicah zakonito prebivalo 23 milijonov državljanov tretjih držav, kar je približno 5,1 % vsega prebivalstva Unije (15);

| F. | ker nizka stopnja izdajanja dovoljenj za prebivanje za daljši čas kaže, da bi bilo morda treba izboljšati njihovo privlačnost, kar bi bilo mogoče doseči s spremembo Direktive 2003/109/ES, s katero bi se pojasnile prednosti pridobitve dovoljenja EU za prebivanje za daljši čas in zbližali nacionalni zakonodajni sistemi; |
| --- | --- |

F.

ker nizka stopnja izdajanja dovoljenj za prebivanje za daljši čas kaže, da bi bilo morda treba izboljšati njihovo privlačnost, kar bi bilo mogoče doseči s spremembo Direktive 2003/109/ES, s katero bi se pojasnile prednosti pridobitve dovoljenja EU za prebivanje za daljši čas in zbližali nacionalni zakonodajni sistemi;

| G. | ker je Komisija v poročilu o vplivu demografskih sprememb, ki ga je sprejela 17. junija 2020 (16), navedla podatek, da je mediana starosti prebivalcev Unije danes 44 let, se že več let povečuje in bo naraščala še najmanj dve desetletji; |
| --- | --- |

G.

ker je Komisija v poročilu o vplivu demografskih sprememb, ki ga je sprejela 17. junija 2020 (16), navedla podatek, da je mediana starosti prebivalcev Unije danes 44 let, se že več let povečuje in bo naraščala še najmanj dve desetletji;

| H. | ker to pomeni, da Unijo v prihodnjih desetletjih čaka naraščanje deleža prebivalstva v skupini državljanov, starih 65 let ali več, delež delovno sposobnega prebivalstva pa naj bi se v istem obdobju znižal; |
| --- | --- |

H.

ker to pomeni, da Unijo v prihodnjih desetletjih čaka naraščanje deleža prebivalstva v skupini državljanov, starih 65 let ali več, delež delovno sposobnega prebivalstva pa naj bi se v istem obdobju znižal;

| I. | ker je v preverjanju ustreznosti jasno navedeno, da imajo veljavna pravila Unije o zakonitih migracijah omejen učinek na privabljanje znanj in spretnosti ter talentov, potrebnih za trg dela in gospodarstvo EU, ter da je sedanji pravni okvir razdrobljen s številnimi vrzelmi in težavami pri izvajanju; |
| --- | --- |

I.

ker je v preverjanju ustreznosti jasno navedeno, da imajo veljavna pravila Unije o zakonitih migracijah omejen učinek na privabljanje znanj in spretnosti ter talentov, potrebnih za trg dela in gospodarstvo EU, ter da je sedanji pravni okvir razdrobljen s številnimi vrzelmi in težavami pri izvajanju;

| J. | ker je ena od glavnih ugotovitev preverjanja ustreznosti, da je učinkovita politika zakonitih migracij ključnega pomena za upravljanje migracijskih tokov; |
| --- | --- |

J.

ker je ena od glavnih ugotovitev preverjanja ustreznosti, da je učinkovita politika zakonitih migracij ključnega pomena za upravljanje migracijskih tokov;

| K. | ker je komisarka Ylva Johansson ob uvodnem dogodku partnerstva za privabljanje talentov 11. junija 2021 izjavila, da je strateški cilj Komisije nadomestiti nedovoljene migracije z zakonitimi potmi (17); |
| --- | --- |

K.

ker je komisarka Ylva Johansson ob uvodnem dogodku partnerstva za privabljanje talentov 11. junija 2021 izjavila, da je strateški cilj Komisije nadomestiti nedovoljene migracije z zakonitimi potmi (17);

| L. | ker lahko vizumski ukrepi pozitivno spodbudijo sodelovanje s tretjimi državami; ker so polno izvajanje nedavno pregledanega vizumskega zakonika (18) in dodatna prizadevanja za poenostavitev vizumskih postopkov s tretjimi državami del celovitega pristopa k migracijski politiki, opisanega v novem paktu o migracijah in azilu; ker bi bilo z okrepljenim sodelovanjem in izmenjavo informacij lažje odkrivati zlorabe vizumov; |
| --- | --- |

L.

ker lahko vizumski ukrepi pozitivno spodbudijo sodelovanje s tretjimi državami; ker so polno izvajanje nedavno pregledanega vizumskega zakonika (18) in dodatna prizadevanja za poenostavitev vizumskih postopkov s tretjimi državami del celovitega pristopa k migracijski politiki, opisanega v novem paktu o migracijah in azilu; ker bi bilo z okrepljenim sodelovanjem in izmenjavo informacij lažje odkrivati zlorabe vizumov;

| M. | ker so lahko partnerski okviri med državami članicami in tretjimi državami ključno orodje za pospeševanje vzajemnega priznavanja znanj in spretnosti ter kvalifikacij zakonitih delovnih migrantov; |
| --- | --- |

M.

ker so lahko partnerski okviri med državami članicami in tretjimi državami ključno orodje za pospeševanje vzajemnega priznavanja znanj in spretnosti ter kvalifikacij zakonitih delovnih migrantov;

| N. | ker je več držav članic že vzpostavilo uspešna partnerstva s tretjimi državami, da bi ustvarile zakonite poti za delovno migracijo in v manjšem obsegu uskladile potrebe trga dela s pilotnimi projekti; ker bi morala partnerstva za privabljanje talentov temeljiti na pozitivnih izkušnjah iz teh projektov; |
| --- | --- |

N.

ker je več držav članic že vzpostavilo uspešna partnerstva s tretjimi državami, da bi ustvarile zakonite poti za delovno migracijo in v manjšem obsegu uskladile potrebe trga dela s pilotnimi projekti; ker bi morala partnerstva za privabljanje talentov temeljiti na pozitivnih izkušnjah iz teh projektov;

| O. | ker si obnovljeno evropsko partnerstvo za vključevanje s socialnimi in gospodarskimi partnerji želi razširiti prihodnje sodelovanje na področje delovne migracije; |
| --- | --- |

O.

ker si obnovljeno evropsko partnerstvo za vključevanje s socialnimi in gospodarskimi partnerji želi razširiti prihodnje sodelovanje na področje delovne migracije;

| P. | ker se neskladje med znanji in spretnostmi na trgih dela držav članic izkazuje za zelo drago za Unijo, zaradi česar njeno gospodarstvo po podatkih študije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz leta 2018 vsako leto izgubi več kot 2 % produktivnosti (19); ker je v isti študiji navedeno, da je neskladje med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem prisotno na vseh ravneh in se razteza od kuharjev in voznikov tovornjaka do zdravnikov in učiteljev; ker se v študiji zatrjuje, da sedanji zakonodajni sistemi niso zadostna podlaga za ohranitev kratko-, srednje- in dolgoročne gospodarske konkurenčnosti Unije ter za izpolnitev zahtev trgov dela držav članic; |
| --- | --- |

P.

ker se neskladje med znanji in spretnostmi na trgih dela držav članic izkazuje za zelo drago za Unijo, zaradi česar njeno gospodarstvo po podatkih študije Evropskega ekonomsko-socialnega odbora iz leta 2018 vsako leto izgubi več kot 2 % produktivnosti (19); ker je v isti študiji navedeno, da je neskladje med ponudbo znanj in spretnosti ter povpraševanjem prisotno na vseh ravneh in se razteza od kuharjev in voznikov tovornjaka do zdravnikov in učiteljev; ker se v študiji zatrjuje, da sedanji zakonodajni sistemi niso zadostna podlaga za ohranitev kratko-, srednje- in dolgoročne gospodarske konkurenčnosti Unije ter za izpolnitev zahtev trgov dela držav članic;

| Q. | ker je imelo leta 2017 približno 3,1 milijona državljanov tretjih držav dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas, še približno 7,1 milijona državljanov tretjih držav pa je imelo nacionalno dovoljenje za prebivanje za daljši čas (20); |
| --- | --- |

Q.

ker je imelo leta 2017 približno 3,1 milijona državljanov tretjih držav dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas, še približno 7,1 milijona državljanov tretjih držav pa je imelo nacionalno dovoljenje za prebivanje za daljši čas (20);

| R. | ker sta glavna cilja Direktive 2011/98/EU poenostavitev postopkov obravnavanja vlog za kombinirano dovoljenje za delo in prebivanje ter enaka obravnava; ker so bile pri oceni direktive v okviru preverjanja ustreznosti in v poročilu o njenem izvajanju ugotovljene številne pomanjkljivosti pri doseganju teh ciljev; ker je Komisija v novem paktu o migracijah in azilu za odpravo teh pomanjkljivosti napovedala številne nove pobude, vključno z revizijo navedene direktive, |
| --- | --- |

R.

ker sta glavna cilja Direktive 2011/98/EU poenostavitev postopkov obravnavanja vlog za kombinirano dovoljenje za delo in prebivanje ter enaka obravnava; ker so bile pri oceni direktive v okviru preverjanja ustreznosti in v poročilu o njenem izvajanju ugotovljene številne pomanjkljivosti pri doseganju teh ciljev; ker je Komisija v novem paktu o migracijah in azilu za odpravo teh pomanjkljivosti napovedala številne nove pobude, vključno z revizijo navedene direktive,

| S. | ker je tehnološki razvoj spremenil način delovanja sveta in privedel do tega, da številni delavci in samozaposleni v Uniji delajo na daljavo; ker so delavci na daljavo trenutno ujeti v pravnem sivem območju, saj ne morejo zaprositi za običajno delovno dovoljenje v državi članici (21); |
| --- | --- |

S.

ker je tehnološki razvoj spremenil način delovanja sveta in privedel do tega, da številni delavci in samozaposleni v Uniji delajo na daljavo; ker so delavci na daljavo trenutno ujeti v pravnem sivem območju, saj ne morejo zaprositi za običajno delovno dovoljenje v državi članici (21);

| T. | ker je več držav članic uvedlo vizume za digitalne nomade, katerih cilj je delavcem ali samozaposlenim, ki delajo na daljavo, olajšati bivanje v državi članici in jim omogočiti, da lahko delajo (22); |
| --- | --- |

T.

ker je več držav članic uvedlo vizume za digitalne nomade, katerih cilj je delavcem ali samozaposlenim, ki delajo na daljavo, olajšati bivanje v državi članici in jim omogočiti, da lahko delajo (22);

| U. | ker je Unija v procesu okrevanja gospodarstva po pandemiji; ker so izboljšani zakonodajni sistemi za zakonite delovne migracije odločilni dejavnik pri okrevanju gospodarstva Unije; |
| --- | --- |

U.

ker je Unija v procesu okrevanja gospodarstva po pandemiji; ker so izboljšani zakonodajni sistemi za zakonite delovne migracije odločilni dejavnik pri okrevanju gospodarstva Unije;

| V. | ker je v študiji Skupnega raziskovalnega središča Komisije z dne 23. aprila 2020 o ključnih delavcih priseljencih in njihovem prispevku k odzivu Evrope na pandemijo COVID-19 (Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response) naveden podatek, da je med ključnimi delavci v družbi v povprečju 13 % priseljencev v Unijo, kar kaže, da so bistveno pripomogli k obvladovanju pandemije COVID-19 v Uniji; |
| --- | --- |

V.

ker je v študiji Skupnega raziskovalnega središča Komisije z dne 23. aprila 2020 o ključnih delavcih priseljencih in njihovem prispevku k odzivu Evrope na pandemijo COVID-19 (Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response) naveden podatek, da je med ključnimi delavci v družbi v povprečju 13 % priseljencev v Unijo, kar kaže, da so bistveno pripomogli k obvladovanju pandemije COVID-19 v Uniji;

| W. | ker je pravica državljanov tretjih držav do zakonitega prebivanja neposredno vezana na njihovega delodajalca, zaradi česar so izpostavljeni tveganju izkoriščanja delovne sile; ker nekateri pozivajo, naj se tovrstna dovoljenja postopoma odpravijo, namesto tega pa naj se državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, omogoči, da zamenjajo delodajalca, ne da bi izgubili delovno dovoljenje (23); |
| --- | --- |

W.

ker je pravica državljanov tretjih držav do zakonitega prebivanja neposredno vezana na njihovega delodajalca, zaradi česar so izpostavljeni tveganju izkoriščanja delovne sile; ker nekateri pozivajo, naj se tovrstna dovoljenja postopoma odpravijo, namesto tega pa naj se državljanom tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, omogoči, da zamenjajo delodajalca, ne da bi izgubili delovno dovoljenje (23);

| X. | ker Direktiva 2009/52/ES predvideva izrekanje sankcij in ukrepov delodajalcem, ki izkoriščajo nezakonito prebivajoče državljane tretjih držav, ki delajo; ker se lahko tudi državljani tretjih držav, ki so zakonito vstopili v Unijo, izkoriščajo in bi morali uživati enako raven zaščite; |
| --- | --- |

X.

ker Direktiva 2009/52/ES predvideva izrekanje sankcij in ukrepov delodajalcem, ki izkoriščajo nezakonito prebivajoče državljane tretjih držav, ki delajo; ker se lahko tudi državljani tretjih držav, ki so zakonito vstopili v Unijo, izkoriščajo in bi morali uživati enako raven zaščite;

| Y. | ker je Evropski organ za delo povečal svoje čezmejne operativne zmogljivosti za podporo in okrepitev nacionalnih inšpektoratov in organov za delo ter socialnih partnerjev, da bi spodbudil pravično mobilnost delovne sile ter se spoprijel s čezmejnimi goljufijami in zlorabami; |
| --- | --- |

Y.

ker je Evropski organ za delo povečal svoje čezmejne operativne zmogljivosti za podporo in okrepitev nacionalnih inšpektoratov in organov za delo ter socialnih partnerjev, da bi spodbudil pravično mobilnost delovne sile ter se spoprijel s čezmejnimi goljufijami in zlorabami;

| 1. | je seznanjen z napovedjo, da bo delež prebivalcev, starih 65 let ali več, do leta 2050 znašal približno tretjino prebivalstva Unije (24), zaradi česar bo prišlo do velikega pomanjkanje delovne sile na vseh ravneh usposobljenosti (25), in zato meni, da mora Unija, da se bo lahko soočila s prihodnjimi demografskimi izzivi v državah članicah, predstaviti nove možnosti za zakonite migracije delovne sile v Unijo, pri tem pa upoštevati dejstvo, da so trgi dela v državah članicah različni ter da se soočajo z različnimi vrstami pomanjkanja delovne sile in izzivi; meni, da se bodo takšne nove možnosti izkazale za nujne za povečanje gospodarske konkurenčnosti Unije in njenega globalnega vpliva kot zagovornice demokracije, pravne države, človekovih pravic in proste trgovine z blagom in storitvami ter kot vodilne sile v boju proti podnebnim spremembam; ugotavlja, da bi te nove možnosti morale zagotavljati dostojne delovne pogoje in zmanjšati izkoriščanje delavcev iz tretjih držav; je poleg tega seznanjen z oceno, da bi lahko z zmanjšanjem ovir za zakonite delovne migracije in zmanjšanjem diskriminacije delavcev iz tretjih držav na trgu dela v Uniji dosegli dolgoročno povečanje njenega BDP za 74 milijard EUR letno (26); je zaskrbljen, ker velike ovire za zakonite delovne migracije pomenijo manjšo privlačnost Unije v svetovni konkurenci delavcev vseh ravni usposobljenosti; poudarja, da bi bilo mogoče z uvedbo novih zakonitih poti za vstop migrantov na trg dela v Uniji povečati BDP za 37,6 milijarde EUR letno (27); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj do 31. januarja 2022 na podlagi člena 79(2) PDEU, zlasti točk (a) in (b), predloži predlog akta, ki bo vseboval sveženj predlogov za olajšanje in spodbujanje vstopa v Unijo in mobilnosti znotraj nje za zakonito priseljene državljane tretjih držav, ki se prijavijo za delo ali že imajo delovno dovoljenje, ter naj v tem aktu uskladi določbe obstoječih direktiv o zakonitih migracijah, kar bi pripomoglo k zmanjšanju birokracije, večji harmonizaciji, spodbujanju temeljnih pravic, kot je enako obravnavanje, in preprečevanju izkoriščanja delovne sile, in sicer v skladu s priporočili iz priloge k temu poročilu; ugotavlja, da je tak nov akt, ki bi podpiral zakonite delovne migracije iz tretjih držav in večjo stopnjo mobilnosti, še vedno ena glavnih rešitev za sedanje neskladje med ponudbo delovne sile in povpraševanjem po njej; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi bilo oblikovanje nabora talentov na ravni Unije za državljane tretjih držav, ki se želijo prijaviti za delo, da bi se zakonito preselili v državo članico, pa tudi za delodajalce v Uniji, ki iščejo potencialne delavce v tretjih državah, bistveno orodje za doseganje namena predlaganega akta, in poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi ustanovitev takega nabora talentov; predlaga, naj Komisija v nabor talentov vključi mrežo talentov Unije na daljavo, ki bi državljanom tretjih držav omogočila, da delajo na daljavo v državi članici, ki ni država, v kateri prebivajo, Komisija in države članice pa naj sodelujejo, da bi bolje razumele koristi in izzive zaposlovanja talentov iz tretjih držav na daljavo, ter naj spodbujajo pravično zaposlovanje mednarodnih talentov na daljavo; poudarja, da bi bila takšna mreža za države članice neobvezna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podpira izjavo Komisije iz njenega sporočila z dne 23. septembra 2020 o novem paktu o migracijah in azilu glede povečanja kratkoročne mobilnosti v dobri veri kot dopolnila zakonitim potem, zlasti za namene raziskav ali študij, da bi izboljšali predhodno sodelovanje s tretjimi državami, in poziva Komisijo, naj dodatno preuči to usmeritev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj upošteva člen 15(1) delnega začasnega dogovora Parlamenta in Sveta o prenovljeni direktivi o pogojih za sprejem, da bi zmanjšali negativne posledice prisilne nedejavnosti do zaključka azilnega postopka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja Direktivo (EU) 2021/1883 (v nadaljnjem besedilu: revidirana direktiva o modri karti), vendar meni, da ni zadostna, saj trgi dela v Uniji potrebujejo tudi nizko in srednje usposobljene delavce, čeprav je res, da so te potrebe drugačne; ugotavlja, da je Unija že zdaj odvisna od njih v ključnih sektorjih, kot sta kmetijstvo in zdravstvo (28); zato poziva Komisijo, naj v svoj predlog prednostno vključi ambiciozen sistem sprejema nizko in srednje usposobljenih delavcev iz tretjih držav, ki bo temeljil na posvetovanju s socialnimi partnerji in civilno družbo ter bo v sozvočju s potrebami držav članic; poziva Komisijo, naj vključi oblikovanje okvira za potrjevanje in priznavanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij državljanov tretjih držav, vključno s poklicnim usposabljanjem, na podlagi objektivnih in enotnih meril, da bi pospešili njihovo zgodnjo vključitev na trg dela; poziva, naj okvir za potrjevanje in priznavanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij zagotavlja, da bodo državljani tretjih držav med postopkom potrjevanja in priznavanja dosledno obravnavani pošteno, omogoča učinkovite sheme in postopke ter spodbuja učinkovito in enostavno pridobivanje informacij; spodbuja Komisijo, naj vztraja, da si nacionalni organi še naprej izmenjujejo informacije in primere najboljših praks; poleg tega poziva Komisijo, naj z vsemi možnimi sredstvi, tudi s ciljno usmerjenimi kampanjami, spodbuja revidirano direktivo o modri karti, tudi v zagonskih podjetjih in v sektorju informacijskih tehnologij, kjer so znanja in spretnosti priznani enakovredno kvalifikacijam iz člena 26 navedene direktive v povezavi s Prilogo I; želi pa spomniti na člen 79(5) PDEU, ki določa, da „[T]a člen ne vpliva na pravice držav članic, da določijo število državljanov tretjih držav, ki lahko iz tretjih držav prihajajo na njeno ozemlje, da bi si poiskali delo, bodisi kot zaposleni ali samozaposleni“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da mora Unija pritegniti več samozaposlenih oseb in podjetnikov ter da mora okrepiti inovacije, na primer z mobilnostjo mladih in shemami za nomade; da bi Unija ostala relevantna in konkurenčna na svetovnem trgu ter povečala prožnost, odpornost, stabilnost in rast svojega gospodarstva, obenem pa ustvarila pogoje za nove gospodarske dejavnosti in zaposlitvene možnosti, poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi sistem sprejema na ravni Unije za vstop in prebivanje samozaposlenih oseb in podjetnikov na podlagi objektivnih in enotnih meril, zlasti za tiste, ki si prizadevajo za ustanovitev malih in srednjih podjetij in zagonskih podjetij, ter za visoko mobilne samozaposlene državljane tretjih držav, kot so umetniki in kulturniki; vztraja, da morajo predlagane sheme vključevati ukrepe, ki krepijo temeljne pravice in spodbujajo enako obravnavo delavcev iz tretjih držav; meni, da bi morala Komisija uvesti petletni vizum za večkratni vstop, ki bi tej kategoriji državljanov tretjih držav omogočal vstop v Unijo za največ 90 dni na leto; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi okvir za partnerstva za privabljanje talentov s tretjimi državami, za katerega bi se države članice lahko odločile prostovoljno, ki bi bil prilagojen razmeram tako v tretji državi kot državi članici, ki sodelujeta pri partnerstvu, in bi obema koristil, vključevati pa bi moral programe poklicnega usposabljanja, ki temeljijo na znanjih in spretnostih, zlasti preizkuse usposobljenosti, opazovanje na delovnem mestu in simulacije; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo ta okvir Parlamentu omogočal, da v celoti izvaja svojo nadzorno in ocenjevalno vlogo, ter da bo predlog vključeval ustrezne mehanizme za preprečevanje izkoriščanja delovne sile in zagotavljanje enake obravnave; poudarja, da je mogoče navdih za partnerstva za privabljanje talentov najti v obstoječih sporazumih v državah članicah, ki temeljijo na znanju in spretnostih, in da bi bilo treba partnerstva oblikovati v posvetovanju z ustreznimi organizacijami v državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vztraja, da je treba pri odnosih med Unijo in tretjimi državami na področju migracij nujno uporabiti drugačen in uravnotežen pristop; poziva Unijo, naj si prizadeva za uradne sporazume s partnerskimi državami o migracijski mobilnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja načrtovani pregled Direktive 2011/98/EU, ki ga je napovedala Komisija; ugotavlja, da so med cilji direktive poenostavitev in uskladitev pravil o dovoljenjih, ki se trenutno uporabljajo v državah članicah, in spodbujanje enake obravnave ter da ti cilji niso bili v celoti doseženi, saj se nekatere določbe direktive znotraj Unije izvajajo na različne načine; meni tudi, da bi morala Komisija storiti vse potrebno, najprej in predvsem za zagotovitev pravilnega izvajanja direktive v državah članicah, nato bi jo morala tudi spremeniti, da se omogoči vložitev vlog za enotno dovoljenje tako v državi članici kot v tretji državi, nazadnje pa bi bilo treba pravila še dodatno poenostaviti in harmonizirati ter jasno določiti postopek za pridobitev vstopnega vizuma, da se ne bi dogajalo, da morajo prosilci dvakrat predložiti dokumente, potrebne za pridobitev enotnega dovoljenja, ter da bi se zmanjšala njihova odvisnost in tveganje za izkoriščanje; poudarja, da bi morala biti vložitev prošnje v državi članici na voljo le, če ima državljan tretje države ob vložitvi prošnje dovoljenje za prebivanje; poziva Komisijo, naj te spremembe direktive vključi v svoj predlog; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zahteva, naj Komisija v svoj predlog vključi ustanovitev nadnacionalne svetovalne mreže za delavce iz tretjih držav, ki se zakonito priselijo, ki bi jo upravljala Komisija, vsaka država članica pa bi imenovala vodilni organ za obdelavo prijav ter usklajevanje svetovanja in informacij državljanom tretjih držav, ki se prijavijo za delo v Uniji ali že imajo delovno dovoljenje; vztraja, da bi morali biti vodilni organi odgovorni za izmenjavo informacij o delavcih iz tretjih držav med državami članicami, delovati kot kontaktne točke za delavce in delodajalce glede nabora talentov ter državljanom tretjih držav, ki želijo zakonito migrirati v Unijo zaradi dela, zagotavljati ustrezne informacije; poudarja, da bi se lahko takšne informacije posredovale virtualno ali prek ustreznih predstavništev v tretjih državah, kot so veleposlaništva držav članic ali delegacije Unije; zahteva, naj bodo vodilni organi odgovorni tudi za tesno medsebojno usklajevanje glede vlog za enotno dovoljenje za prebivanje in delo v Uniji v skladu z Direktivo 2011/98/EU, da bi preprečili podvojevanje vlog, delodajalce pa spodbudili k razmisleku o zaprositvi za to dovoljenje in jih pri tem podprli; poudarja, da je treba za večjo učinkovitost in uspešnost pravnega reda Unije na področju zakonitih migracij olajšati zbiranje podatkov, statistike in dokazov ter okrepiti izmenjavo informacij med državami članicami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi spremembo Direktive 2014/36/EU, ki bo imetnikom delovnih dovoljenj v skladu z navedeno direktivo omogočila trimesečno iskanje nove zaposlitve, potem ko so zapustili prejšnjega delodajalca, ne da bi jim bilo odvzeto delovno dovoljenje, tako da bodo lahko v državi članici zakonito prebivali do konca obdobja, za katerega imajo dovoljenje, vendar ne več kot devet mesecev, kot je določeno v navedeni direktivi, pod pogojem, da v tem obdobju zaprosijo za delo pri drugem delodajalcu; poleg tega poziva Komisijo, naj zavoljo preprečevanja izkoriščanja delavcev države članice spodbuja k dosledni uporabi te določbe, tako da dovoljenje za prebivanje ne bo več vezano na delodajalca in delovno mesto; poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi spremembo navedene direktive, ki bo državam članicam omogočila obnovitev delovnih dovoljenj za namene sezonskega dela v obdobju največ pet let; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj v svoj predlog vključi spremembo Direktive 2009/52/ES, s katero bi njeno področje uporabe prilagodila tako, da bi zajemalo izkoriščane državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji in so žrtve razmer, ki vplivajo na njihovo zdravje in varnost ter kršijo njihovo človekovo dostojanstvo, ter naj izboljša izvrševanje določb o enakem obravnavanju, kot so dostopni in učinkoviti pritožbeni mehanizmi ter dostop do pravnega varstva za vse delavce v primeru izkoriščanja in drugih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi bilo treba Direktivo 2003/109/ES, ki se trenutno premalo uporablja in ne zagotavlja učinkovite pravice do mobilnosti znotraj Unije, spremeniti, da bi državljanom tretjih držav, ki so rezidenti države članice za daljši čas, omogočili stalno prebivanje v drugi državi članici od dneva izdaje dovoljenja pod pogoji, podobnimi pogojem, ki se uporabljajo za državljane Unije, in da bi se obdobje, potrebno za pridobitev statusa rezidenta EU za daljši čas, zmanjšalo s petih na tri leta, ter poziva Komisijo, naj te spremembe vključi v revizijo navedene direktive, ki jo namerava kmalu opraviti; priznava, da je nepretrgano prebivanje v eni državi članici eden od vidikov, ki spodbuja ustrezno vključevanje osebe v skupnost, preden se ta oseba odloči prebivati v drugi državi članici; poziva Komisijo, naj te spremembe vključi v svoj predlog; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je za predloge iz tega poročila potrebno zadostno financiranje in da bi bilo treba financiranje zahtevanega predloga kriti z ustreznimi proračunskimi sredstvi Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena priporočila posreduje Komisiji, Svetu in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL L 382, 28.10.2021, str. 1.

(2)  UL L 132, 21.5.2016, str. 21.

(3)  UL L 94, 28.3.2014, str. 375.

(4)  UL L 157, 27.5.2014, str. 1.

(5)  UL L 343, 23.12.2011, str. 1.

(6)  UL L 168, 30.6.2009, str. 24.

(7)  UL L 16, 23.1.2004, str. 44.

(8)  UL L 251, 3.10.2003, str. 12.

(9)  UL L 337, 20.12.2011, str. 9.

(10)  UL L 107, 22.4.2016, str. 1.

(11)  UL L 186, 11.7.2019, str. 21.

(12)  UL C 58, 15.2.2018, str. 9.

(13)  UL C 362, 8.9.2021, str. 82.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0260.

(15)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2#:~:text=On%201%20January%202020%2C%2023,5.1%25%20of%20the%20EU%20population

(16)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(17)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_21_2921

(18)  Uredba (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (Vizumski zakonik) (UL L 243, 15.9.2009, str. 1).

(19)  https://www.eesc.europa.eu/sl/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

(20)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents

(21)  https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20days

(22)  Prav tam.

(23)  https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf

(24)  „Ageing Europe – Looking at the life of older people in the EU“ (Starajoča se Evropa – pogled na življenje starejših v EU), izdaja iz leta 2020.

(25)  https://www.eesc.europa.eu/sl/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

(26)  Navarra C. in Fernandes M.: Politika in zakonodaja na področju zakonitega priseljevanja – ocena evropske dodane vrednosti, , Služba Evropskega parlamenta za raziskave , 2021, s prilogama I in II.

(27)  Prav tam.

(28)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Prvo priporočilo (o vzpostavitvi nabora talentov na ravni Unije za državljane tretjih držav, ki se zakonito priselijo)

| — | Evropski parlament meni, da bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom vzpostaviti nabor talentov na ravni Unije, skupaj s platformo za povezovanje, za državljane tretjih držav, ki se želijo prijaviti za delo in se zakonito preseliti v državo članico, ter za delodajalce s sedežem v Uniji, ki iščejo potencialne zaposlene v tretjih državah, da bi olajšali sprejem in prosto gibanje delavcev iz tretjih držav. Usklajevanje ponudbe delovnih mest z naborom talentov na ravni Unije bi moralo biti prostovoljno. Evropski parlament meni, da bi s takšnim naborom talentov ustvarili sinergije z veljavnim okvirom ter da bi bilo zato treba z zakonodajnim aktom spremeniti Uredbo (EU) 2016/589, da bi razširili sedanje področje uporabe portala EURES, ki je bil vzpostavljen z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament meni, da bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom vzpostaviti nabor talentov na ravni Unije, skupaj s platformo za povezovanje, za državljane tretjih držav, ki se želijo prijaviti za delo in se zakonito preseliti v državo članico, ter za delodajalce s sedežem v Uniji, ki iščejo potencialne zaposlene v tretjih državah, da bi olajšali sprejem in prosto gibanje delavcev iz tretjih držav. Usklajevanje ponudbe delovnih mest z naborom talentov na ravni Unije bi moralo biti prostovoljno. Evropski parlament meni, da bi s takšnim naborom talentov ustvarili sinergije z veljavnim okvirom ter da bi bilo zato treba z zakonodajnim aktom spremeniti Uredbo (EU) 2016/589, da bi razširili sedanje področje uporabe portala EURES, ki je bil vzpostavljen z navedeno uredbo.

| — | Nabor talentov na ravni Unije, vzpostavljen z zakonodajnim aktom, bi moral državljanom tretjih držav omogočati, da izrazijo zanimanje in se prijavijo za delo, delodajalcem pa iskanje potencialnih delavcev. Državljani tretjih držav bi morali imeti možnost, da se po pregledni in nediskriminatorni obravnavi v postopku prijave in predhodnega preverjanja, ki ga usmerja Unija, prijavijo za delo v državi članici, v katerih na trgu primanjkuje domače delovne sile. Države članice bi lahko nabor talentov na ravni Unije uporabile kot neobvezno orodje, s katerim bi zadovoljile svoje potrebe in odpravile pomanjkanje na trgu dela držav članic, ki ga ni mogoče odpraviti z domačo delovno silo. Nabor talentov na ravni Unije bi moralo spremljati večje usklajevanje med sodelujočimi nacionalnimi organi, pri čemer bi morale biti udeležene javne službe za zaposlovanje in lokalni organi, upoštevati pa bi bilo treba tudi nacionalne posebnosti in različne zahteve nacionalnih trgov dela. Nabor talentov na ravni Unije in njegovo uporabo bi lahko spodbudili s ciljno usmerjenim razširjanjem informacij ter promocijo nabora talentov na ravni Unije in platforme za povezovanje v tretjih državah in sodelujočih državah članicah. V tem duhu bi vseunijska nadnacionalna mreža svetovalnih storitev iz šestega priporočila morala olajšati delovanje nabora talentov na ravni Unije in delovati kot kontaktna točka za nabor na ravni Unije v državah članicah. Uporaba te mreže, ki bi temeljila na usklajevanju aplikacij, bi pomagala zmanjšati birokracijo na ravni držav članic. Znotraj nabora talentov na ravni Unije bi bilo treba vzpostaviti mrežo talentov Unije na daljavo, s katero bi državljanom tretjih držav omogočili, da delajo na daljavo v državi članici, ki ni država, v kateri prebivajo, ti delavci na daljavo pa bi morali biti deležni enake obravnave. |
| --- | --- |

—

Nabor talentov na ravni Unije, vzpostavljen z zakonodajnim aktom, bi moral državljanom tretjih držav omogočati, da izrazijo zanimanje in se prijavijo za delo, delodajalcem pa iskanje potencialnih delavcev. Državljani tretjih držav bi morali imeti možnost, da se po pregledni in nediskriminatorni obravnavi v postopku prijave in predhodnega preverjanja, ki ga usmerja Unija, prijavijo za delo v državi članici, v katerih na trgu primanjkuje domače delovne sile. Države članice bi lahko nabor talentov na ravni Unije uporabile kot neobvezno orodje, s katerim bi zadovoljile svoje potrebe in odpravile pomanjkanje na trgu dela držav članic, ki ga ni mogoče odpraviti z domačo delovno silo. Nabor talentov na ravni Unije bi moralo spremljati večje usklajevanje med sodelujočimi nacionalnimi organi, pri čemer bi morale biti udeležene javne službe za zaposlovanje in lokalni organi, upoštevati pa bi bilo treba tudi nacionalne posebnosti in različne zahteve nacionalnih trgov dela. Nabor talentov na ravni Unije in njegovo uporabo bi lahko spodbudili s ciljno usmerjenim razširjanjem informacij ter promocijo nabora talentov na ravni Unije in platforme za povezovanje v tretjih državah in sodelujočih državah članicah. V tem duhu bi vseunijska nadnacionalna mreža svetovalnih storitev iz šestega priporočila morala olajšati delovanje nabora talentov na ravni Unije in delovati kot kontaktna točka za nabor na ravni Unije v državah članicah. Uporaba te mreže, ki bi temeljila na usklajevanju aplikacij, bi pomagala zmanjšati birokracijo na ravni držav članic. Znotraj nabora talentov na ravni Unije bi bilo treba vzpostaviti mrežo talentov Unije na daljavo, s katero bi državljanom tretjih držav omogočili, da delajo na daljavo v državi članici, ki ni država, v kateri prebivajo, ti delavci na daljavo pa bi morali biti deležni enake obravnave.

Drugo priporočilo (o programu za sprejem nizko in srednje usposobljenih delavcev iz tretjih držav)

| — | Glede na demografske izzive in svetovno konkurenco pri iskanju talentov je nujno, da številne države članice izboljšajo svojo privlačnost in oblikujejo programe sprejema za vse kvalificirane delavce iz tretjih držav, ne le za visoko usposobljene delavce. Unija je z Direktivo (EU) 2021/1883 (revidirana direktiva o modri karti), ki je nadomestila Direktivo Sveta 2009/50/ES, naredila pomemben korak za dosego tega cilja za visoko usposobljene delavce iz tretjih držav. Nujno pa je doseči ta cilj tudi za delavce iz tretjih držav, ki štejejo za nizko in srednje usposobljene, da bi zapolnili prosta delovna mesta in izboljšali usklajevanje različnih potreb na trgih dela držav članic, kakor jih opredelijo države članice same, hkrati pa je treba paziti na dosledno spoštovanje vrednot Unije. To bo dodatno okrepilo gospodarsko konkurenčnost Unije. |
| --- | --- |

—

Glede na demografske izzive in svetovno konkurenco pri iskanju talentov je nujno, da številne države članice izboljšajo svojo privlačnost in oblikujejo programe sprejema za vse kvalificirane delavce iz tretjih držav, ne le za visoko usposobljene delavce. Unija je z Direktivo (EU) 2021/1883 (revidirana direktiva o modri karti), ki je nadomestila Direktivo Sveta 2009/50/ES, naredila pomemben korak za dosego tega cilja za visoko usposobljene delavce iz tretjih držav. Nujno pa je doseči ta cilj tudi za delavce iz tretjih držav, ki štejejo za nizko in srednje usposobljene, da bi zapolnili prosta delovna mesta in izboljšali usklajevanje različnih potreb na trgih dela držav članic, kakor jih opredelijo države članice same, hkrati pa je treba paziti na dosledno spoštovanje vrednot Unije. To bo dodatno okrepilo gospodarsko konkurenčnost Unije.

| — | Da bi ustrezno obravnavali to vprašanje, Evropski parlament poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodajni akt vključi določbe o vzpostavitvi programa za sprejem nizko in srednje usposobljenih delavcev iz tretjih držav s pogoji za vstop in prebivanje. S programom bi bilo treba zagotoviti enako obravnavo v skladu z veljavnim pravnim redom Unije o delovnih migracijah, vključevati pa bi moral oblikovanje okvira za ustrezno priznavanje in potrjevanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij delavcev iz tretjih držav, ki bi se uporabljalo na trgih dela držav članic. Da bi preprečili zlorabe delavcev iz tretjih držav in zagotovili njihovo enako obravnavo pri delu ali prijavi za delo v Uniji, Evropski parlament vztraja pri pravilnem izvajanju Direktive 2009/52/ES in njenih mehanizmov spremljanja, hkrati pa poziva k spremembi direktive, da bi v njeno področje uporabe vključili delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, kot je določeno v osmem priporočilu. Poleg tega Evropski parlament države članice poziva k pravilnemu izvajanju ustreznega obstoječega pravnega okvira o vprašanju zakonitih delovnih migracij. |
| --- | --- |

—

Da bi ustrezno obravnavali to vprašanje, Evropski parlament poziva Komisijo, naj v prihodnji zakonodajni akt vključi določbe o vzpostavitvi programa za sprejem nizko in srednje usposobljenih delavcev iz tretjih držav s pogoji za vstop in prebivanje. S programom bi bilo treba zagotoviti enako obravnavo v skladu z veljavnim pravnim redom Unije o delovnih migracijah, vključevati pa bi moral oblikovanje okvira za ustrezno priznavanje in potrjevanje znanj in spretnosti ter kvalifikacij delavcev iz tretjih držav, ki bi se uporabljalo na trgih dela držav članic. Da bi preprečili zlorabe delavcev iz tretjih držav in zagotovili njihovo enako obravnavo pri delu ali prijavi za delo v Uniji, Evropski parlament vztraja pri pravilnem izvajanju Direktive 2009/52/ES in njenih mehanizmov spremljanja, hkrati pa poziva k spremembi direktive, da bi v njeno področje uporabe vključili delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, kot je določeno v osmem priporočilu. Poleg tega Evropski parlament države članice poziva k pravilnemu izvajanju ustreznega obstoječega pravnega okvira o vprašanju zakonitih delovnih migracij.

Tretje priporočilo (o programu za sprejem podjetnikov in samozaposlenih oseb)

| — | Običajno se delovno dovoljenje izda v kraju, od koder je državljan tretje države prejel ponudbo za zaposlitev. Vendar Evropski parlament meni, da bi bilo mogoče dodatno izboljšati in razviti podlago za izdajo delovnih dovoljenj. Komisija je podobno navedla, da je njen cilj spodbuditi več ljudi k podjetništvu, da bi tako izboljšali inovativnost, ustvarjalnost in gospodarsko uspešnost Unije (1). Izkušnja samozaposlenih državljanov tretjih držav ali državljanov tretjih držav, ki delajo kot podjetniki, je lahko ta, da okolje v domači državi ni ugodno za njihova zagonska podjetja ali podjetniška prizadevanja. Z vseunijskim programom za sprejem teh državljanov tretjih držav bi jim lahko ponudili možnost, da se zakonito preselijo v Unijo ter se tam ustalijo in ustanovijo podjetje. Ukrepi na ravni Unije bi morali biti usmerjeni v ustvarjanje ugodnega okolja za podjetništvo, tudi za državljane tretjih držav, in oblikovanje visokih skupnih standardov glede temeljnih pravic podjetnikov in samozaposlenih. |
| --- | --- |

—

Običajno se delovno dovoljenje izda v kraju, od koder je državljan tretje države prejel ponudbo za zaposlitev. Vendar Evropski parlament meni, da bi bilo mogoče dodatno izboljšati in razviti podlago za izdajo delovnih dovoljenj. Komisija je podobno navedla, da je njen cilj spodbuditi več ljudi k podjetništvu, da bi tako izboljšali inovativnost, ustvarjalnost in gospodarsko uspešnost Unije (1). Izkušnja samozaposlenih državljanov tretjih držav ali državljanov tretjih držav, ki delajo kot podjetniki, je lahko ta, da okolje v domači državi ni ugodno za njihova zagonska podjetja ali podjetniška prizadevanja. Z vseunijskim programom za sprejem teh državljanov tretjih držav bi jim lahko ponudili možnost, da se zakonito preselijo v Unijo ter se tam ustalijo in ustanovijo podjetje. Ukrepi na ravni Unije bi morali biti usmerjeni v ustvarjanje ugodnega okolja za podjetništvo, tudi za državljane tretjih držav, in oblikovanje visokih skupnih standardov glede temeljnih pravic podjetnikov in samozaposlenih.

| — | Evropski parlament zato meni, naj prihodnji zakonodajni akt zajema tudi program za sprejem s pogoji za vstop in prebivanje za samozaposlene in podjetnike, zlasti za državljane tretjih držav, ki odprejo mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja, ter naj ta program zagotavlja močne zaščitne ukrepe, enako obravnavo in varstvo temeljnih pravic. Opredelitvi pojmov „samozaposlena oseba“ in „podjetnik“ se po Uniji razlikujeta in bi ju morala vsaka država članica še naprej opredeljevati v skladu s svojo nacionalno pravno tradicijo in sodno prakso. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament zato meni, naj prihodnji zakonodajni akt zajema tudi program za sprejem s pogoji za vstop in prebivanje za samozaposlene in podjetnike, zlasti za državljane tretjih držav, ki odprejo mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja, ter naj ta program zagotavlja močne zaščitne ukrepe, enako obravnavo in varstvo temeljnih pravic. Opredelitvi pojmov „samozaposlena oseba“ in „podjetnik“ se po Uniji razlikujeta in bi ju morala vsaka država članica še naprej opredeljevati v skladu s svojo nacionalno pravno tradicijo in sodno prakso.

Četrto priporočilo (o pripravi okvira za partnerstva med državami članicami in tretjimi državami za privabljanje nadarjenih)

| — | Evropski parlament Komisijo poziva, naj pripravi prilagojen okvir za partnerstva za privabljanje talentov, v katerem bodo lahko države članice sodelovale prostovoljno, ter to vključi v prihodnji zakonodajni akt. Ta partnerstva bi morala biti odprta za delavce iz tretjih držav na vseh ravneh usposobljenosti, tudi za študente in diplomante, ter bi služila kot učinkovito orodje za države članice pri usklajevanju znanj in spretnosti delavcev iz tretjih držav s potrebami trgov dela v državah članicah, ki jih ni mogoče zadovoljiti z domačo delovno silo. Namen partnerstev za privabljanje talentov je dodati še eno zakonito pot kot možnost za mobilnost državljanov tretjih držav, ki se želijo zaradi dela preseliti v Unijo, ter za odpravo težav zaradi pomanjkanja delovne sile na trgu in neskladja med povpraševanjem in ponudbo na trgu dela po vsej Uniji in ustvariti štirikratno korist za Unijo, tretje države, delodajalce in delavce migrante. Praktična izvedba partnerstev bi temeljila na tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, institucijami trga dela, akterji civilne družbe in socialnimi partnerji. Komisija bi morala zagotoviti, da lahko Evropski parlament redno nadzoruje in ocenjuje delovanje partnerstev ter predlaga priporočila za izboljšanje splošnega delovanja okvira za partnerstva. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament Komisijo poziva, naj pripravi prilagojen okvir za partnerstva za privabljanje talentov, v katerem bodo lahko države članice sodelovale prostovoljno, ter to vključi v prihodnji zakonodajni akt. Ta partnerstva bi morala biti odprta za delavce iz tretjih držav na vseh ravneh usposobljenosti, tudi za študente in diplomante, ter bi služila kot učinkovito orodje za države članice pri usklajevanju znanj in spretnosti delavcev iz tretjih držav s potrebami trgov dela v državah članicah, ki jih ni mogoče zadovoljiti z domačo delovno silo. Namen partnerstev za privabljanje talentov je dodati še eno zakonito pot kot možnost za mobilnost državljanov tretjih držav, ki se želijo zaradi dela preseliti v Unijo, ter za odpravo težav zaradi pomanjkanja delovne sile na trgu in neskladja med povpraševanjem in ponudbo na trgu dela po vsej Uniji in ustvariti štirikratno korist za Unijo, tretje države, delodajalce in delavce migrante. Praktična izvedba partnerstev bi temeljila na tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, institucijami trga dela, akterji civilne družbe in socialnimi partnerji. Komisija bi morala zagotoviti, da lahko Evropski parlament redno nadzoruje in ocenjuje delovanje partnerstev ter predlaga priporočila za izboljšanje splošnega delovanja okvira za partnerstva.

| — | Okrepljen in celovitejši pristop bi omogočil sodelovanje s partnerskimi državami in prispeval k spodbujanju vzajemno koristne mednarodne mobilnosti. Pomembno je, da imajo države članice in tretje države enake možnosti za razvoj partnerstev za privabljanje talentov ter da lahko ustvarijo pregleden in dostopen postopek za prosilce. Ta partnerstva naj bodo vključujoča in gradijo tesno sodelovanje med ustreznimi institucijami, na primer nacionalnimi ministrstvi za delo in izobraževanje, delodajalci, socialnimi partnerji ter izvajalci izobraževanja. Pomembno je, da države članice tesno sodelujejo s partnerstvi za privabljanje talentov, da se v sodelovanje vključijo zasebni sektor, zlasti podjetja iz Unije, socialni partnerji in ustrezni akterji civilne družbe ter da imajo partnerske države tehten občutek lastne odgovornosti. |
| --- | --- |

—

Okrepljen in celovitejši pristop bi omogočil sodelovanje s partnerskimi državami in prispeval k spodbujanju vzajemno koristne mednarodne mobilnosti. Pomembno je, da imajo države članice in tretje države enake možnosti za razvoj partnerstev za privabljanje talentov ter da lahko ustvarijo pregleden in dostopen postopek za prosilce. Ta partnerstva naj bodo vključujoča in gradijo tesno sodelovanje med ustreznimi institucijami, na primer nacionalnimi ministrstvi za delo in izobraževanje, delodajalci, socialnimi partnerji ter izvajalci izobraževanja. Pomembno je, da države članice tesno sodelujejo s partnerstvi za privabljanje talentov, da se v sodelovanje vključijo zasebni sektor, zlasti podjetja iz Unije, socialni partnerji in ustrezni akterji civilne družbe ter da imajo partnerske države tehten občutek lastne odgovornosti.

Peto priporočilo (o poenostavitvi in izboljšanju Direktive 2011/98/EU)

| — | Evropski parlament meni, da bi bilo treba dodatno uskladiti postopke, povezane z Direktivo 2011/98/EU, zlasti njene določbe o enakem obravnavanju, da bi bila direktiva v celoti učinkovita in bi se ustrezno izvajala. Zato meni, da je treba s prihodnjim zakonodajnim aktom navedeno direktivo spremeniti, da se omogoči vložitev prošnje za enotno dovoljenje tako v državi članici kot tudi iz tretje države, države članice in tretje države pa vključiti v sistem za izmenjavo informacij o vlogah in njihovo usklajevanje, ob polnem spoštovanju standardov Unije glede varstva podatkov. Da pa bi državljan tretje države lahko vložil prošnjo za enotno dovoljenje na ozemlju države članice, mora ob vložitvi prošnje imeti veljavno dovoljenje za prebivanje. Evropski parlament poziva tudi k jasni ureditvi in poenostavitvi postopka za vložitev vloge za vstopni vizum, da se ne bi dogajalo, da morajo prosilci za pridobitev enotnega dovoljenja dvakrat predložiti zahtevane dokumente. Evropski parlament poleg tega poziva Komisijo, naj analizira in zmanjša upravne zahteve in neučinkovitosti v postopkih za izdajo dovoljenj, ki onemogočajo, da bi se na dejanske potrebe trga dela odzvali z migracijami po zakonitih poteh. Nazadnje Evropski parlament meni, da bi moral prihodnji zakonodajni akt vsebovati spremembe, ki bi olajšale težave, s katerimi se državljani tretjih držav z delovnim dovoljenjem spopadajo pri menjavi zaposlitve, saj so po veljavni ureditvi preveč odvisni od delodajalca in so zato izpostavljeni izkoriščanju delovne sile. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament meni, da bi bilo treba dodatno uskladiti postopke, povezane z Direktivo 2011/98/EU, zlasti njene določbe o enakem obravnavanju, da bi bila direktiva v celoti učinkovita in bi se ustrezno izvajala. Zato meni, da je treba s prihodnjim zakonodajnim aktom navedeno direktivo spremeniti, da se omogoči vložitev prošnje za enotno dovoljenje tako v državi članici kot tudi iz tretje države, države članice in tretje države pa vključiti v sistem za izmenjavo informacij o vlogah in njihovo usklajevanje, ob polnem spoštovanju standardov Unije glede varstva podatkov. Da pa bi državljan tretje države lahko vložil prošnjo za enotno dovoljenje na ozemlju države članice, mora ob vložitvi prošnje imeti veljavno dovoljenje za prebivanje. Evropski parlament poziva tudi k jasni ureditvi in poenostavitvi postopka za vložitev vloge za vstopni vizum, da se ne bi dogajalo, da morajo prosilci za pridobitev enotnega dovoljenja dvakrat predložiti zahtevane dokumente. Evropski parlament poleg tega poziva Komisijo, naj analizira in zmanjša upravne zahteve in neučinkovitosti v postopkih za izdajo dovoljenj, ki onemogočajo, da bi se na dejanske potrebe trga dela odzvali z migracijami po zakonitih poteh. Nazadnje Evropski parlament meni, da bi moral prihodnji zakonodajni akt vsebovati spremembe, ki bi olajšale težave, s katerimi se državljani tretjih držav z delovnim dovoljenjem spopadajo pri menjavi zaposlitve, saj so po veljavni ureditvi preveč odvisni od delodajalca in so zato izpostavljeni izkoriščanju delovne sile.

Šesto priporočilo (o vzpostavitvi vseunijske nadnacionalne mreže svetovalnih storitev za delavce, ki se zakonito priselijo)

| — | Evropski parlament meni, da je potrebno sistematično sodelovanje med organi držav članic in tretjih držav, da bi izboljšali poti za delovno migracijo. Meni, da bi bilo treba za dosego tega cilja s prihodnjim zakonodajnim aktom vzpostaviti nadnacionalno mrežo svetovalnih storitev za delavce iz tretjih držav, ki bi jo upravljala Komisija, vsaka država članica pa bi imenovala vodilni organ za usklajevanje svetovanja in informacij državljanom tretjih držav, ki se zakonito priselijo in se prijavijo za delo v Uniji. Ta nadnacionalna mreža svetovalnih storitev bi morala temeljiti na obstoječih uveljavljenih mrežah in storitvah ter po potrebi razširiti njihov obseg. Organi vsake države članice so tudi odgovorni za tesno medsebojno usklajevanje glede vlog za enotno dovoljenje za prebivanje in delo v Uniji v skladu z Direktivo 2011/98/EU, da bi preprečili podvajanje vlog. Nadnacionalna mreža svetovalnih storitev naj tudi upošteva nacionalne posebnosti in različne potrebe nacionalnih trgov dela. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament meni, da je potrebno sistematično sodelovanje med organi držav članic in tretjih držav, da bi izboljšali poti za delovno migracijo. Meni, da bi bilo treba za dosego tega cilja s prihodnjim zakonodajnim aktom vzpostaviti nadnacionalno mrežo svetovalnih storitev za delavce iz tretjih držav, ki bi jo upravljala Komisija, vsaka država članica pa bi imenovala vodilni organ za usklajevanje svetovanja in informacij državljanom tretjih držav, ki se zakonito priselijo in se prijavijo za delo v Uniji. Ta nadnacionalna mreža svetovalnih storitev bi morala temeljiti na obstoječih uveljavljenih mrežah in storitvah ter po potrebi razširiti njihov obseg. Organi vsake države članice so tudi odgovorni za tesno medsebojno usklajevanje glede vlog za enotno dovoljenje za prebivanje in delo v Uniji v skladu z Direktivo 2011/98/EU, da bi preprečili podvajanje vlog. Nadnacionalna mreža svetovalnih storitev naj tudi upošteva nacionalne posebnosti in različne potrebe nacionalnih trgov dela.

| — | Poleg tega bi morala biti vsaka država članica odgovorna za to, da od delodajalcev zahteva informacije o delavcih iz tretjih držav, ob polnem spoštovanju zakonodaje Unije o varstvu osebnih podatkov, da bi lahko delavci iz tretjih držav navezali stike z ustreznimi organi in podpornimi službami ter da bi bili ti delavci bolje zaščiteni in deležni enake obravnave. Poleg tega bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom zagotoviti, da delodajalci pravočasno zagotovijo točne informacije o pravicah, ustreznih organih in storitvah, ki so na voljo delavcem iz tretjih držav. Nadnacionalna mreža svetovalnih storitev bi morala podpirati delovanje nabora talentov, opisanega v prvem priporočilu, pri njenem razvoju pa bi se bilo treba posvetovati z ustreznimi organizacijami civilne družbe, vključno s skupnostmi v diaspori. |
| --- | --- |

—

Poleg tega bi morala biti vsaka država članica odgovorna za to, da od delodajalcev zahteva informacije o delavcih iz tretjih držav, ob polnem spoštovanju zakonodaje Unije o varstvu osebnih podatkov, da bi lahko delavci iz tretjih držav navezali stike z ustreznimi organi in podpornimi službami ter da bi bili ti delavci bolje zaščiteni in deležni enake obravnave. Poleg tega bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom zagotoviti, da delodajalci pravočasno zagotovijo točne informacije o pravicah, ustreznih organih in storitvah, ki so na voljo delavcem iz tretjih držav. Nadnacionalna mreža svetovalnih storitev bi morala podpirati delovanje nabora talentov, opisanega v prvem priporočilu, pri njenem razvoju pa bi se bilo treba posvetovati z ustreznimi organizacijami civilne družbe, vključno s skupnostmi v diaspori.

Sedmo priporočilo (o spremembi Direktive 2014/36/EU, da bi se sezonskim delavcem omogočila menjava delodajalca)

| — | Državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državi članici, s spodbujanjem poklicne mobilnosti tudi ščitimo pred izkoriščanjem. Številni delavci iz tretjih držav, predvsem nizko usposobljeni, oklevajo z odhodom od izkoriščevalskega delodajalca, ker bi s tem izgubili delovno dovoljenje in pravico, da ostanejo v Uniji. To se trenutno kaže v obupnem položaju mnogih delavcev v različnih sektorjih po vsej Uniji, na primer v gostinstvu, hotelirstvu in zabavi, podobno je z negovalci (2). Zlasti so izkoriščanju izpostavljeni imetniki delovnega dovoljenja, izdanega v skladu z Direktivo 2014/36/EU, saj pretežno delajo v sektorjih, ki večinoma zaposlujejo nizko usposobljene delavce. |
| --- | --- |

—

Državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v državi članici, s spodbujanjem poklicne mobilnosti tudi ščitimo pred izkoriščanjem. Številni delavci iz tretjih držav, predvsem nizko usposobljeni, oklevajo z odhodom od izkoriščevalskega delodajalca, ker bi s tem izgubili delovno dovoljenje in pravico, da ostanejo v Uniji. To se trenutno kaže v obupnem položaju mnogih delavcev v različnih sektorjih po vsej Uniji, na primer v gostinstvu, hotelirstvu in zabavi, podobno je z negovalci (2). Zlasti so izkoriščanju izpostavljeni imetniki delovnega dovoljenja, izdanega v skladu z Direktivo 2014/36/EU, saj pretežno delajo v sektorjih, ki večinoma zaposlujejo nizko usposobljene delavce.

| — | Evropski parlament meni, da bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom spremeniti Direktivo 2014/36/EU, da bi imetnikom delovnih dovoljenj v skladu z direktivo omogočili trimesečno obdobje za iskanje nove zaposlitve po tem, ko so zapustili prejšnjega delodajalca, ne da bi bilo dovoljenje preklicano. Imetnikom dovoljenj bi moralo biti dovoljeno, da prebivajo v Uniji do konca obdobja, za katerega imajo dovoljenje, vendar ne dlje kot devet mesecev, kot je določeno v navedeni direktivi. Parlament Komisiji priporoča, naj hkrati preuči druge ustrezne spremembe direktive, da bi jo posodobila in uskladila z drugimi novejšimi zakonodajnim akti Unije, ki obravnavajo zakonite migracije, med drugim da bi zagotovila možnost, da se prošnja vloži na ozemlju države članice, ter naj dodatno obravnava vztrajno izkoriščanje sezonske delovne sile. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament meni, da bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom spremeniti Direktivo 2014/36/EU, da bi imetnikom delovnih dovoljenj v skladu z direktivo omogočili trimesečno obdobje za iskanje nove zaposlitve po tem, ko so zapustili prejšnjega delodajalca, ne da bi bilo dovoljenje preklicano. Imetnikom dovoljenj bi moralo biti dovoljeno, da prebivajo v Uniji do konca obdobja, za katerega imajo dovoljenje, vendar ne dlje kot devet mesecev, kot je določeno v navedeni direktivi. Parlament Komisiji priporoča, naj hkrati preuči druge ustrezne spremembe direktive, da bi jo posodobila in uskladila z drugimi novejšimi zakonodajnim akti Unije, ki obravnavajo zakonite migracije, med drugim da bi zagotovila možnost, da se prošnja vloži na ozemlju države članice, ter naj dodatno obravnava vztrajno izkoriščanje sezonske delovne sile.

Osmo priporočilo (o spremembi Direktive 2009/52/ES, da se vključijo državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, ter da se ukrepa zoper izkoriščanje delovne sile)

| — | Direktiva 2009/52/ES vsebuje več orodij, ki se lahko uporabijo za podporo nezakonito prebivajočim državljanom tretjih držav, ki delajo v Uniji. Njena precejšnja pomanjkljivost pa je, da zajema le delavce iz tretjih držav, ki prebivajo v Uniji nezakonito. Delavci iz tretjih držav, ki prebivajo v Uniji zakonito, so sicer deležni višje ravni zaščite, predvsem zaradi zakonite pravice do prebivanja v Uniji, pa tudi na druge načine, vendar so še vedno izpostavljeni možnostim izkoriščanja in ostajajo v bolj ranljivem položaju kot državljani Unije. Evropski parlament zato meni, da je treba spremeniti Direktivo 2009/52/ES, da bi uveljavili horizontalno določbo, s katero bi okrepili učinkovit dostop do pravic delavcev in učinkovitega pravnega varstva prek pritožbenih mehanizmov in pravnih postopkov, ter da bi se navedena direktiva uporabljala za vse državljane tretjih držav, ki delajo v Uniji. |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/52/ES vsebuje več orodij, ki se lahko uporabijo za podporo nezakonito prebivajočim državljanom tretjih držav, ki delajo v Uniji. Njena precejšnja pomanjkljivost pa je, da zajema le delavce iz tretjih držav, ki prebivajo v Uniji nezakonito. Delavci iz tretjih držav, ki prebivajo v Uniji zakonito, so sicer deležni višje ravni zaščite, predvsem zaradi zakonite pravice do prebivanja v Uniji, pa tudi na druge načine, vendar so še vedno izpostavljeni možnostim izkoriščanja in ostajajo v bolj ranljivem položaju kot državljani Unije. Evropski parlament zato meni, da je treba spremeniti Direktivo 2009/52/ES, da bi uveljavili horizontalno določbo, s katero bi okrepili učinkovit dostop do pravic delavcev in učinkovitega pravnega varstva prek pritožbenih mehanizmov in pravnih postopkov, ter da bi se navedena direktiva uporabljala za vse državljane tretjih držav, ki delajo v Uniji.

Deveto priporočilo (da bi bilo treba Direktivo 2003/109/ES preoblikovati)

| — | Imetniki dovoljenj Unije za prebivanje za daljši čas naletijo na številne ovire pri uveljavljanju pravice do gibanja in prebivanja v drugih državah članicah, ki jo uveljavljajo zaradi dela, študija ali drugih razlogov. Tako je zato, ker so pogoji za mobilnost, ki jih morajo izpolnjevati imetniki teh dovoljenj, pogosto podobni pogojem, ki jih morajo izpolnjevati drugi državljani tretjih držav, ko prvič zaprosijo za dovoljenje za prebivanje za daljši čas. V 25 državah članicah, ki jih zavezuje Direktiva 2003/109/ES, je imelo leta 2017 približno 3,1 milijona državljanov tretjih držav dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas, še približno 7,1 milijona državljanov tretjih držav pa je imelo nacionalno dovoljenje za prebivanje za daljši čas. Zato je mogoče sklepati, da državljani tretjih držav ne izkoristijo vedno možnosti za pridobitev dovoljenja Unije za prebivanje za daljši čas, kar pomeni, da mnogi od njih ne uživajo pravic, ki jih zagotavlja Unija, čeprav bi bili do njih upravičeni. V poročilu o izvajanju direktive je poudarjeno, da večina držav članic ne spodbuja dejavno uporabe dovoljenj Unije za prebivanje za daljši čas, zaradi česar zakonodajna ureditev Unije ne deluje pod enakimi pogoji kot enakovredne nacionalne ureditve (3). |
| --- | --- |

—

Imetniki dovoljenj Unije za prebivanje za daljši čas naletijo na številne ovire pri uveljavljanju pravice do gibanja in prebivanja v drugih državah članicah, ki jo uveljavljajo zaradi dela, študija ali drugih razlogov. Tako je zato, ker so pogoji za mobilnost, ki jih morajo izpolnjevati imetniki teh dovoljenj, pogosto podobni pogojem, ki jih morajo izpolnjevati drugi državljani tretjih držav, ko prvič zaprosijo za dovoljenje za prebivanje za daljši čas. V 25 državah članicah, ki jih zavezuje Direktiva 2003/109/ES, je imelo leta 2017 približno 3,1 milijona državljanov tretjih držav dovoljenje EU za prebivanje za daljši čas, še približno 7,1 milijona državljanov tretjih držav pa je imelo nacionalno dovoljenje za prebivanje za daljši čas. Zato je mogoče sklepati, da državljani tretjih držav ne izkoristijo vedno možnosti za pridobitev dovoljenja Unije za prebivanje za daljši čas, kar pomeni, da mnogi od njih ne uživajo pravic, ki jih zagotavlja Unija, čeprav bi bili do njih upravičeni. V poročilu o izvajanju direktive je poudarjeno, da večina držav članic ne spodbuja dejavno uporabe dovoljenj Unije za prebivanje za daljši čas, zaradi česar zakonodajna ureditev Unije ne deluje pod enakimi pogoji kot enakovredne nacionalne ureditve (3).

| — | Evropski parlament zato meni, da bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom spremeniti Direktivo 2003/109/ES tako, da bo državljanom tretjih držav, ki imajo dovoljenje za prebivanje za daljši čas v državi članici, dovoljevala stalno prebivanje v drugi državi članici od dneva izdaje dovoljenja pod podobnimi pogoji, kot se uporabljajo za državljane Unije. Evropski parlament Komisiji priporoča, naj hkrati preuči druge ustrezne spremembe direktive, da bi jo posodobila in uskladila z novejšo zakonodajo Unije, ki se nanaša na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji. Komisijo tudi poziva, naj v svoj predlog vključi vsaj skrajšanje obdobja, potrebnega za pridobitev dovoljenja Unije za prebivanje za daljši čas, s petih na tri leta, zlasti da bi se izboljšala mobilnost, ter poenostavitev in uskladitev postopkov. S takšnimi spremembami bi Direktiva 2003/109/ES olajšala mobilnost znotraj Unije ter mednarodno mobilnost iz tretjih držav v Unijo in obratno. Nazadnje Evropski parlament spodbuja Komisijo, naj opravi študijo o stopnjah fluktuacije državljanov tretjih držav znotraj Unije, da bi bolje razumeli razloge, zakaj se v prvih treh letih po prihodu odločajo za odhod iz države članice. |
| --- | --- |

—

Evropski parlament zato meni, da bi bilo treba s prihodnjim zakonodajnim aktom spremeniti Direktivo 2003/109/ES tako, da bo državljanom tretjih držav, ki imajo dovoljenje za prebivanje za daljši čas v državi članici, dovoljevala stalno prebivanje v drugi državi članici od dneva izdaje dovoljenja pod podobnimi pogoji, kot se uporabljajo za državljane Unije. Evropski parlament Komisiji priporoča, naj hkrati preuči druge ustrezne spremembe direktive, da bi jo posodobila in uskladila z novejšo zakonodajo Unije, ki se nanaša na državljane tretjih držav, ki zakonito prebivajo v Uniji. Komisijo tudi poziva, naj v svoj predlog vključi vsaj skrajšanje obdobja, potrebnega za pridobitev dovoljenja Unije za prebivanje za daljši čas, s petih na tri leta, zlasti da bi se izboljšala mobilnost, ter poenostavitev in uskladitev postopkov. S takšnimi spremembami bi Direktiva 2003/109/ES olajšala mobilnost znotraj Unije ter mednarodno mobilnost iz tretjih držav v Unijo in obratno. Nazadnje Evropski parlament spodbuja Komisijo, naj opravi študijo o stopnjah fluktuacije državljanov tretjih držav znotraj Unije, da bi bolje razumeli razloge, zakaj se v prvih treh letih po prihodu odločajo za odhod iz države članice.

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/smes/sme-strategy/start-up-procedures_sl

(2)  https://ec.europa.eu/home-affairs/minimum-standards-sanctions-and-measures-against-employers-illegally-staying-third-country_sl

(3)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/81

---

P9_TA(2021)0473

Uvedba evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost (2021/2620(RSP))

(2022/C 224/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 153 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela kot strategiji za izboljšanje pogojev dela v Evropi (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2020 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o krepitvi enotnega trga: prihodnost prostega pretoka storitev (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o vplivu pravil EU o prostem gibanju delavcev in prostem pretoku storitev: mobilnost delovne sile v EU kot orodje za usklajevanje potreb in ponudbe na trgu delovne sile (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o vplivu pravil EU o prostem gibanju delavcev in prostem pretoku storitev: mobilnost delovne sile v EU kot orodje za usklajevanje potreb in ponudbe na trgu delovne sile (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (7),

| — | ob upoštevanju vprašanja E-001132/2021 z dne 25. februarja 2021 in pisnega odgovora nanj, ki ga je komisar za delovna mesta in socialne pravice v imenu Komisije predložil 28. aprila 2021 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja E-001132/2021 z dne 25. februarja 2021 in pisnega odgovora nanj, ki ga je komisar za delovna mesta in socialne pravice v imenu Komisije predložil 28. aprila 2021 (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o ustanovitvi Evropskega organa za delo (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (12),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (13),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/957 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o spremembi Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (14),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/67/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev in spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (15),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2020/1057 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o določitvi posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev voznikov v sektorju cestnega prometa ter spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje in Uredbe (EU) št. 1024/2012 (16),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (17),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza (18),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (19) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (19)

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-55/18, v skladu s katero morajo države članice delodajalcem naložiti obveznost, da vzpostavijo sistem, ki omogoča evidentiranje dnevnega delovnega časa (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-55/18, v skladu s katero morajo države članice delodajalcem naložiti obveznost, da vzpostavijo sistem, ki omogoča evidentiranje dnevnega delovnega časa (20),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Parlament in Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga novembra 2017 razglasili Evropski svet, Parlament in Komisija,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 v zvezi z vzpostavitvijo okvira za evropsko digitalno identiteto (COM(2021)0281), ki ga je 3. junija 2021 podala Komisija za zaupanja vredno in varno evropsko elektronsko identifikacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 v zvezi z vzpostavitvijo okvira za evropsko digitalno identiteto (COM(2021)0281), ki ga je 3. junija 2021 podala Komisija za zaupanja vredno in varno evropsko elektronsko identifikacijo,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 o smernicah za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. marca 2020 o smernicah za uresničevanje prostega gibanja delavcev med izbruhom COVID-19,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2020 o smernicah o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. julija 2020 o smernicah o sezonskih delavcih v EU v okviru izbruha COVID-19,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost (O-000071/2021 – B9-0041/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja za izboljšanje digitalnega uveljavljanja pravic socialne varnosti in pravično mobilnost (O-000071/2021 – B9-0041/2021),

| — | ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 136(5) in 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| A. | ker je delovna sila v EU zadnja leta vse bolj mobilna; ker se je leta 2019 17,9 milijona ljudi v EU-28 preselilo iz ene države EU v drugo; ker je bilo 13 milijonov teh ljudi delovno sposobnih, 78 % pa jih je bilo zaposlenih; ker je bilo leta 2019 v EU 1,5 milijona čezmejnih delavcev (21); ker so aktivni preseljeni prebivalci leta 2019 predstavljali 4,3 % vse delovne sile v državah članicah EU-28; ker naj bi po podatkih Komisije za leto 2017 delo na črno znašalo približno 11,6 % celotnega vloženega dela v zasebnem sektorju EU in 16,4 % bruto dodane vrednosti (22); ker je bilo leta 2019 v EU izdanih 4,6 milijona prenosnih dokumentov A1, kar pomeni približno 3,06 milijona delavcev; ker morajo imeti napoteni delavci obrazec A1, kadar delajo v drugi državi članici; ker obrazec A1 vsebuje informacije o sistemu socialne varnosti, v katerem je delavec zavarovan; ker ti obrazci ne zagotavljajo informacij o socialnem zavarovanju, posodobljenih v realnem času; |
| --- | --- |

A.

ker je delovna sila v EU zadnja leta vse bolj mobilna; ker se je leta 2019 17,9 milijona ljudi v EU-28 preselilo iz ene države EU v drugo; ker je bilo 13 milijonov teh ljudi delovno sposobnih, 78 % pa jih je bilo zaposlenih; ker je bilo leta 2019 v EU 1,5 milijona čezmejnih delavcev (21); ker so aktivni preseljeni prebivalci leta 2019 predstavljali 4,3 % vse delovne sile v državah članicah EU-28; ker naj bi po podatkih Komisije za leto 2017 delo na črno znašalo približno 11,6 % celotnega vloženega dela v zasebnem sektorju EU in 16,4 % bruto dodane vrednosti (22); ker je bilo leta 2019 v EU izdanih 4,6 milijona prenosnih dokumentov A1, kar pomeni približno 3,06 milijona delavcev; ker morajo imeti napoteni delavci obrazec A1, kadar delajo v drugi državi članici; ker obrazec A1 vsebuje informacije o sistemu socialne varnosti, v katerem je delavec zavarovan; ker ti obrazci ne zagotavljajo informacij o socialnem zavarovanju, posodobljenih v realnem času;

| B. | ker podatki Eurofounda kažejo, da so obdobja mobilnosti znotraj EU vse krajša, 50 % oseb, ki se preseli, namreč v državi gostiteljici prebiva eno do štiri leta; ker se je povečala tudi povratna mobilnost (23): od štirih oseb, ki so leta 2017 zapustile državo članico, so se tri vrnile (24); ker je zaradi krajših in ponavljajočih se obdobij mobilnosti še toliko bolj nujno, da imajo mobilni delavci pregled nad svojimi prispevki za socialno varnost in pokojninske pravice; |
| --- | --- |

B.

ker podatki Eurofounda kažejo, da so obdobja mobilnosti znotraj EU vse krajša, 50 % oseb, ki se preseli, namreč v državi gostiteljici prebiva eno do štiri leta; ker se je povečala tudi povratna mobilnost (23): od štirih oseb, ki so leta 2017 zapustile državo članico, so se tri vrnile (24); ker je zaradi krajših in ponavljajočih se obdobij mobilnosti še toliko bolj nujno, da imajo mobilni delavci pregled nad svojimi prispevki za socialno varnost in pokojninske pravice;

| C. | ker sta Parlament in Svet v skladu členom 48 PDEU pristojna, da po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta potrebne ukrepe na področju socialne varnosti za zagotavljanje prostega gibanja delavcev; ker morata torej sprejeti ureditve za zagotovitev pravic socialne varnosti za zaposlene in samozaposlene delavce migrante in njihove vzdrževane osebe; ker Unija na podlagi člena 153(1) PDEU podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju socialne varnosti; ker je v členu 153(2) PDEU določeno, da na področju socialne varnosti Svet odloča v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij; |
| --- | --- |

C.

ker sta Parlament in Svet v skladu členom 48 PDEU pristojna, da po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta potrebne ukrepe na področju socialne varnosti za zagotavljanje prostega gibanja delavcev; ker morata torej sprejeti ureditve za zagotovitev pravic socialne varnosti za zaposlene in samozaposlene delavce migrante in njihove vzdrževane osebe; ker Unija na podlagi člena 153(1) PDEU podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic na področju socialne varnosti; ker je v členu 153(2) PDEU določeno, da na področju socialne varnosti Svet odloča v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij;

| D. | ker mobilni delavci in državljani prispevajo k bogastvu socialno-ekonomskega tkiva v obmejnih regijah, ki predstavljajo 40 % ozemlja EU; ker je treba zato zagotoviti enake konkurenčne pogoje in pošteno mobilnost za državljane in jim ponuditi ustrezna orodja, da bodo deležni pravne varnosti, varstva pravic in socialnega zavarovanja; ker je pomembno, da podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, nimajo prevelikih upravnih bremen; |
| --- | --- |

D.

ker mobilni delavci in državljani prispevajo k bogastvu socialno-ekonomskega tkiva v obmejnih regijah, ki predstavljajo 40 % ozemlja EU; ker je treba zato zagotoviti enake konkurenčne pogoje in pošteno mobilnost za državljane in jim ponuditi ustrezna orodja, da bodo deležni pravne varnosti, varstva pravic in socialnega zavarovanja; ker je pomembno, da podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, nimajo prevelikih upravnih bremen;

| E. | ker 12. načelo evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo delavci in v primerljivih pogojih tudi samozaposleni ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja pravico do primerne socialne zaščite; |
| --- | --- |

E.

ker 12. načelo evropskega stebra socialnih pravic določa, da imajo delavci in v primerljivih pogojih tudi samozaposleni ne glede na vrsto ali trajanje zaposlitvenega razmerja pravico do primerne socialne zaščite;

| F. | ker je nepoštena konkurenca, ki temelji na izkoriščanju delovne sile, goljufivih oblikah sklepanja pogodb in nepoštenih praksah, kot je socialni damping, še vedno problem v vseh državah članicah in je zelo problematična za evropska podjetja, delavce in družbe; ker je največ goljufij pri različnih oblikah pogodbenega dela; ker nimamo zanesljivih podatkov, da bi lahko ocenili, kako obsežen je ta problem, zlasti pri napotitvi delavcev (25); ker je eden od vzrokov za to premalo učinkovito spremljanje in izvrševanje veljavnega prava Unije, zlasti kar zadeva načeli enakega obravnavanja in enakega plačila za enako delo v istem kraju, česar ni mogoče zagotoviti, če se ne spoštuje načelo sledljivosti in prenosljivosti pravic, kar je treba izboljšati; |
| --- | --- |

F.

ker je nepoštena konkurenca, ki temelji na izkoriščanju delovne sile, goljufivih oblikah sklepanja pogodb in nepoštenih praksah, kot je socialni damping, še vedno problem v vseh državah članicah in je zelo problematična za evropska podjetja, delavce in družbe; ker je največ goljufij pri različnih oblikah pogodbenega dela; ker nimamo zanesljivih podatkov, da bi lahko ocenili, kako obsežen je ta problem, zlasti pri napotitvi delavcev (25); ker je eden od vzrokov za to premalo učinkovito spremljanje in izvrševanje veljavnega prava Unije, zlasti kar zadeva načeli enakega obravnavanja in enakega plačila za enako delo v istem kraju, česar ni mogoče zagotoviti, če se ne spoštuje načelo sledljivosti in prenosljivosti pravic, kar je treba izboljšati;

| G. | ker se je med pandemijo covida-19 pokazalo, v kako težkih razmerah delajo in živijo sezonski delavci v EU, te razmere pa so se zaradi pandemije še poslabšale; ker je kriza razkrila, kako pomembno je, da imamo trdne in stabilne sisteme socialne varnosti, v katerih nihče ni zapostavljen zaradi uveljavljanja pravice do prostega gibanja; ker so ukrepi, ki so jih med pandemijo sprejele države članice, povzročili pravno negotovost za mobilne delavce v zvezi z veljavnostjo pravil o socialni varnosti, številni so imeli težave pri tem, ko so na daljavo zaprosili za nadomestilo za brezposelnost; ker se je med pandemijo pokazalo, kako ranljivi so neprijavljeni in sezonski delavci brez socialnega zavarovanja, zlorabe in goljufiva uporaba svežnjev kratkoročne finančne podpore za reševanje med pandemijo covida-19 pa so privedli do porasta neprijavljenega in neustrezno prijavljenega dela, vključno z novimi oblikami podpore za neprijavljeno delo (26); |
| --- | --- |

G.

ker se je med pandemijo covida-19 pokazalo, v kako težkih razmerah delajo in živijo sezonski delavci v EU, te razmere pa so se zaradi pandemije še poslabšale; ker je kriza razkrila, kako pomembno je, da imamo trdne in stabilne sisteme socialne varnosti, v katerih nihče ni zapostavljen zaradi uveljavljanja pravice do prostega gibanja; ker so ukrepi, ki so jih med pandemijo sprejele države članice, povzročili pravno negotovost za mobilne delavce v zvezi z veljavnostjo pravil o socialni varnosti, številni so imeli težave pri tem, ko so na daljavo zaprosili za nadomestilo za brezposelnost; ker se je med pandemijo pokazalo, kako ranljivi so neprijavljeni in sezonski delavci brez socialnega zavarovanja, zlorabe in goljufiva uporaba svežnjev kratkoročne finančne podpore za reševanje med pandemijo covida-19 pa so privedli do porasta neprijavljenega in neustrezno prijavljenega dela, vključno z novimi oblikami podpore za neprijavljeno delo (26);

| H. | ker je digitalizacija doslej najboljša priložnost za olajšanje mobilnosti delovne sile, hkrati pa omogoča hitrejše in lažje nadzorovanje skladnosti z veljavnimi določbami EU; ker na ravni EU ni sistematičnega zbiranja podatkov, s katerim bi pridobili ustrezne podatke o mobilnih delavcih ali olajšali čezmejno prenosljivost pravic socialne varnosti, tako da bi lahko pristojni akterji in institucije preverjale socialno zavarovanje in dajatve socialne varnosti; ker so dostop do informacij o veljavnih pravilih ter dejanska skladnost, spremljanje in izvrševanje nujni pogoji za pravično mobilnost in boj proti zlorabam; ker bi bilo treba zato spodbujati digitalno tehnologijo in jo uporabljati v skladu s pravili o varstvu podatkov, saj lahko olajša nadzor in izvrševanje zakonodaje ter varovanje pravic mobilnih delavcev in zmanjša upravne stroške za podjetja in nacionalne institucije; |
| --- | --- |

H.

ker je digitalizacija doslej najboljša priložnost za olajšanje mobilnosti delovne sile, hkrati pa omogoča hitrejše in lažje nadzorovanje skladnosti z veljavnimi določbami EU; ker na ravni EU ni sistematičnega zbiranja podatkov, s katerim bi pridobili ustrezne podatke o mobilnih delavcih ali olajšali čezmejno prenosljivost pravic socialne varnosti, tako da bi lahko pristojni akterji in institucije preverjale socialno zavarovanje in dajatve socialne varnosti; ker so dostop do informacij o veljavnih pravilih ter dejanska skladnost, spremljanje in izvrševanje nujni pogoji za pravično mobilnost in boj proti zlorabam; ker bi bilo treba zato spodbujati digitalno tehnologijo in jo uporabljati v skladu s pravili o varstvu podatkov, saj lahko olajša nadzor in izvrševanje zakonodaje ter varovanje pravic mobilnih delavcev in zmanjša upravne stroške za podjetja in nacionalne institucije;

| I. | ker so nacionalni socialni partnerji v različnih sektorjih v državah članicah v sodelovanju z nacionalnimi organi ali sami nacionalni organi razvili različne oblike nacionalnih kartic ali primerljivih instrumentov na področju delovnega prava; ker imajo te različne pobude skupne bistvene značilnosti: identifikacijsko številko ali osebno izkaznico, ki je za delavce, organe in glavne izvajalce učinkovit instrument za zagotavljanje socialnega zavarovanja ter dostojne plače in delovnih pogojev na delovnem mestu; ker te pobude ustvarjajo ozaveščenost o zaposlovanju in delovnih pogojih za vse delavce ter izboljšujejo izvrševanje; |
| --- | --- |

I.

ker so nacionalni socialni partnerji v različnih sektorjih v državah članicah v sodelovanju z nacionalnimi organi ali sami nacionalni organi razvili različne oblike nacionalnih kartic ali primerljivih instrumentov na področju delovnega prava; ker imajo te različne pobude skupne bistvene značilnosti: identifikacijsko številko ali osebno izkaznico, ki je za delavce, organe in glavne izvajalce učinkovit instrument za zagotavljanje socialnega zavarovanja ter dostojne plače in delovnih pogojev na delovnem mestu; ker te pobude ustvarjajo ozaveščenost o zaposlovanju in delovnih pogojih za vse delavce ter izboljšujejo izvrševanje;

| J. | ker je Parlament v resoluciji z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela Komisijo pozval, naj preuči koristi uvedbe evropske kartice socialnega zavarovanja ali drugega elektronskega dokumenta za vso EU, ki ga ne bo mogoče ponarediti in na katerem bodo shranjeni vsi potrebni podatki za preverjanje delovnega razmerja imetnika, kot so status socialnega zavarovanja in delovni čas, zanj pa bodo veljala stroga pravila za varstvo podatkov; ker je Parlament v resoluciji z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic opozoril na potencial dostopnih rešitev e-uprave, po možnosti tudi evropske kartice socialnega zavarovanja z močnim varstvom podatkov, ki bi lahko izboljšala koordinacijo sistemov socialne varnosti EU in ozaveščenost posameznikov; ker je v resoluciji z dne 22. oktobra 2020 o zaposlovanju in socialni politiki v evroobmočju leta 2020 pozval Komisijo, naj po ustrezni oceni učinka pripravi predlog za digitalno evropsko številko socialnega zavarovanja; ker je Parlament v resoluciji z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod ponovno pozval Komisijo, naj pripravi predlog o digitalni evropski številki socialnega zavarovanja in morebitnem nadzornem mehanizmu, na primer osebni delovni izkaznici, ter poudaril, da morajo imeti delavci in njihovi predstavniki ter inšpektorati dostop do ažurnih informacij o delodajalcih in pravicah iz naslova plač ter delavskih in socialnih pravicah; ker je Parlament v resoluciji z dne 20. maja 2021 o mobilnosti delovne sile v EU poudaril, da bi lahko vzpostavitev digitalnega sistema za izmenjavo podatkov med državami članicami olajšala pošteno in pravično prosto gibanje delavcev in zagotovila izvrševanje ustreznih predpisov Unije; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament v resoluciji z dne 14. januarja 2014 o učinkovitih inšpekcijah dela Komisijo pozval, naj preuči koristi uvedbe evropske kartice socialnega zavarovanja ali drugega elektronskega dokumenta za vso EU, ki ga ne bo mogoče ponarediti in na katerem bodo shranjeni vsi potrebni podatki za preverjanje delovnega razmerja imetnika, kot so status socialnega zavarovanja in delovni čas, zanj pa bodo veljala stroga pravila za varstvo podatkov; ker je Parlament v resoluciji z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic opozoril na potencial dostopnih rešitev e-uprave, po možnosti tudi evropske kartice socialnega zavarovanja z močnim varstvom podatkov, ki bi lahko izboljšala koordinacijo sistemov socialne varnosti EU in ozaveščenost posameznikov; ker je v resoluciji z dne 22. oktobra 2020 o zaposlovanju in socialni politiki v evroobmočju leta 2020 pozval Komisijo, naj po ustrezni oceni učinka pripravi predlog za digitalno evropsko številko socialnega zavarovanja; ker je Parlament v resoluciji z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod ponovno pozval Komisijo, naj pripravi predlog o digitalni evropski številki socialnega zavarovanja in morebitnem nadzornem mehanizmu, na primer osebni delovni izkaznici, ter poudaril, da morajo imeti delavci in njihovi predstavniki ter inšpektorati dostop do ažurnih informacij o delodajalcih in pravicah iz naslova plač ter delavskih in socialnih pravicah; ker je Parlament v resoluciji z dne 20. maja 2021 o mobilnosti delovne sile v EU poudaril, da bi lahko vzpostavitev digitalnega sistema za izmenjavo podatkov med državami članicami olajšala pošteno in pravično prosto gibanje delavcev in zagotovila izvrševanje ustreznih predpisov Unije;

| K. | ker je Komisija v delovnem programu za leto 2018 z dne 24. oktobra 2017 napovedala, da namerava uvesti evropsko številko socialnega zavarovanja, ki bo prispevala k splošnemu cilju zagotavljanja poštenih delovnih pogojev za mobilne delavce, spoštovanja socialnih standardov za vse mobilne državljane in zagotavljanja njihovega pravilnega izvajanja; ker se je Komisija o tem med 27. novembrom 2017 in 7. januarjem 2018 posvetovala z deležniki in državljani; ker je Komisija v začetni oceni učinka evropske številke socialnega zavarovanja iz leta 2017 dolgoročno predvidela možnost razširitve uporabe te številke na druga področja politike, ki presegajo usklajevanje socialne varnosti; ker je v letni študiji bremena za leto 2019, ki jo je objavila 13. avgusta 2020, potrdila, da pripravlja pobudo za evropsko številko socialnega zavarovanja; ker je njena predsednica Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Evropski uniji 16. septembra 2020 napovedala, da bo Komisija kmalu predlagala varni sistem evropske e-identitete; ker je Komisija v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic napovedala, da bo leta začela pilotni projekt in preučila možnost uvedbe evropske kartice socialnega zavarovanja do leta 2023, ki bo temeljila na pobudi za evropsko elektronsko identifikacijo; |
| --- | --- |

K.

ker je Komisija v delovnem programu za leto 2018 z dne 24. oktobra 2017 napovedala, da namerava uvesti evropsko številko socialnega zavarovanja, ki bo prispevala k splošnemu cilju zagotavljanja poštenih delovnih pogojev za mobilne delavce, spoštovanja socialnih standardov za vse mobilne državljane in zagotavljanja njihovega pravilnega izvajanja; ker se je Komisija o tem med 27. novembrom 2017 in 7. januarjem 2018 posvetovala z deležniki in državljani; ker je Komisija v začetni oceni učinka evropske številke socialnega zavarovanja iz leta 2017 dolgoročno predvidela možnost razširitve uporabe te številke na druga področja politike, ki presegajo usklajevanje socialne varnosti; ker je v letni študiji bremena za leto 2019, ki jo je objavila 13. avgusta 2020, potrdila, da pripravlja pobudo za evropsko številko socialnega zavarovanja; ker je njena predsednica Ursula von der Leyen v govoru o stanju v Evropski uniji 16. septembra 2020 napovedala, da bo Komisija kmalu predlagala varni sistem evropske e-identitete; ker je Komisija v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic napovedala, da bo leta začela pilotni projekt in preučila možnost uvedbe evropske kartice socialnega zavarovanja do leta 2023, ki bo temeljila na pobudi za evropsko elektronsko identifikacijo;

| L. | ker Evropska konfederacija sindikatov meni, da je evropska številka socialnega zavarovanja dragocen instrument za boj proti goljufijam in zlorabam socialne varnosti; ker je konfederacija Business Europe 12. januarja 2018 objavila obvestilo, v katerem je poudarila, da lahko evropska številka socialnega zavarovanja pripomore k boljšemu usklajevanju socialne varnosti v EU, hkrati pa reši vprašanja, povezana z raznolikostjo nacionalnih sistemov socialne varnosti, varstvom podatkov in dodatnimi upravnimi bremeni; ker socialni partnerji v gradbeništvu pozivajo k učinkovitim digitalnim orodjem za zagotavljanje izvrševanja veljavne zakonodaje, vključno z evropskim pristopom k osebnim delovnim izkaznicam (27); |
| --- | --- |

L.

ker Evropska konfederacija sindikatov meni, da je evropska številka socialnega zavarovanja dragocen instrument za boj proti goljufijam in zlorabam socialne varnosti; ker je konfederacija Business Europe 12. januarja 2018 objavila obvestilo, v katerem je poudarila, da lahko evropska številka socialnega zavarovanja pripomore k boljšemu usklajevanju socialne varnosti v EU, hkrati pa reši vprašanja, povezana z raznolikostjo nacionalnih sistemov socialne varnosti, varstvom podatkov in dodatnimi upravnimi bremeni; ker socialni partnerji v gradbeništvu pozivajo k učinkovitim digitalnim orodjem za zagotavljanje izvrševanja veljavne zakonodaje, vključno z evropskim pristopom k osebnim delovnim izkaznicam (27);

| M. | ker je bil junija 2019 ustanovljen Evropski organ za delo; ker uredba o tem organu ne vključuje evropske številke socialnega zavarovanja; ker je cilj tega organa pomagati državam članicam in Komisiji pri učinkoviti uporabi in izvrševanju prava Unije v zvezi z mobilnostjo delovne sile in usklajevanjem sistema socialne varnosti in zagotoviti pravično mobilnost delovne sile; |
| --- | --- |

M.

ker je bil junija 2019 ustanovljen Evropski organ za delo; ker uredba o tem organu ne vključuje evropske številke socialnega zavarovanja; ker je cilj tega organa pomagati državam članicam in Komisiji pri učinkoviti uporabi in izvrševanju prava Unije v zvezi z mobilnostjo delovne sile in usklajevanjem sistema socialne varnosti in zagotoviti pravično mobilnost delovne sile;

| 1. | želi spomniti, da je od leta 2014 večkrat pozval Komisijo, naj preuči koristi morebitnega zakonodajnega predloga o evropski številki socialnega zavarovanja, da bi vzpostavili vseevropski digitalni instrument za usklajevanje socialne varnosti in zagotovili pravično mobilnost delovne sile; obžaluje, da ga Komisija kljub številnim zavezam še ni predstavila; ponovno jo poziva, naj pojasni, zakaj tega še ni storila; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu posreduje osnutek ocene učinka evropske številke socialnega zavarovanja, ki je bil predložen Odboru za regulativni nadzor v letih 2017 in 2018, in mnenje tega odbora o osnutku; poziva jo tudi, naj mu posreduje vse druge dokumente, na podlagi katerih se je odločila, da ne bo podala predloga o evropski številki socialnega zavarovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da se je Komisija v akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic zavezala, da bo začela pilotni projekt in preučila uvedbo digitalne evropske kartice socialnega zavarovanja; pozdravlja začetek pilotnih projektov za preučitev digitalnih rešitev in poziva Komisijo, naj Parlament ustrezno obvešča o rezultatih in morebitnih težavah, s katerimi se sooča v fazi izvajanja; poudarja, da mora biti velik poudarek pilotnega projekta za evropsko kartico socialnega zavarovanja na zagotavljanju pravične mobilnosti; poziva Komisijo, naj ambiciozneje zastavi vsebino in časovni razpored ter hkrati s pilotnim projektom začne ustrezno oceno na podlagi dosedanjega dela, da bo lahko pred koncem leta 2022 podala zakonodajni predlog o evropski kartici socialnega zavarovanja in čim prej zagotovila prenosljivost in sledljivost pravic delavcev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen s predlogom Komisije o vzpostavitvi okvira za evropsko digitalno identiteto; poziva Komisijo, naj ga obvešča o uvedbi elektronske identifikacije; meni, da bi morala biti pobuda o evropski kartici socialnega zavarovanja, ki naj bi bila vključena v okvir elektronske identifikacije, obvezna za vse države članice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja vlogo mobilnih delavcev med pandemijo covida-19, zlasti v nekaterih ključnih sektorjih, in da je nujno, da se tem delavcem zagotovijo dostojni delovni pogoji, pa tudi enaki pogoji za delo enake vrednosti v istem kraju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi morali biti cilji pobude o uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja: zagotoviti učinkovito identifikacijo, sledljivost, združevanje in prenosljivost pravic socialne varnosti, izboljšati izvrševanje pravil EU o mobilnosti delovne sile in pošteno in učinkovito koordinirati sisteme socialne varnosti na trgu dela, da bodo evropska podjetja delovala pod enakimi konkurenčnimi pogoji, omogočiti ustreznim nacionalnim organom, kot so inšpektorati za delo in socialno varnost ter socialni partnerji, da v realnem času preverijo status zavarovanja mobilnih delavcev in prispevke, kadar izvajajo ali sodelujejo pri inšpekcijah dela in socialne varnosti, bolje preprečevati nepošteno prakso, kot so zlorabe in goljufije na področju socialne varnosti, ter tako prispevati k boju proti neprijavljenemu delu in neskladnosti z mehanizmi določanja plač, ki veljajo v državi gostiteljici, ter obveznostmi v zvezi s prispevki za socialno varnost; poudarja, da bi evropska kartica socialnega zavarovanja delavcem tudi olajšala sledenje in uveljavljanje prispevkov za socialno varnost in pravic, kot so pokojninske pravice, ter njihovo prenosljivost; poudarja, da bi morala evropska kartica socialnega zavarovanja temeljiti na elektronski identifikaciji ter vključevati element identifikacije mobilnih državljanov in element preverjanja njihovih pravic iz naslova socialne varnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da naj bi s pobudo o evropski kartici socialnega zavarovanja olajšali obveščanje in izboljšali izvrševanje pravil, ki se uporabljajo v čezmejnih primerih za usklajevanje socialne varnosti in mobilnost delovne sile, ter torej zaščitili socialne pravice; meni, da mora predlog Komisije o pobudi o evropski kartici socialnega zavarovanja prinašati jasne koristi vsem deležnikom v procesu mobilnosti, kot so mobilni državljani in delavci, podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji, delodajalci in sindikati, ter nacionalnim organom, kot so inšpektorati za delo in socialno varnost; meni, da bi morali s to pobudo poskusiti poenostaviti interakcije v čezmejnih primerih in zbližati te deležnike, da bi bolje zaščitili mobilne državljane in delavce ter njihove pravice, ter vsem tem deležnikom zagotoviti jasne informacije, da bi se izboljšala predvidljivost ter da bi upravni postopki potekali nemoteno in časovno učinkovito; želi spomniti, da mora biti ta pobuda skladna z načelom subsidiarnosti in torej ne sme posegati v nacionalne sisteme socialne varnosti in njihovo raznolikost, saj je treba upoštevati tradicijo posameznih držav članic, nacionalne modele trga dela in avtonomijo socialnih partnerjev; poudarja, da ta pobuda ne sme biti pogoj za uveljavljanje pravice do prostega gibanja, temveč mora biti namenjena lažjemu dostopu do informacij in boljšemu izvrševanju veljavnih pravil o koordinaciji sistemov socialne varnosti in mobilnosti delovne sile v čezmejnih primerih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropskim organom za delo in po ustrezni oceni pripravi zakonodajni predlog o evropski kartici socialnega zavarovanja, da bodo imeli nacionalni organi, kot so inšpektorati za delo in socialno varnost, ter socialni partnerji pri izvajanju inšpekcij dela in socialne varnosti oziroma sodelovanju pri njih na voljo instrument v realnem času, da bodo lahko učinkovito izvrševali nacionalno pravo in pravo EU; meni, da bi morala ta kartica omogočiti preverjanje kraja opravljanja dela, kraja zaposlitve, delovnega razmerja in identitete delavca, pa tudi standardiziranih dajatev socialne varnosti, določb in potrdil iz Uredbe (ES) št. 883/2004; poziva Komisijo, naj oceni možnost, da bi se s to kartico preverile tudi druge relevantne informacije brez poseganja v pravila o varstvu podatkov in ob zagotavljanju enake obravnave; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi morala evropska kartica socialnega zavarovanja zajemati vse mobilne državljane in delavce, vključno s samozaposlenimi, ter vse mobilne državljane tretjih držav, za katere veljajo pravila EU o mobilnosti v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi morala uvedba evropske kartice socialnega zavarovanja vključevati sistem preverjanja in spremljanja v realnem času ter izmenjave informacij prek navzkrižnega sklicevanja med nacionalnimi zbirkami podatkov ob strogem upoštevanju pravil EU o varstvu osebnih podatkov, da bo povsem delujoča in da se ohrani visoka raven zanesljivosti podatkov in certificiranja identifikatorjev ter se preprečijo napake in goljufije pri njeni uporabi; poudarja, da bi morali biti podatki o socialni varnosti in osebni podatki na voljo le zadevni osebi in pristojnim nacionalnim organom ter se ne bi smeli uporabljati za druge namene, razen za izvrševanje pravil EU o koordinaciji sistemov socialne varnosti in mobilnosti delovne sile znotraj EU, ob strogem spoštovanju pravil o varstvu podatkov; meni, da je treba v državah članicah, v katerih inšpekcije dela izvajajo ali pri njih sodelujejo socialni partnerji, tem socialnim partnerjem omogočiti vpogled v podatke o socialni varnosti iz drugih držav članic, ne da bi to pomenilo neskladnost z določbami o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja pobude v več državah članicah za učinkovitejše izvrševanje prava Unije z uporabo nacionalnih kartic ali primerljivih instrumentov na področju delovnega prava (28); poudarja, da države s temi pobudami sicer ozaveščajo vse delavce o plačah in delovnih pogojih ter izboljšujejo njihovo izvrševanje, ne morejo pa olajšati čezmejne izmenjave veljavnih in točnih informacij, vključno z delovnimi razmerji in pravicami; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pobuda o evropski kartici socialnega zavarovanja državam članicam omogočila uporabo informacij, ki so na voljo zaradi boljše identifikacije in preverjanja na podlagi nacionalnih kartic ali primerljivih instrumentov na področju delovnega prava v državah, v katerih te pobude obstajajo; poudarja, da povezovanje evropske kartice socialnega zavarovanja z nacionalnimi karticami ali primerljivimi instrumenti na področju delovnega prava ne bi smelo nadomestiti teh nacionalnih praks, temveč bi jih moralo dopolnjevati in le zagotavljati relevantne informacije ustreznim organom; dodaja, da tudi ne sme posegati v avtonomijo nacionalnih socialnih partnerjev in delovne pogoje, določene v veljavnih kolektivnih pogodbah v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso; meni, da se lahko evropska kartica in njeno povezovanje z nacionalnimi karticami ali primerljivimi instrumenti na področju delovnega prava, kjer so na voljo, izkažeta kot podlaga za prihodnje poskuse izvrševanja na ravni EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi morali imeti delavci, socialni partnerji ter nacionalni inšpektorati za delo in socialno varnost dostop do ažurnih informacij o delovnem razmerju, pravicah iz naslova plač ter delavskih in socialnih pravicah v skladu z veljavno kolektivno pogodbo ali nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je prenosljivi dokument A1 pomemben in je trenutno edini instrument za preverjanje socialnega zavarovanja mobilnih delavcev; priznava, da pri postopku za dokument A1 obstajajo določene omejitve in izzivi, ki so odvisni od stopnje digitalizacije sistemov socialne varnosti v državah članicah, zlasti kadar obrazec A1 uporabljajo delodajalci in kadar ga pristojni nacionalni organi preverjajo v primeru zagotavljanja storitev v drugi državi članici, pa tudi pri pridobivanju točnih informacij o številu in značilnostih napotenih delavcev v EU; poziva Komisijo in države članice, naj še izboljšajo postopek preverjanja obrazcev A1; meni, da je treba razviti hitre postopke med državami članicami za obravnavo goljufivo pridobljenih ali uporabljenih potrdil A1; ugotavlja, da je zaradi omejitev in izzivov, povezanih s tem obrazcem, težje pridobiti točne informacije o številu in značilnostih napotenih delavcev v EU; poudarja, da bi evropska kartica socialnega zavarovanja zagotovila informacije v realnem času o socialnem zavarovanju na dan delovne inšpekcije v državi članici gostiteljici; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pilotni projekt o evropski kartici socialnega zavarovanja olajšal socialno zavarovanje in poenostavil postopke za zahtevo, izdajo in preverjanje prenosljivega dokumenta A1 za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morala evropska kartica socialnega zavarovanja temeljiti na evropski elektronski identifikaciji, evropski kartici zdravstvenega zavarovanja in elektronski izmenjavi informacij o socialni varnosti ter jih dopolnjevati, tudi z namenom, da bi se razširila na druga področja koordinacije sistemov socialne varnosti in delovnega prava EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo elektronska izmenjava informacij o socialni varnosti čim prej v celoti delovala, in naj izkoristijo priložnosti, ki jih ponujajo obstoječa sredstva EU za lažje izvajanje nacionalnih načrtov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, za popolno uveljavitev elektronske izmenjave informacij o socialni varnosti in nadaljnjo digitalizacijo javne uprave, lajšanje izmenjave med izvajalci socialnega zavarovanja, hitrejšo obravnavo posameznih primerov ter boljšo izvršilno zmogljivost Evropskega organa za delo in ustreznih nacionalnih pristojnih organov; poziva Komisijo, naj pojasni vlogo, ki jo bo imel Evropski organ za delo pri oblikovanju in uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja; poudarja, da večja digitalizacija ne sme ogroziti nacionalnih zaščitnih ukrepov, ki so že vzpostavljeni za preprečevanje goljufij na področju socialne varnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj pri razvoju in uvedbi evropske kartice socialnega zavarovanja tesno sodeluje s socialnimi partnerji ter ustreznimi nacionalnimi institucijami za socialno varnost in inšpektorati za delo ter naj zagotovi popolno spoštovanje avtonomije socialnih partnerjev in nacionalnih modelov trga dela; meni, da bi ta kartica z dostopom do podatkov v realnem času pristojnim nacionalnim organom in socialnim partnerjem omogočila, da kadar koli preverijo socialno zavarovanje delavcev, kar bi izboljšalo inšpekcije dela in bi bilo v pomoč pri zbiranju dokazov v skupnih čezmejnih inšpekcijah dela (29); |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 482, 23.12.2016, str. 31.

(2)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(3)  UL C 445, 29.10.2021, str. 75.

(4)  UL C 404, 6.10.2021, str. 159.

(5)  UL C 456, 10.11.2021, str. 14.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0249.

(7)  UL C 362, 8.9.2021, str. 82.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-001132-ASW_EN.html

(9)  UL L 327, 5.12.2008, str. 9.

(10)  UL L 186, 11.7.2019, str. 21.

(11)  UL L 166, 30.4.2004, str. 1.

(12)  UL L 284, 30.10.2009, str. 1.

(13)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

(14)  UL L 173, 9.7.2018, str. 16.

(15)  UL L 159, 28.5.2014, str. 11.

(16)  UL L 249, 31.7.2020, str. 49.

(17)  UL L 249, 31.7.2020, str. 1.

(18)  UL L 249, 31.7.2020, str. 17.

(19)  UL L 186, 11.7.2019, str. 105.

(20)  Sodba z dne 14. maja 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO)/Deutsche Bank SAE, C-55/18 – CCOO, EU:C:2019:402.

(21)  Evropska komisija, Letno poročilo o mobilnosti delovne sile znotraj EU za leto 2020, 8. januar 2021. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sl&pubId=8369

(22)  Evropska komisija, Evaluation of the scale of undeclared work in the European Union and its structural determinants (Ocena obsega in strukturnih dejavnikov neprijavljenega dela v Evropski uniji), november 2017. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=19002&langId=en

(23)  Eurofound, Tackling labour shortages in EU Member States (Reševanje vprašanja pomanjkanja delovne sile v državah članicah EU), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(24)  Evropska komisija, Letno poročilo o mobilnosti delovne sile znotraj EU za leto 2020, 8. januar 2021. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sl&pubId=8369

(25)  Eurofound, Exploring the fraudulent contracting of work in the European Union (Raziskovanje goljufivega sklepanja pogodb o delu v Evropski uniji), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 21. november 2016.

(26)  Evropska platforma za ukrepanje proti neprijavljenemu delu, COVID-19: combating fraud in short-term financial support schemes (Covid-19: preprečevanje goljufij v programih kratkoročne finančne podpore, maj 2021. https://ec.europa.eu/social/ BlobServlet?docId=24072&langId=en.

(27)  Izjava EFBWW in FIEC, EU Construction Social Partners call for digital enforcement (Socialni partnerji v gradbeništvu v EU pozivajo k digitalnemu izvrševanju), 24. junij 2021. https://www.efbww.eu/news/eu-construction-social-partners-call-for-digital-enforcement/2657-a.

(28)  Poročilo EFBWW-FIEC, Social identity cards in the European construction industry (Socialne osebne izkaznice v evropskem gradbenem sektorju), 2015.

(29)  Eurofound, Joint cross-border labour inspection and evidence gathered in their course (Skupne čezmejne inšpekcije dela in dokazi, zbrani pri tem), 2019.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/89

---

P9_TA(2021)0474

Večstranska pogajanja v okviru priprav na dvanajsto ministrsko konferenco STO v Ženevi od 30. novembra do 3. decembra 2021

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na dvanajsto ministrsko konferenco STO, ki bo v Ženevi od 30. novembra do 3. decembra 2021 (2021/2769(RSP))

(2022/C 224/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Marakeškega sporazuma z dne 15. aprila 1994 o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeškega sporazuma z dne 15. aprila 1994 o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu: STO),

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije STO iz Dohe z dne 14. novembra 2001 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije STO iz Dohe z dne 14. novembra 2001 (1),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o STO, zlasti tistih z dne 15. novembra 2017 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na enajsto ministrsko konferenco STO (2), z dne 29. novembra 2018 z naslovom STO: pot naprej (3) in z dne 28. novembra 2019 o krizi pritožbenega organa STO (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o STO, zlasti tistih z dne 15. novembra 2017 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na enajsto ministrsko konferenco STO (2), z dne 29. novembra 2018 z naslovom STO: pot naprej (3) in z dne 28. novembra 2019 o krizi pritožbenega organa STO (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2021 o pospešitvi napredka in odpravljanju neenakosti, da aids od leta 2030 ne bo več javnozdravstvena grožnja (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju (6),

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta, ki je bil soglasno sprejet 7. decembra 2018 na letnem zasedanju parlamentarne konference STO v Ženevi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta, ki je bil soglasno sprejet 7. decembra 2018 na letnem zasedanju parlamentarne konference STO v Ženevi (7),

| — | ob upoštevanju izida 11. ministrske konference v Buenos Airesu decembra 2017, vključno z več ministrskimi sklepi, na kateri pa ni bilo mogoče sprejeti ministrske izjave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida 11. ministrske konference v Buenos Airesu decembra 2017, vključno z več ministrskimi sklepi, na kateri pa ni bilo mogoče sprejeti ministrske izjave,

| — | ob upoštevanju izjave iz Buenos Airesa o ženskah in trgovini z dne 12. decembra 2017 ter skupnih izjav o elektronskem poslovanju, spodbujanju naložb in o mikro, malih in srednjih podjetjih, sprejetih 13. decembra 2017 v Buenos Airesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Buenos Airesa o ženskah in trgovini z dne 12. decembra 2017 ter skupnih izjav o elektronskem poslovanju, spodbujanju naložb in o mikro, malih in srednjih podjetjih, sprejetih 13. decembra 2017 v Buenos Airesu,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma v okviru Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je začel veljati novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma v okviru Okvirne konvencije Organizacije združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je začel veljati novembra 2016,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o tristranskem srečanju ministrov za trgovino iz Združenih držav Amerike (ZDA), Japonske in Evropske unije, sprejete 14. januarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o tristranskem srečanju ministrov za trgovino iz Združenih držav Amerike (ZDA), Japonske in Evropske unije, sprejete 14. januarja 2020,

| — | ob upoštevanju ministrskega sklepa z Balija z dne 7. decembra 2013 o javnem skladiščenju za namene prehranske varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrskega sklepa z Balija z dne 7. decembra 2013 o javnem skladiščenju za namene prehranske varnosti,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo z dne 18. septembra 2018 o posodobitvi STO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo z dne 18. septembra 2018 o posodobitvi STO,

| — | ob upoštevanju pregleda trgovinske politike, ki ga je pripravila Komisija, in njegove priloge z naslovom Reforma STO: Na poti k trajnostnemu in učinkovitemu večstranskemu trgovinskemu sistemu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda trgovinske politike, ki ga je pripravila Komisija, in njegove priloge z naslovom Reforma STO: Na poti k trajnostnemu in učinkovitemu večstranskemu trgovinskemu sistemu,

| — | ob upoštevanju pobude skupine iz Ottawe o trgovini in zdravju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude skupine iz Ottawe o trgovini in zdravju (8),

| — | ob upoštevanju sporočila EU Generalnemu svetu STO z dne 4. junija 2021 o nujnem odzivu trgovinske politike na krizo zaradi COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila EU Generalnemu svetu STO z dne 4. junija 2021 o nujnem odzivu trgovinske politike na krizo zaradi COVID-19,

| — | ob upoštevanju šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega ocenjevalnega poročila Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) (9),

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino,

| A. | ker je bila STO ustanovljena za nadaljnjo liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami, krepitev multilateralizma in podpiranje odprtega, vključujočega, na pravilih temelječega in nediskriminatornega večstranskega trgovinskega sistema; ker je trgovina bistven in ključni instrument za podpiranje in dopolnjevanje prizadevanj za spodbujanje trajnostne rasti in izboljšanje življenjskega standarda, ki zagotavlja polno zaposlenost ter velik in enakomerno rastoč obseg realnega dohodka v skladu s ciljem trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

A.

ker je bila STO ustanovljena za nadaljnjo liberalizacijo trgovine z blagom in storitvami, krepitev multilateralizma in podpiranje odprtega, vključujočega, na pravilih temelječega in nediskriminatornega večstranskega trgovinskega sistema; ker je trgovina bistven in ključni instrument za podpiranje in dopolnjevanje prizadevanj za spodbujanje trajnostne rasti in izboljšanje življenjskega standarda, ki zagotavlja polno zaposlenost ter velik in enakomerno rastoč obseg realnega dohodka v skladu s ciljem trajnostnega razvoja;

| B. | ker se večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravilih, trenutno sooča z resno krizo, ki ogroža osnovne funkcije organizacije, to sta določanje bistvenih pravil in strukture za mednarodno trgovino ter učinkovito reševanje in izvrševanje sporov; |
| --- | --- |

B.

ker se večstranski trgovinski sistem, ki temelji na pravilih, trenutno sooča z resno krizo, ki ogroža osnovne funkcije organizacije, to sta določanje bistvenih pravil in strukture za mednarodno trgovino ter učinkovito reševanje in izvrševanje sporov;

| C. | ker je pritožbeni organ STO 11. decembra 2019 prenehal delovati, kar pomeni, da ni več delujočega, neodvisnega in nepristranskega organa za obravnavanje pritožb; |
| --- | --- |

C.

ker je pritožbeni organ STO 11. decembra 2019 prenehal delovati, kar pomeni, da ni več delujočega, neodvisnega in nepristranskega organa za obravnavanje pritožb;

| D. | ker ima STO v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 14.6 jasen mandat za pogajanja o subvencijah za ribištvo, da bi dosegli sporazum, ki prepoveduje nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti ladjevja in prelovu, da bi spodbudili trajnostno upravljanje ribolovnih virov; |
| --- | --- |

D.

ker ima STO v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 14.6 jasen mandat za pogajanja o subvencijah za ribištvo, da bi dosegli sporazum, ki prepoveduje nekatere oblike subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti ladjevja in prelovu, da bi spodbudili trajnostno upravljanje ribolovnih virov;

| E. | ker je pandemija COVID-19 ustvarila edinstvene izzive za mnogostranski trgovinski sistem in na dnevni red uvrstila ključno vprašanje trgovine in zdravja; |
| --- | --- |

E.

ker je pandemija COVID-19 ustvarila edinstvene izzive za mnogostranski trgovinski sistem in na dnevni red uvrstila ključno vprašanje trgovine in zdravja;

| F. | ker sta trgovina in mnogostranski sistem kljub očitnim ali prikritim omejitvam izvoza na splošno imela pozitivno vlogo v boju proti pandemiji; ker je pandemija razkrila tudi slabosti in ranljivosti, zlasti v bistvenih dobavnih verigah; ker se je v zvezi s tem izkazalo, da je nadzorna funkcija STO koristna, ker je STO vztrajala, naj članice zagotovijo preglednost trgovine in ukrepov, povezanih s trgovino, sprejetih v okviru COVID-19; |
| --- | --- |

F.

ker sta trgovina in mnogostranski sistem kljub očitnim ali prikritim omejitvam izvoza na splošno imela pozitivno vlogo v boju proti pandemiji; ker je pandemija razkrila tudi slabosti in ranljivosti, zlasti v bistvenih dobavnih verigah; ker se je v zvezi s tem izkazalo, da je nadzorna funkcija STO koristna, ker je STO vztrajala, naj članice zagotovijo preglednost trgovine in ukrepov, povezanih s trgovino, sprejetih v okviru COVID-19;

| G. | ker bo 12. ministrska konferenca STO (MC12) potekala v Ženevi v Švici od 30. novembra do 3. decembra 2021; |
| --- | --- |

G.

ker bo 12. ministrska konferenca STO (MC12) potekala v Ženevi v Švici od 30. novembra do 3. decembra 2021;

| 1. | ponovno poudarja, da je v celoti zavezan trajni vrednoti multilateralizma in poudarja, da je večstranski sistem za upravljanje trgovine bistvenega pomena; poziva k trgovinski agendi, ki bo temeljila na pravični, na pravilih temelječi trgovini v korist vseh, kar bo prispevalo k trajnostni gospodarski rasti in blaginji in s tem okrepilo mir in varnost; poudarja pomen ciljev trajnostnega razvoja ter socialnih, okoljskih in človekovih pravic ter zagotavljanja, da se večstransko dogovorjena in usklajena pravila enotno uporabljajo za vse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da STO grozi izguba legitimnosti, če se ne bodo vse članice zavezale uspešnemu izidu 12. ministrske konference; meni, da bi morala biti 12. ministrska konferenca uradno izhodišče za napredek in posodobitev STO, da se ji zagotovi vloga pri reševanju izzivov 21. stoletja, vključno z vprašanji, kot so podnebne spremembe in trajnost; v zvezi z okrevanjem po pandemiji COVID-19 poziva vse članice, naj okrepijo prizadevanja in se osredotočijo na nekaj ključnih oprijemljivih rezultatov, ki bodo pokazali, da STO lahko rešuje trenutne izzive; poziva članice, naj dosežejo vsaj večstranski sporazum o prepovedi netrajnostnih subvencij za ribištvo, pa tudi o odzivu na pandemijo, omejenem svežnju o kmetijstvu in začetku prizadevanj za institucionalno reformo, vključno s postopkom, ki bi najpozneje do 13. ministrske konference omogočil popolnoma delujoč sistem reševanja sporov; opozarja vse članice, da bi lahko nekatere članice, če na 12. ministrski konferenci ne bodo doseženi bistveni rezultati, poiskale alternativne forume za oblikovanje pravil, kar bi lahko ogrozilo prihodnost mnogostranskega trgovinskega sistema; pozdravlja imenovanje nove generalne direktorice STO Ngozije Okonjo-Iweale in ji izreka pohvalo za njeno veliko zavezanost multilateralizmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je za verodostojnost STO kot večstranske institucije bistvenega pomena doseči sporazum o škodljivih subvencijah za ribištvo, ki bi omogočal hitro in znatno zmanjšanje nekaterih oblik subvencij za ribištvo, ki prispevajo k presežni zmogljivosti in prelovu, ter odpravil subvencije, ki prispevajo k nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, da se zagotovi trajnostna raba morskih virov; v zvezi s tem poudarja načelo skupne, vendar različne odgovornosti glede na obseg škodljivih subvencij, pri čemer je treba upoštevati potrebo po posebni in različni obravnavi v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 14.6; poudarja, da je več kot 39 milijonov ljudi neposredno odvisnih od ribolova, še veliko več milijonov pa je od ribolova odvisnih v panogah vzdolž proizvodne verige; meni, da je tak sporazum bistvenega pomena ne le za verodostojnost STO pri doseganju večstranskih sporazumov, ampak je tudi osnovni pogoj za izkazovanje močne povezave med večstranskim trgovinskim sistemom in cilji trajnostnega razvoja; poudarja, kako pomembno je, da EU pojasni svoje stališče in notranja pravila, da bi povečala svojo verodostojnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava ključno vlogo trgovinske politike med pandemijo COVID-19 ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o obravnavanju globalnega izziva, ki ga predstavlja COVID-19: učinki opustitve sporazuma TRIPS Svetovne trgovinske organizacije na cepiva proti COVID-19, zdravljenje, opremo in proizvodno zmogljivost v državah v razvoju; v zvezi s tem poudarja, da je treba v ministrski izjavi v skladu s pobudo za trgovino in zdravje določiti osnovni sporazum o vprašanjih, kot so carine na farmacevtske in medicinske izdelke, pravila o omejitvah izvoza, preglednost in globalno sodelovanje v času krize; meni, da je tak sporazum izjemnega pomena, da se pokaže pomen STO; poziva, naj se na 12. ministrski konferenci ustanovi nov stalni odbor za trgovino in zdravje, da bi vladam pomagali pri izvajanju obstoječih izjem in prožnosti v mednarodnem trgovinskem pravu ter da bi postavili temelje za trgovinski steber za pogajanja o prihodnji mednarodni pogodbi o odzivu na pandemijo; meni, da se številne države, zlasti države v razvoju, srečujejo s težavami pri uporabi prožnosti iz sporazuma TRIPS, zlasti člena 31a; poziva EU, naj dejavno sodeluje v pogajanjih, ki bodo temeljila na besedilih, da bi dosegla začasno oprostitev obveznosti iz sporazuma TRIPS; v zvezi s tem poziva EU, naj podpre odobritev začasnega odstopanja od nekaterih določb sporazuma TRIPS za COVID-19, da se poveča pravočasen svetovni dostop do cenovno dostopnih cepiv, terapevtike in diagnostike proti COVID-19, in sicer z obravnavanjem omejitev svetovne proizvodnje in pomanjkanja dobave; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vse članice STO, naj spoštujejo svoje zaveze glede preglednosti v vseh kmetijskih stebrih in se dogovorijo o sistematičnih izboljšavah, kot je predlagano v predlogu za ministrski sklep v dokumentu JOB/AG/213, s katerim naj bi izboljšali preglednosti v kmetijstvu in katerega sopredlagateljica je EU; poudarja, da je treba sprejeti delovni načrt o domači podpori, ki izkrivlja trgovino, vključno s trajno rešitvijo javnega skladiščenja, kot je določeno v ministrski izjavi z Balija, z obveznim sistemom obveščanja, ki bo temeljil na učinkovitem mehanizmu tehnične pomoči in krepitve zmogljivosti, da bi zagotovili, da bodo programi vzdrževanja zalog sorazmerni in skladni s ciljem prehranske varnosti, ter čim bolj zmanjšali izkrivljanje trgovine in škodljive posledice za prehransko varnost drugih članic; poudarja, da je treba sporazum o kmetijstvu prilagoditi, da bi se odzvali na današnje izzive in zagotovili bolj poštene konkurenčne pogoje, tako se upoštevajo načini proizvodnje; podpira generalno direktorico Ngozi Okonjo-Iwealo pri njenem pozivu k svežnju STO za zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je nujno treba izvesti temeljito reformo STO, ker se ta organizacija sooča z globoko krizo, pa tudi zaradi dolgotrajnega pomanjkanja napredka glede razvojne agende iz Dohe, ter poudarja, da bi morala pomembna vprašanje razvojne agende ostati na dnevnem redu; poziva članice STO, naj temeljito pregledajo več vidikov STO, zlasti njene funkcije spremljanja, pogajanj in reševanja sporov, da bi povečale njeno učinkovitost, odprtost, preglednost in legitimnost; poziva vse članice STO, naj se osredotočijo na konstruktiven proces sprememb, da bi posodobili STO in jo opremili z orodji za učinkovito obravnavo izzivov 21. stoletja, ter vzpostavijo institucionalni mehanizem in jasen časovni okvir za nadaljevanje programa reform na 12. ministrski konferenci, da bi najkasneje do 13. ministrske konference dosegli konkretne rezultate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja izjavo veleposlanice ZDA Katherine Tai o STO z dne 14. oktobra 2021 in zlasti jasno zavezanost reformi vseh treh funkcij organizacije; pričakuje, da bodo Združene države Amerike zdaj pripravile konkretne predloge za napredek; poziva Združene države Amerike, naj se zavežejo, da bodo na 12. ministrski konferenci začele konstruktiven pogajalski proces o reformah reševanja sporov, da bo najpozneje na 13. ministrski konferenci vzpostavljen popolnoma delujoč sistem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | globoko obžaluje zastoj v pritožbenem organu STO, zaradi katerega svetovni trgovinski sistem nima izvršljivega sistema za reševanje sporov; opozarja, da je STO brez delujočega pritožbenega organa neučinkovita in da se bo težnja h kršenju večstranskih sporazumov le še povečala; ugotavlja, da je trenutno priglašenih več kot 15 primerov pritožb brez možnosti ponovne preučitve; odločno poziva vse članice STO, naj v celoti sodelujejo in si prizadevajo za rešitve, da bi čim hitreje ponovno vzpostavili popolnoma delujoč dvostopenjski organ za reševanje sporov s popolnoma delujočim in neodvisnim pritožbenim organom; odločno podpira nedavne pobude EU za sklenitev dogovorov z našimi glavnimi trgovinskimi partnerji, s katerimi se začasno ohranja delujoč postopek reševanja sporov med članicami STO, ki sodelujejo v njem; opozarja, da bi moral biti zavezujoč, dvostopenjski proces še vedno glavni cilj strategije EU; poudarja, da bo za uspešno reformo potrebna obravnava utemeljenih pomislekov vseh udeleženih strani in dogovor o kompromisni rešitvi; poziva zadevne deležnike, naj se do konca 12. ministrske konference dogovorijo o načrtu za nadaljnje delo na srednje- do dolgoročnih področjih reform, od katerih bi bilo treba nekatere dokončati pred naslednjo ministrsko konferenco (MC13); podpira nedavni predlog Komisije za reformo uredbe o izvrševanju, da bi EU dobila ustrezna orodja za uveljavljanje zavez tretjih držav; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in Svet, naj sodelujeta z vsemi članicami STO, da bi začeli razpravo o oblikovanju novih pravil za odpravo sedanjih vrzeli v pravilniku o nepoštenih trgovinskih praksah, ponarejanju, subvencijah, ki izkrivljajo trg, podjetjih v državni lasti in prisilnem prenosu tehnologije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je prepričan, da sedanje razlikovanje med razvitimi državami in državami v razvoju ne odraža gospodarske realnosti in da je to lahko ovira za napredek v krogu pogajanj iz Dohe; poziva naprednejše države v razvoju, naj prevzamejo svoj delež odgovornosti in prispevajo v skladu s svojo stopnjo razvoja; meni, da bi bilo treba mehanizem posebne in različne obravnave ponovno preučiti in revidirati ob ustreznem sodelovanju vseh članic STO, da bi bolj odražal kazalnike človekovega razvoja in hkrati ohranili politični manevrski prostor za obravnavanje nepoštene trgovine, zato poziva članice STO, naj sistem revidirajo; vendar poudarja, da bi lahko samodoločitev statusa države v razvoju kot edinega merila privedla do nepoštene trgovine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pričakuje, da bo reforma STO ustvarila lažjo pot za vključitev odprtih večstranskih sporazumov v večstransko strukturo, da bi zagotovili napredek na področjih, ki niso dovolj zrela za celotno članstvo; poziva vse članice, naj razmislijo o načinu za razvoj novega sistema okrepljenega sodelovanja, kot se uporablja v Evropski uniji, z jasnimi pravili o minimalnem številu članic, ki bi morale sodelovati v večstranski pobudi, in naj na tej osnovi vzpostavijo jasen mehanizem, s katerim bi lahko iz tega izhajajoče sporazume vključili v strukturo STO; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja in podpira veliko število članov, ambiciozen načrt pogajanj in dosedanji napredek pri večstranskih pogajanjih STO o pravilih e-trgovanja; poziva k prizadevanjem za zaključek pogajanj o skladnosti s pravili STO; ponovno poudarja svoje stališče, da mora morebitni sporazum zagotoviti tržni dostop do trga za blago in storitve, povezane z e-trgovanjem, v tretjih državah ter varstvo pravic potrošnikov in delavske pravice; poudarja, da je treba ob popolnem spoštovanju zakonodaje EU o zasebnosti in varstvu podatkov olajšati poslovne inovacije in pretok podatkov; priznava, da so podjetja in raziskovalci pri uporabi osebnih podatkov lahko izpostavljeni pravni negotovosti in da to lahko vpliva na inovacije; nujno poziva, da je treba sprejeti ukrepe za povečanje pravne varnosti za deležnike, ki so odvisni od uporabe podatkov, za predhodno odobrene postopke uporabe podatkov ter psevdonimizacijo in anonimizacijo; poudarja, da bi morale sodelujoče države izraziti stalno podporo pogajanjem z jasno časovnico za nadaljnji napredek; podpira prizadevanja, da bi moratorij STO za elektronske prenose postal stalen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nujno poziva k preučitvi možnosti, s katerimi bi olajšali pretok podatkov s strateško pomembnimi tretjimi državami; ugotavlja, da se evropska podjetja, ki poslujejo v nekaterih tretjih državah, vse pogosteje srečujejo z neupravičenimi ovirami in digitalnimi omejitvami; zato poudarja, da bi se zato morali, kjer je to ustrezno, izogibati zahtevi za lokalizacijo podatkov, da morajo podatke urejati prostotrgovinski sporazumi EU, prav tako pa je treba pospešiti prizadevanja za sprejem sklepov o ustreznosti s tretjimi državami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da je trgovina zaradi pravnih zahtev še vedno odvisna od velikega števila papirnih dokumentov, kar je drago, neučinkovito in tvegano v času svetovnih kriz; poudarja, da je treba preučiti uporabo elektronskih trgovinskih dokumentov, ki bodo povečali učinkovitost in varnost ter zmanjšali vpliv na okolje; poudarja, da je treba spremeniti mednarodno pravo, da se omogoči uporaba elektronskih dokumentov v trgovini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nujno poziva, naj se podaljša razširitev Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI); priznava, da ta sporazum spodbuja globalno digitalizacijo proizvodnje in bi se moral še naprej razvijati, da bi vključeval več proizvodov; poziva k večjim prizadevanjem za odpravo carin na trgovino z izdelki IKT; poudarja pozitivne trgovinske učinke širitve geografske pokritosti na več držav; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi moral izid konference MC12 zagotoviti program trgovinske politike, ki bo temeljila na ukrepih in podpirala cilje trajnostnega razvoja do leta 2030 ter Pariški sporazum; odločno spodbuja članice STO, naj razmislijo o vseh možnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v skladu z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja, okrepijo usklajenost s Pariškim sporazumom in podnebno nevtralnost ter izboljšajo sodelovanje v STO pri ukrepih, sprejetih na nacionalni ravni, vključno z uvedbo taksonomij zelenega računovodskega standarda za pomoč zasebnemu in javnemu sektorju pri prepoznavanju trajnostnih gospodarskih dejavnosti in zelo škodljivih dejavnosti, ter ukrepih, ki obravnavajo selitev virov CO2; pozdravlja pobudo Komisije o trgovini in podnebju; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne predloge; poleg tega poudarja, da je treba pospešiti razpravo o blagu in storitvah, ki prispevajo k reševanju okoljskih in podnebnih izzivov; poudarja, da je treba pospešiti pogajanja o sporazumu o okoljskem blagu, ki podpira okolju prijaznejšo industrijo in pristop k prehodu na podnebju prijazne tehnologije, osredotočen na dostojno delo; predlaga boljše usklajevanje med STO in drugimi mednarodnimi institucijami, kot sta Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj ter Mednarodni denarni sklad, da bi se spopadli s selitvijo virov CO2; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poudarja povezave med enakostjo spolov in vključujočim razvojem, ob tem pa tudi, da je krepitev vloge žensk ključnega pomena za izkoreninjenje revščine in da je hkratna odprava ovir za sodelovanje žensk v trgovini in odprava škodljivih učinkov sedanjih trgovinskih pravil na ženske v njihovih številnih vlogah bistvenega pomena za gospodarski razvoj; spodbuja vse članice STO, naj podpišejo izjavo iz Buenos Airesa iz leta 2017 o trgovini in krepitvi ekonomske vloge žensk, 123 podpisnic pa poziva, naj izpolnijo svoje zaveze; poziva Komisijo, naj si prizadeva za odločno ministrsko izjavo, ki bi lahko služila kot časovni načrt za izvedbo izjave iz Buenos Airesa iz leta 2017; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja doseženi napredek in poziva k dokončnemu zaključku večstranskih razprav o domači regulaciji storitev, saj bi to bil pomemben korak naprej in dokaz, da je v okviru STO mogoč napredek v večstranskem okviru; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pričakuje ministrsko izjavo, v kateri bo ocenjen napredek pri večstranskih pogajanjih o spodbujanju naložb; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja tudi napredek glede skupne pobude, ki je bila sprejeta v Buenos Airesu, o mikro, malih in srednjih podjetjih, in podporo svežnju za mala in srednja podjetja decembra 2020; priznava, da je pandemija COVID-19 zelo negativno vplivala na mikro, mala in srednja podjetja, in izraža podporo delovnemu programu Svetovne trgovinske organizacije za mala in srednja podjetja, ki načelo „najprej pomisli na male“ vključuje v pravila STO; poziva vse države članice WTO, naj se pridružijo pobudi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in Svet, naj sodelujeta z drugimi članicami STO, da bi zagotovili, da STO dejavno prispeva k večjemu spoštovanju pravic delavcev po vsem svetu, ki zlasti temelji na delovnih standardih Mednarodne organizacije dela, in pripravi konkretne predloge; opozarja na pomen razširjanja dobrih praks v zvezi s potrebno skrbnostjo; pozdravlja predlog ZDA o prisilnem delu kot del širših prizadevanj za vključitev delovnih standardov v STO, s katerim se vzpostavljajo enaki konkurenčni pogoji na mednarodni ravni, in poudarja, da je potreben sporazum, ki bo vzpostavil enake konkurenčne pogoje na mednarodni ravni; priporoča ustanovitev delovne skupine za pravice delavcev kot prvi korak k napredku na tem področju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je preglednost ključna pri zagotavljanju zanesljivega okolja za trgovanje in naložbe; meni, da je pomembno izboljšati preglednost postopkov spremljanja, tako da se poenostavijo zahteve glede obveščanja in s tem povečajo spodbude za članice STO, da jih bodo upoštevale, ter zagotovi krepitev zmogljivosti, hkrati pa bi bilo treba odvračati od namernega nespoštovanja pravil in se z spopasti z njim; poziva članice STO, naj v zvezi s tem preučijo krepitev vloge sekretariata STO; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament še naprej tesno vključen v priprave na 12. ministrsko konferenco, da bo redno prejemal obvestila in da se bosta med ministrsko konferenco v letu 2021 z njim posvetovala; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva članice STO, naj okrepijo parlamentarno razsežnost te organizacije in parlamentarne konference ter tako zagotovijo demokratično legitimnost in preglednost; poudarja, kako pomembno je delo skupne parlamentarne konference Evropskega parlamenta in Medparlamentarne unije o STO; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imeli poslanci boljši dostop do trgovinskih pogajanj in bodo vključeni v oblikovanje in izvajanje odločitev STO; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva članice STO, naj okrepijo izmenjavo z vsemi deležniki, tudi civilno družbo in poslovnimi organizacijami, ter pospešijo sodelovanje z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot je Mednarodna organizacija dela in sistemom OZN; pričakuje, da bodo voditelji več poročali na različnih ravneh o koristih trgovine, ki temelji na pravilih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podpira prizadevanja za oživitev pristopnih pogajanj z državami opazovalkami, zlasti s Srbijo, Kosovom ter Bosno in Hercegovino; poziva k hitremu zaključku pogajanj o osnutkih poročil delovne skupine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nujno poziva k večjim prizadevanjem za razširitev članstva v sporazumu STO o javnih naročilih, zlasti v zvezi s Kitajsko in drugimi gospodarstvi v vzponu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva k nadaljnjim prizadevanjem za uskladitev nepreferencialnih pravil o poreklu, kot je določeno v Sporazumu o pravilih o poreklu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva vse članice STO, naj ratificirajo Prilogo K h Kjotski konvenciji Svetovne carinske organizacije, da bi zmanjšali carinsko birokracijo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju STO. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Deklaracija ministrske konference (WT/MIN(01)/DEC/1) z dne 14. novembra 2001.

(2)  UL C 356, 4.10.2018, str. 34..

(3)  UL C 363, 28.10.2020, str. 113..

(4)  UL C 232, 16.6.2021, str. 62..

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0250.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0283..

(7)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/158345/outcome_document-final-e.pdf

(8)  STO WT/GC/223, 24. november 2020.

(9)  IPCC, 2021: Summary for Policymakers. In: „Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) (Povzetek za politične odločevalce, Podnebne spremembe v letu 2021: Fizikalna znanstvena podlaga, prispevek delovne skupine I k šestemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe)“.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/95

---

P9_TA(2021)0480

Varnosti parkirišč za tovornjake v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o varnosti parkirišč za tovornjake v EU (2021/2918(RSP))

(2022/C 224/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 4, 26, 67, 73, 87, 88 in 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 26, 67, 73, 87, 88 in 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/1936 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o spremembi Direktive 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o okviru za uvajanje inteligentnih prometnih sistemov v cestnem prometu in za vmesnike do drugih vrst prevoza (3),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 885/2013 z dne 15. maja 2013 o dopolnitvi Direktive 2010/40/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za zagotavljanje storitev obveščanja glede varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in komercialna vozila (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014, zlasti člena 9(2)(b)(vii) slednje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1153 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) št. 283/2014, zlasti člena 9(2)(b)(vii) slednje (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/1054 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (8),

| — | ob upoštevanju razprav o peticiji št. 0549/2021 na seji Odbora za peticije 15. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav o peticiji št. 0549/2021 na seji Odbora za peticije 15. julija 2021,

| — | ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 227(2) Poslovnika,

| A. | ker je Odbor za peticije prejel peticijo št. 0549/2021, ki jo je podpisalo 22 735 ljudi in v kateri opozarjajo na pomisleke o parkiriščih za tovornjake v cestnem omrežju EU in pozivajo k preventivnim ukrepom, s katerimi bi zmanjšali tveganje in obseg varnostnih težav na tovrstnih parkiriščih; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za peticije prejel peticijo št. 0549/2021, ki jo je podpisalo 22 735 ljudi in v kateri opozarjajo na pomisleke o parkiriščih za tovornjake v cestnem omrežju EU in pozivajo k preventivnim ukrepom, s katerimi bi zmanjšali tveganje in obseg varnostnih težav na tovrstnih parkiriščih;

| B. | ker so organizirane kriminalne družbe pogosto vpletene v krajo tovora in običajno kradejo proizvode višje vrednosti, kot so elektronske naprave, tobak in zdravila, s čimer povzročajo znatno gospodarsko škodo (9), ki je med letoma 2017 in 2019 znašala približno 52 milijonov EUR; ker ti podatki niso izčrpni, saj je o kaznivih dejanjih, povezanih s tovorom, premalo poročil in ustreznih informacij; |
| --- | --- |

B.

ker so organizirane kriminalne družbe pogosto vpletene v krajo tovora in običajno kradejo proizvode višje vrednosti, kot so elektronske naprave, tobak in zdravila, s čimer povzročajo znatno gospodarsko škodo (9), ki je med letoma 2017 in 2019 znašala približno 52 milijonov EUR; ker ti podatki niso izčrpni, saj je o kaznivih dejanjih, povezanih s tovorom, premalo poročil in ustreznih informacij;

| C. | ker postajajo te hudodelske družbe vse bolj organizirane, uporabljajo najnovejšo tehnologijo in pogosto ravnajo po naročilu, in ker po podatkih iz Europolove ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za leto 2021 nasilje hudodelcev, vpletenih v resna kazniva dejanja in organiziran kriminal v EU, domnevno narašča, pri čemer tarče izbirajo ne glede na njihovo vpletenost ali status, pogosto pa pri tem prizadenejo nedolžne mimoidoče; |
| --- | --- |

C.

ker postajajo te hudodelske družbe vse bolj organizirane, uporabljajo najnovejšo tehnologijo in pogosto ravnajo po naročilu, in ker po podatkih iz Europolove ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala za leto 2021 nasilje hudodelcev, vpletenih v resna kazniva dejanja in organiziran kriminal v EU, domnevno narašča, pri čemer tarče izbirajo ne glede na njihovo vpletenost ali status, pogosto pa pri tem prizadenejo nedolžne mimoidoče;

| D. | ker bi se morala Evropska unija boriti proti kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu v cestnem omrežju EU in bi morala spodbujati učinkovit in varen pretok blaga, brez dodatnih stroškov, povezanih s preveliko izpostavljenostjo tveganju napada; |
| --- | --- |

D.

ker bi se morala Evropska unija boriti proti kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu v cestnem omrežju EU in bi morala spodbujati učinkovit in varen pretok blaga, brez dodatnih stroškov, povezanih s preveliko izpostavljenostjo tveganju napada;

| E. | ker vozniki v mednarodnem cestnem prometu veliko časa preživijo stran od doma in družine, zato je varna, varovana in dobro opremljena parkirna infrastruktura po EU bistvenega pomena za njihovo telesno in duševno zdravje; |
| --- | --- |

E.

ker vozniki v mednarodnem cestnem prometu veliko časa preživijo stran od doma in družine, zato je varna, varovana in dobro opremljena parkirna infrastruktura po EU bistvenega pomena za njihovo telesno in duševno zdravje;

| F. | ker za voznike tovornih vozil v mednarodnem cestnem prometu veljajo strožja pravila glede delovnega časa, počitka in premora, da bi zagotovili varen, učinkovit in družbeno odgovoren sektor cestnega prometa v Evropski uniji; ker imajo tako institucije EU kot države članice dolžnost zagotoviti ustrezno in dostopno parkirno infrastrukturo po vsej EU, ki omogoča upoštevanje sorazmernih in smotrnih pravil glede delovnega časa in počitka; |
| --- | --- |

F.

ker za voznike tovornih vozil v mednarodnem cestnem prometu veljajo strožja pravila glede delovnega časa, počitka in premora, da bi zagotovili varen, učinkovit in družbeno odgovoren sektor cestnega prometa v Evropski uniji; ker imajo tako institucije EU kot države članice dolžnost zagotoviti ustrezno in dostopno parkirno infrastrukturo po vsej EU, ki omogoča upoštevanje sorazmernih in smotrnih pravil glede delovnega časa in počitka;

| G. | ker so slabe možnosti za počitek in visoka izpostavljenost kaznivim dejanjem in napadom glavni dejavniki, zaradi katerih ni zanimanja za poklic voznika; ker je pomanjkanje voznikov vse večja težava, ki omejuje učinkovito delovanje enotnega trga, logističnih in dobavnih verig ter drugih panog, kot sta proizvodnja in maloprodaja; |
| --- | --- |

G.

ker so slabe možnosti za počitek in visoka izpostavljenost kaznivim dejanjem in napadom glavni dejavniki, zaradi katerih ni zanimanja za poklic voznika; ker je pomanjkanje voznikov vse večja težava, ki omejuje učinkovito delovanje enotnega trga, logističnih in dobavnih verig ter drugih panog, kot sta proizvodnja in maloprodaja;

| 1. | želi spomniti na študijo Komisije iz leta 2019, v kateri opozarja, da v EU primanjkuje približno 100 000 nočnih parkirišč za tovornjake, pri certificiranih varovanih parkiriščih pa je ta primanjkljaj še večji (10); |
| --- | --- |

1.

| 2. | trdi, da potrebujemo varna in varovana parkirišča za tovornjake, da bi zagotovili socialno pravične razmere za poklicne voznike, medtem ko imajo obvezen počitek; opozarja na akutno pomanjkanje voznikov v sektorju cestnega prometa; poziva Komisijo, naj tesno spremlja, ali je na voljo dovolj veliko število varnih in varovanih parkirišč za tovornjake in ali se v državah članicah uporabljajo sorazmerne kazni; poudarja, da je treba ukrepati pri vseh oblikah nepravične obravnave ali diskriminacije zoper evropske tovornjakarje in prevozna podjetja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje napade, tudi smrtonosne, na prevoznike na parkiriščih za tovornjake, ter opozarja, da so napadalci pogosto dobro organizirane in opremljene tolpe, ki včasih kradejo blago po naročilu, s prihodkom od teh kraj pa običajno financirajo druge oblike resnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da imajo lahko tovrstni incidenti ksenofobno ali rasistično razsežnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da se ropi tovornjakov vse pogosteje izvajajo čezmejno in so glavna varnostna grožnja za voznike; poudarja, da je treba za ustrezno preprečevanje tovrstnih kaznivih dejanj okrepiti sodelovanje, in zahteva več strukturne izmenjave informacij in operativnega sodelovanja med organi kazenskega pregona držav članic ob podpori Europola, vključno s tesnejšim sodelovanjem z zasebnimi stranmi, kot sta združenje za varni prevoz blaga in evropska organizacija za varna parkirišča; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj sistematično poročajo Europolu o kaznivih dejanjih, da bi z operativno in analitično podporo zagotovili usklajene odzive, ter poziva Komisijo, naj z dodatnimi sredstvi in osebjem poveča Europolove zmogljivosti na tem področju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj spodbuja odpiranje novih parkirišč za tovornjake ter izboljša njihovo kakovost, varnost in povezljivost, in sicer z zakonodajnimi pobudami, programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, mehanizmi za spodbujanje sodelovanja med pristojnimi organi držav članic in drugimi razpoložljivimi instrumenti, kot je program financiranja Instrument za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta ukrepe, potrebne za vzpostavitev in razvoj policijskega sodelovanja, v katerega bodo vključeni pristojni organi vseh držav članic in ki bo namenjen preprečevanju, prepoznavanju in preiskovanju kaznivih dejanj na cestah in parkiriščih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v končne sporazume o partnerstvu na področju evropskih strukturnih in investicijskih skladov in v programe za te sklade vključijo cilje in pristope, ki bodo povečali število varnih in varovanih parkirišč za tovornjake; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino strokovnjakov za varnost cestne infrastrukture, ki bo od države članic in drugih ustreznih deležnikov pridobivala nasvete in strokovno znanje na to temo, tudi za pripravo nezakonodajnih aktov, ter skupino na visoki ravni o varnosti v cestnem prometu, ki bo zagotavljala strateške nasvete in redne povratne informacije; poziva Komisijo, naj pospeši delo na tem področju in se usklajuje z državami članicami, da bi dosegli konkreten napredek za evropske tovornjakarje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pomembno izvajati projekte, namenjene spodbujanju nacionalnega in mednarodnega sodelovanja v boju proti kraji tovora, pripraviti pregled tekočih postopkov in optimizirati obravnavanje zadev na operativni ravni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da je pomembno zagotoviti prednostno financiranje za vzpostavitev in nadgradnjo varnih in varovanih parkirišč za tovornjake v EU in pri tem uporabiti vse razpoložljive programe financiranja EU in držav članic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj prevzamejo osnovno odgovornost za izboljšanje varnosti parkirišč za tovornjake, in sicer z uveljavljenimi nacionalnimi strategijami za varnost v cestnem prometu in konkretnimi ukrepi, določenimi v akcijskih in izvedbenih načrtih, ki so osnova za pristno evropsko kulturo varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj združijo moči, da bi izboljšale kakovost storitev na parkiriščih za tovornjake, tudi tako, da zagotovijo osnovne cenovno dostopne funkcije, ter izboljšajo varnost teh parkirišč, hkrati pa naj poskrbijo, da bodo neodvisne tretje strani na podlagi skupnih evropskih standardov opravile revizije vseh varovanih parkirišč za tovornjake v sistemu, s čimer bi zagotovili, da bo infrastruktura skladna z evropskimi standardi za varnost in zaščito, na primer z Direktivo 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da obstajajo različne razlage v zvezi z standardi za varnost in zaščito parkirišč in zahtevami glede certificiranja, ter poudarja, da je pomembno uvesti harmoniziran evropski standard z jasnimi in nedvoumnimi pravili o stopnjah varnosti in udobja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj izpolni zaveze iz Uredbe (EU) 2020/1054 in vzpostavi standarde in postopke certificiranja za varna in varovana parkirišča za tovornjake v EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da morajo biti standardi EU, ki določajo raven storitev in varnosti varnih in varovanih parkirišč za tovornjake, ter postopki za certificiranje teh parkirišč obvezni, da bi zagotovili dosledno opredelitev varovanih parkirišč za tovornjake in usklajen zakonodajni okvir; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva k povečanju pokritosti in izboljšanju učinkovitosti služb za odzivanje v izrednih razmerah in služb za takojšnji odziv ter k vzpostavitvi sistemov za obveščanje pristojnih organov v vseh uradnih jezikih; spodbuja države članice, naj uvedejo sistem za takojšnji odziv, ko se v njihovi pristojnosti zgodi kaznivo dejanje zoper voznika ali tovornjak, da bi preprečili primere, ko voznik ne prejme pravočasne pomoči nacionalnih organov javne varnosti zaradi manjše resnosti kaznivega dejanja, jezikovnih preprek ali iz drugih razlogov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj policija ali varnostne službe redno patruljirajo parkirišča, na katerih prihaja do napadov na prevoznike, vendar na njih ni mogoče stalno zagotavljati varnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je pomembno izboljšati mehanizme za zbiranje podatkov, izmenjavo informacij in analitično podporo, ter poziva države članice, naj uvedejo učinkovite modele za samodejno zbiranje, obdelavo in izmenjavo podatkov, da bi izboljšali operativni odziv policije na čezmejna kazniva dejanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da bi bilo treba voznike in vso logistično verigo na uporabniku prijazen način in z digitalnimi orodji obveščati o lokacijah varnih in varovanih parkirišč za tovornjake, ter poziva Komisijo, naj to udejanji in postavi temelje za interoperabilne rešitve IKT, ki bodo voznikom omogočile iskanje in rezervacijo varovanih parkirišč ter ustrezno načrtovanje poti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo obstoječih varnostnih sistemov v vozilih in vseh pametnih orodij za opozarjanje ter njihovo povezovanje s policijo in storitvami za ukrepanje v sili; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za revizijo Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 885/2013 in Uredbe (EU) št. 1315/2013; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo in predlagajo konkretne ukrepe za zaščito žrtev kaznivih dejanj, storjenih na nevarovanih parkiriščih za tovornjake, kot so dostop do zdravniške pomoči, pravna pomoč, tolmačenje itd.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja odločitev Odbora za peticije, da vzpostavi misijo za ugotavljanje dejstev, ki bo dodatno raziskala navedbe iz peticije št. 0549/2021, da bi pridobili nove informacije o varnosti parkirišč za tovornjake in ocenili izzive na terenu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 319, 29.11.2008, str. 59.

(2)  UL L 305, 26.11.2019, str. 1.

(3)  UL L 207, 6.8.2010, str. 1.

(4)  UL L 247, 18.9.2013, str. 1.

(5)  UL L 348, 20.12.2013, str. 1.

(6)  UL L 164, 3.6.2014, str. 6.

(7)  UL L 249, 14.7.2021, str. 38.

(8)  UL L 249, 31.7.2020, str. 1.

(9)  Europol, Serious and Organised Crime Threat Assessments 2021: The losses caused by cargo crime in the eight most affected Member States exceeded EUR 75 million in 2019 and have a significant impact on supply chains (Ocena ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala: Izgube zaradi kaznivih dejanj, povezanih s tovorom, v osmih najbolj prizadetih državah članicah so v letu 2019 presegle 75 milijonov in znatno vplivajo na dobavne verige).

(10)  Študija primera Komisije iz leta 2019 o varnih in varovanih parkiriščih za tovornjake, str. 24. Na voljo na: https://ec.europa.eu/transport/sites/default/files/2019-study-on-safe-and-secure-parking-places-for-trucks.pdf.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/99

---

P9_TA(2021)0481

Razmere v Somaliji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o razmerah v Somaliji (2021/2981(RSP))

(2022/C 224/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU in Afrike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU in Afrike,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa EU–Somalija za Zvezno republiko Somalijo za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega okvirnega programa EU–Somalija za Zvezno republiko Somalijo za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju izjave misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) z dne 8. novembra 2017, v kateri je napovedala, da namerava decembra 2017 začeti postopen umik vojaških enot iz Somalije, dokončno pa naj bi jih umaknila do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) z dne 8. novembra 2017, v kateri je napovedala, da namerava decembra 2017 začeti postopen umik vojaških enot iz Somalije, dokončno pa naj bi jih umaknila do leta 2020,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borrella z dne 18. septembra 2021 o političnih razmerah v Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borrella z dne 18. septembra 2021 o političnih razmerah v Somaliji,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2568 z dne 12. marca 2021 o razmerah v Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2568 z dne 12. marca 2021 o razmerah v Somaliji,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker se humanitarne razmere v Somaliji še naprej slabšajo, številne krize, vključno s politično nestabilnostjo, terorističnimi dejavnostmi, neustrezno prehransko varnostjo, sušo, podnebno krizo in covidom-19, pa ogrožajo stabilnost, blaginjo ljudi in njihove možnosti za preživljanje ter povzročajo obsežno razseljevanje po vsej državi in regiji; |
| --- | --- |

A.

ker se humanitarne razmere v Somaliji še naprej slabšajo, številne krize, vključno s politično nestabilnostjo, terorističnimi dejavnostmi, neustrezno prehransko varnostjo, sušo, podnebno krizo in covidom-19, pa ogrožajo stabilnost, blaginjo ljudi in njihove možnosti za preživljanje ter povzročajo obsežno razseljevanje po vsej državi in regiji;

| B. | ker so mednarodne agencije za pomoč opozorile, da je Somalija na robu humanitarne katastrofe, saj po ocenah humanitarno pomoč potrebuje 5,9 milijona ljudi, več kot 2,7 milijona po se jih vsej državi spopada z izredno poslabšano prehransko varnostjo, vključno z več kot 800 000 otroki, mlajšimi od petih let, ki jim grozi akutna podhranjenost; ker 2 milijona ljudi trpi hudo pomanjkanje vode; ker je OZN izjavila, da se je Somaliji znašla v največji finančni stiski v zadnjih šestih letih; ker humanitarni partnerji ocenjujejo, da bo leta 2022 humanitarno pomoč potrebovalo 7,7 milijona Somalcev, približno 1,2 milijona otrok, mlajših od pet let, pa bo leta 2022 verjetno akutno podhranjenih, če ne bodo deležni takojšnje pomoči; |
| --- | --- |

B.

ker so mednarodne agencije za pomoč opozorile, da je Somalija na robu humanitarne katastrofe, saj po ocenah humanitarno pomoč potrebuje 5,9 milijona ljudi, več kot 2,7 milijona po se jih vsej državi spopada z izredno poslabšano prehransko varnostjo, vključno z več kot 800 000 otroki, mlajšimi od petih let, ki jim grozi akutna podhranjenost; ker 2 milijona ljudi trpi hudo pomanjkanje vode; ker je OZN izjavila, da se je Somaliji znašla v največji finančni stiski v zadnjih šestih letih; ker humanitarni partnerji ocenjujejo, da bo leta 2022 humanitarno pomoč potrebovalo 7,7 milijona Somalcev, približno 1,2 milijona otrok, mlajših od pet let, pa bo leta 2022 verjetno akutno podhranjenih, če ne bodo deležni takojšnje pomoči;

| C. | ker se zaradi nedelujočega zdravstvenega sistema, pomanjkanja ventilatorjev, zalog zdravil in osebja Somalija ne more ustrezno odzvati na pandemijo covida-19; ker tako kot številne druge afriške države tudi Somalija zaradi premalo cepiv ni mogla precepiti svojega prebivalstva, tako da je v celoti cepljenega le 3 % prebivalstva; |
| --- | --- |

C.

ker se zaradi nedelujočega zdravstvenega sistema, pomanjkanja ventilatorjev, zalog zdravil in osebja Somalija ne more ustrezno odzvati na pandemijo covida-19; ker tako kot številne druge afriške države tudi Somalija zaradi premalo cepiv ni mogla precepiti svojega prebivalstva, tako da je v celoti cepljenega le 3 % prebivalstva;

| D. | ker je pandemija covida-19 močno prizadela šolstvo, kajti številni otroci, zlasti tisti, ki živijo v taboriščih za notranje razseljene osebe, ne morejo nadaljevati formalnega izobraževanja zaradi okoliščin, na primer ker so starši izgubili sredstva za preživljanje in vire dohodka; |
| --- | --- |

D.

ker je pandemija covida-19 močno prizadela šolstvo, kajti številni otroci, zlasti tisti, ki živijo v taboriščih za notranje razseljene osebe, ne morejo nadaljevati formalnega izobraževanja zaradi okoliščin, na primer ker so starši izgubili sredstva za preživljanje in vire dohodka;

| E. | ker uporniške skupine ostajajo največji vir negotovosti v državi, saj izvajajo vsesplošne napade na ljudi in so vpletene v ugrabitve in prisilno novačenje otrok za oborožene spopade; ker je bilo leta 2021 v oboroženih spopadih ubitih ali ranjenih že približno 1 000 civilistov, in za večino civilnih žrtev je odgovorna skupina Al Šabab; ker so oborožene skupine povečale napade na vladne uradnike in njihove ciljne usmrtitve, da bi prekinile volilni proces leta 2021; |
| --- | --- |

E.

ker uporniške skupine ostajajo največji vir negotovosti v državi, saj izvajajo vsesplošne napade na ljudi in so vpletene v ugrabitve in prisilno novačenje otrok za oborožene spopade; ker je bilo leta 2021 v oboroženih spopadih ubitih ali ranjenih že približno 1 000 civilistov, in za večino civilnih žrtev je odgovorna skupina Al Šabab; ker so oborožene skupine povečale napade na vladne uradnike in njihove ciljne usmrtitve, da bi prekinile volilni proces leta 2021;

| F. | ker so glavne tarče zlorab in nasilja še vedno ranljive skupine prebivalstva, namreč ženske, otroci, starejši, notranje razseljene osebe, osebe LGBTQ in druge manjšine; ker se spolno nasilje in nasilje na podlagi spola ter nasilje, povezano s konflikti, še vedno odvijajo v velikem obsegu in storilci ostajajo nekaznovani, zlasti na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

F.

ker so glavne tarče zlorab in nasilja še vedno ranljive skupine prebivalstva, namreč ženske, otroci, starejši, notranje razseljene osebe, osebe LGBTQ in druge manjšine; ker se spolno nasilje in nasilje na podlagi spola ter nasilje, povezano s konflikti, še vedno odvijajo v velikem obsegu in storilci ostajajo nekaznovani, zlasti na konfliktnih območjih;

| G. | ker so se po podatkih iz poročila generalnega sekretarja OZN o udeležbi otrok v oboroženih spopadih za leto 2021 v Somaliji nadaljevale hude zlorabe otrok, saj je bilo leta 2020 ubitih in pohabljenih vsaj 1 087 otrok; ker je skupina Al Šabab sicer glavna pri novačenju otrok, a so poleg nje tudi zvezna vojska in regionalne varnostne sile in plemenske in klanske milice lani skupaj pritegnile v svoje vrste 1 716 otrok; |
| --- | --- |

G.

ker so se po podatkih iz poročila generalnega sekretarja OZN o udeležbi otrok v oboroženih spopadih za leto 2021 v Somaliji nadaljevale hude zlorabe otrok, saj je bilo leta 2020 ubitih in pohabljenih vsaj 1 087 otrok; ker je skupina Al Šabab sicer glavna pri novačenju otrok, a so poleg nje tudi zvezna vojska in regionalne varnostne sile in plemenske in klanske milice lani skupaj pritegnile v svoje vrste 1 716 otrok;

| H. | ker je parlament v Mogadišu avgusta 2020 vložil nov zakon o kaznivih dejanjih, povezanih s spolnimi odnosi, ki dovoljuje poroke otrok in opredeljuje otroka na podlagi fizične zrelosti, ne starosti, ter žrtvam zagotavlja le šibko postopkovno zaščito; ker novi zakon o kaznivih dejanjih, povezanih s spolnimi odnosi, krši mednarodne in regionalne obveznosti na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker je parlament v Mogadišu avgusta 2020 vložil nov zakon o kaznivih dejanjih, povezanih s spolnimi odnosi, ki dovoljuje poroke otrok in opredeljuje otroka na podlagi fizične zrelosti, ne starosti, ter žrtvam zagotavlja le šibko postopkovno zaščito; ker novi zakon o kaznivih dejanjih, povezanih s spolnimi odnosi, krši mednarodne in regionalne obveznosti na področju človekovih pravic;

| I. | ker je svoboda izražanja še vedno močno omejena, novinarjem in zagovornikom človekovih pravic pa grozijo, jih samovoljno pridržijo ter jim ne zagotovijo dolžno postopanje in pošteno sojenje; ker so regionalne in zvezne oblasti zaprle medijske hiše; ker oblasti le redko preiščejo uboje ali napade na novinarje ali kazensko preganjajo storilce; |
| --- | --- |

I.

ker je svoboda izražanja še vedno močno omejena, novinarjem in zagovornikom človekovih pravic pa grozijo, jih samovoljno pridržijo ter jim ne zagotovijo dolžno postopanje in pošteno sojenje; ker so regionalne in zvezne oblasti zaprle medijske hiše; ker oblasti le redko preiščejo uboje ali napade na novinarje ali kazensko preganjajo storilce;

| J. | ker so somalska zvezna vojska in regionalne oblasti, zlasti v zvezni državi Puntland, ter skupina Al Šabab pred volilnim procesom zaostrile napade na novinarje z ustrahovanjem, nadlegovanjem in samovoljnimi aretacijami; ker so neodvisni mediji bistven sestavni del pravičnega volilnega procesa; ker so bili v letu 2021 protizakonito ubiti številni novinarji, tudi veteranski novinar Abdiaziz Mohamud Guled, direktor radia Mogadiš, ki ga je 20. novembra 2021 v Mogadišu umorila skupina Al Šabab; |
| --- | --- |

J.

ker so somalska zvezna vojska in regionalne oblasti, zlasti v zvezni državi Puntland, ter skupina Al Šabab pred volilnim procesom zaostrile napade na novinarje z ustrahovanjem, nadlegovanjem in samovoljnimi aretacijami; ker so neodvisni mediji bistven sestavni del pravičnega volilnega procesa; ker so bili v letu 2021 protizakonito ubiti številni novinarji, tudi veteranski novinar Abdiaziz Mohamud Guled, direktor radia Mogadiš, ki ga je 20. novembra 2021 v Mogadišu umorila skupina Al Šabab;

| K. | ker je po ocenah notranje razseljenih 2,9 milijona Somalcev; ker je bilo od avgusta do oktobra 2021 55 000 ljudi prisiljenih zapustiti domove, od tega je 80 % pobegnilo zaradi konfliktov, 20 % pa zaradi podnebnih dogodkov; ker je v Keniji več begunskih taborišč, ki od državljanske vojne v Somaliji leta 1991 sprejemajo somalske begunce in prosilce za azil, vključno s taboriščema Kakuma in Dadaab, kjer živi približno 520 000 registriranih beguncev in prosilcev za azil; ker so življenjske razmere v taboriščih nevarne, zlasti za ženske, otroke in osebe LGBTQ, ki doživljajo nenehne zlorabe in nasilje; ker sta se 29. aprila 2021 visoki komisar Združenih narodov za begunce (UNHCR) in kenijska vlada dogovorila o časovnem načrtu za odložitev zaprtja taborišč Dadaab in Kakuma do 30. junija 2022; |
| --- | --- |

K.

ker je po ocenah notranje razseljenih 2,9 milijona Somalcev; ker je bilo od avgusta do oktobra 2021 55 000 ljudi prisiljenih zapustiti domove, od tega je 80 % pobegnilo zaradi konfliktov, 20 % pa zaradi podnebnih dogodkov; ker je v Keniji več begunskih taborišč, ki od državljanske vojne v Somaliji leta 1991 sprejemajo somalske begunce in prosilce za azil, vključno s taboriščema Kakuma in Dadaab, kjer živi približno 520 000 registriranih beguncev in prosilcev za azil; ker so življenjske razmere v taboriščih nevarne, zlasti za ženske, otroke in osebe LGBTQ, ki doživljajo nenehne zlorabe in nasilje; ker sta se 29. aprila 2021 visoki komisar Združenih narodov za begunce (UNHCR) in kenijska vlada dogovorila o časovnem načrtu za odložitev zaprtja taborišč Dadaab in Kakuma do 30. junija 2022;

| L. | ker Somalija ostaja ena najnevarnejših afriških držav za sindikaliste, saj so sistematično žrtve nasilja in ustrahovanja; ker se somalskim delavcem nenehno odrekajo temeljne človekove in delavske pravice, njihovo zdravje in varnost pri delu sta redno ogrožena in jih slabo plačujejo, tudi tuji izvajalci; |
| --- | --- |

L.

ker Somalija ostaja ena najnevarnejših afriških držav za sindikaliste, saj so sistematično žrtve nasilja in ustrahovanja; ker se somalskim delavcem nenehno odrekajo temeljne človekove in delavske pravice, njihovo zdravje in varnost pri delu sta redno ogrožena in jih slabo plačujejo, tudi tuji izvajalci;

| M. | ker naj bi se volilni proces prvotno končal oktobra 2021 s predsedniškimi volitvami; ker se volilni proces nenehno ustavlja zaradi zamud v zveznih državah pri izvedbi volitev predstavnikov v oba domova somalskega zveznega parlamenta, ki bi nato izvolili somalskega predsednika; ker večja ko je zamuda v volilnem procesu, več sredstev bo preusmerjenih od pomembnih nacionalnih prednostnih nalog, kot je odzivanje na izredne humanitarne razmere; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi se volilni proces prvotno končal oktobra 2021 s predsedniškimi volitvami; ker se volilni proces nenehno ustavlja zaradi zamud v zveznih državah pri izvedbi volitev predstavnikov v oba domova somalskega zveznega parlamenta, ki bi nato izvolili somalskega predsednika; ker večja ko je zamuda v volilnem procesu, več sredstev bo preusmerjenih od pomembnih nacionalnih prednostnih nalog, kot je odzivanje na izredne humanitarne razmere;

| N. | ker naj bi delegati klanov imenovali 275 poslancev v spodnji dom, pet somalskih zveznih držav pa je že izvolilo vseh 54 senatorjev zgornjega doma; ker so se oblasti zavezale, da bodo volitve v spodnji dom končale do 24. decembra 2021; ker bo verodostojno dokončanje volilnega procesa bistveno za zagotovitev varnosti in dolgoročnega razvoja države; |
| --- | --- |

N.

ker naj bi delegati klanov imenovali 275 poslancev v spodnji dom, pet somalskih zveznih držav pa je že izvolilo vseh 54 senatorjev zgornjega doma; ker so se oblasti zavezale, da bodo volitve v spodnji dom končale do 24. decembra 2021; ker bo verodostojno dokončanje volilnega procesa bistveno za zagotovitev varnosti in dolgoročnega razvoja države;

| O. | ker je 26 % izvoljenih v zgornji dom žensk, kar je dober napredek na poti Somalije k enakosti spolov; ker si je treba še naprej prizadevati za dosego dogovorjene 30-odstotne kvote za spodnji dom in za popolno vključitev žensk v politično, socialno in gospodarsko odločanje v Somaliji; |
| --- | --- |

O.

ker je 26 % izvoljenih v zgornji dom žensk, kar je dober napredek na poti Somalije k enakosti spolov; ker si je treba še naprej prizadevati za dosego dogovorjene 30-odstotne kvote za spodnji dom in za popolno vključitev žensk v politično, socialno in gospodarsko odločanje v Somaliji;

| P. | ker tuje vmešavanje v notranjepolitične procese in organizacijo volitev ovira njihovo pravočasno dokončanje; ker je varnostni svet OZN 15. novembra 2021 sprejel resolucijo št. 2607 (2021), s katero je podaljšal embargo za orožje za Somalijo; |
| --- | --- |

P.

ker tuje vmešavanje v notranjepolitične procese in organizacijo volitev ovira njihovo pravočasno dokončanje; ker je varnostni svet OZN 15. novembra 2021 sprejel resolucijo št. 2607 (2021), s katero je podaljšal embargo za orožje za Somalijo;

| Q. | ker misiji AMISOM 31. decembra 2021 poteče mandat OZN; ker se zvezna vlada Somalije in Afriška unija nista mogli dogovoriti o preoblikovanju misije pod vodstvom Afriške unije, kot je določeno v resoluciji varnostnega sveta OZN št. 2568 (2021); ker je EU prek različnih instrumentov od leta 2007 finančno najbolj prispevala k dejavnostim misije AMISOM in Afriške unije v Somaliji; |
| --- | --- |

Q.

ker misiji AMISOM 31. decembra 2021 poteče mandat OZN; ker se zvezna vlada Somalije in Afriška unija nista mogli dogovoriti o preoblikovanju misije pod vodstvom Afriške unije, kot je določeno v resoluciji varnostnega sveta OZN št. 2568 (2021); ker je EU prek različnih instrumentov od leta 2007 finančno najbolj prispevala k dejavnostim misije AMISOM in Afriške unije v Somaliji;

| R. | ker je Svet decembra 2020 podaljšal mandat treh misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) v Somaliji, misije EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP), misije EU za usposabljanje v Somaliji (EUTM) in operacije EUNAVFOR ATALANTA, in sicer do 31. decembra 2022; |
| --- | --- |

R.

ker je Svet decembra 2020 podaljšal mandat treh misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike (SVOP) v Somaliji, misije EU za krepitev zmogljivosti v Somaliji (EUCAP), misije EU za usposabljanje v Somaliji (EUTM) in operacije EUNAVFOR ATALANTA, in sicer do 31. decembra 2022;

| S. | ker je Somalija 5. novembra 2021 razglasila odposlanca Afriške unije Simona Mulonga za nezaželenega v državi in mu ukazala, naj jo v sedmih dneh zapusti, ter ga obtožila sodelovanja v dejavnostih, ki niso združljive z mandatom misije AMISOM; |
| --- | --- |

S.

ker je Somalija 5. novembra 2021 razglasila odposlanca Afriške unije Simona Mulonga za nezaželenega v državi in mu ukazala, naj jo v sedmih dneh zapusti, ter ga obtožila sodelovanja v dejavnostih, ki niso združljive z mandatom misije AMISOM;

| T. | ker je EU Somaliji v obdobju 2014–2020 namenila 286 milijonov EUR v okviru nacionalnega okvirnega programa in se pri tem osredotočila na podporo pravni državi, varnosti, prehranski varnosti in izobraževanju; ker je EU leta 2021 namenila 45,3 milijona EUR za humanitarne projekte v Somaliji, od tega 2,8 milijona EUR za nacionalno izvajanje cepljenja proti covidu-19, in ker EU in njene države članice Somaliji skupaj zagotovijo več kot 35 % vse humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

T.

ker je EU Somaliji v obdobju 2014–2020 namenila 286 milijonov EUR v okviru nacionalnega okvirnega programa in se pri tem osredotočila na podporo pravni državi, varnosti, prehranski varnosti in izobraževanju; ker je EU leta 2021 namenila 45,3 milijona EUR za humanitarne projekte v Somaliji, od tega 2,8 milijona EUR za nacionalno izvajanje cepljenja proti covidu-19, in ker EU in njene države članice Somaliji skupaj zagotovijo več kot 35 % vse humanitarne pomoči;

| 1. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi vse hujše humanitarne krize v Somaliji; obsoja vse kršitve in zlorabe človekovih pravic ter vsesplošne napade terorističnih skupin, zlasti skupine Al Šabab, na civiliste, humanitarne delavce, novinarje, volilne uradnike in misijo AMISOM; poziva vse strani, vpletene v različne konflikte v Somaliji, naj nemudoma končajo kršenje človekovih pravic in sprejmejo konkretne ukrepe, da bi odgovornim pošteno sodili; odločno poziva k prenehanju sovražnosti in, če le mogoče, k celovitemu dialogu za reševanje političnih razhajanj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da je trajno stabilnost in mir v Somaliji mogoče doseči zgolj s socialnim vključevanjem in dobrim upravljanjem, ki bo temeljilo na demokratičnih načelih in pravni državi; zato poziva somalske voditelje, naj okrepijo prizadevanja za sklenitev volilnega procesa v državi in do konca izpeljejo vključujoče in verodostojne volitve v spodnji dom parlamenta pred koncem leta 2021, da bo mogoče čim prej organizirati tudi predsedniške volitve; poudarja, da mora volilni proces potekati mirno v skladu z že dogovorjenim časovnim razporedom z dne 27. maja 2021; poleg tega poziva somalske voditelje, naj ravnajo zadržano in se vzdržijo vseh dejanj, ki bi lahko zaostrila politične napetosti ali nasilje, da bi dosegli stabilnost in skupini Al Šabab onemogočili, da bi pridobila politični vpliv; poziva k polnemu spoštovanju temeljnih pravic med kampanjo in v času volitev, tudi pravice do mirnega zbiranja ter svobode gibanja, združevanja in izražanja; obsoja vsakršno pretirano uporabo sile s strani vladnih sil proti politični opoziciji ali protestnikom; svari pred kakršnimi koli nadaljnjimi pobudami, ki bi vodile k podaljšanju predhodnih mandatov brez široke podpore somalskih deležnikov, in nasprotuje vsem vzporednim postopkom ali delnim volitvam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU, njene države članice in mednarodne partnerje, naj nujno povečajo humanitarno pomoč glede na potrebe in zagotovijo dodatno pomoč za odziv na pandemijo covida-19, zlasti z nudenjem cepiv ter zagotavljanjem osnovne medicinske opreme in farmacevtskih izdelkov; poudarja, da mora mednarodna skupnost storiti vse, kar je v njeni moči, da bi pomagala obvladati pandemijo covida-19 v Somaliji in vsej regiji, tudi z večjo distribucijo cepiv in povečanjem zmogljivosti za proizvodnjo cepiv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva somalske oblasti, naj prenehajo z vsemi samovoljnimi aretacijami in izpustijo vse osebe, ki so nezakonito in neupravičeno pridržane, naj se borijo proti temu, da bi varnostne sile, politiki in lokalne oblasti nadlegovali in ustrahovali civiliste, ter naj zagotovijo, da bodo storilci za svoja dejanja odgovarjali; vztraja, da morajo oblasti ustaviti usmrtitve, ki so jih odredila vojaška sodišča, sprejeti moratorij za smrtno kazen in jo odpraviti; poziva somalsko vlado, naj okrepi pravno državo in vzpostavi neodvisen in nepristranski pravosodni sistem ter žrtvam izvensodnega in pretiranega nasilja zagotovi popravo krivic; poziva somalske oblasti, naj hitro sprejmejo politiko za zaščito civilistov in državni zakon o boju proti terorizmu ter zagotovijo, da bosta povsem skladna z mednarodnimi normami in standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zelo zaskrbljen glede števila beguncev in notranje razseljenih oseb v Somaliji ter njihove dobrobiti; poziva EU in mednarodne partnerje, naj sodelujejo z zvezno vlado Somalije, da bi pomagali zagotoviti zaščito, pomoč in trajne rešitve v skladu z mednarodnimi obveznostmi; pozdravlja, da je zvezna vlada Somalije ratificirala Konvencijo Afriške unije o zaščiti in pomoči za notranje razseljene osebe v Afriki, in poziva Komisijo, naj državi pomaga pri zasnovi nacionalnih pravnih okvirov in zagotavljanju varnosti notranje razseljenih oseb in beguncev, s posebnim poudarkom na najranljivejših, kot so ženske, otroci in pripadniki manjšin, ki so najbolj izpostavljeni nasilju, zlorabam in kršitvam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zelo zaskrbljen zaradi družbene in gospodarske škode, ki jo povzročajo podnebne spremembe, vključno s skrajnimi vremenskimi pojavi in valom kobilic; pozdravlja, da se je Somalija na letošnji konferenci OZN o podnebnih spremembah (COP26) zavezala pravičnemu prehodu na podlagi socialnega dialoga in prednostni uporabi obnovljivih virov energije za kritje energetskih potreb v državi; poziva k nujnim ukrepom in ustreznemu izvajanju akcijskih načrtov za preprečevanje ali blažitev katastrof, ki so posledica podnebnih sprememb, kot je akcijski načrt Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) za krizo zaradi puščavskih kobilic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje napade terorističnih skupin na humanitarne delavce, uničevanje infrastrukture in prilaščanje humanitarne pomoči; opozarja, da je treba v skladu z mednarodnim pravom zagotoviti neoviran dostop za pravočasno dostavo humanitarne pomoči ljudem v stiski po vsej Somaliji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi spomniti, da odločno podpira vse zagovornike človekovih pravic in okoljevarstvenike v Somaliji ter njihovo delo; poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic v državi, naj povečajo podporo civilni družbi pri stikih s somalijskimi oblastmi in naj z vsemi razpoložljivimi sredstvi še bolj podprejo delo zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov ter po potrebi olajšajo izdajo nujnih vizumov in jim zagotovijo začasno zatočišče v državah članicah EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava vlogo, ki jo je imela misija AMISOM, ko je prispevala k vzpostavitvi večje varnosti, kljub grožnji, ki jo predstavljajo skupina Al Šabab in uporniške skupine; izraža podporo tranzicijskemu načrtu Somalije v zvezi z operacijami misije AMISOM in poziva k njegovemu pravočasnemu izvajanju; poziva najpomembnejše deležnike na področju varnosti v Somaliji, naj dosežejo dogovor o strateških ciljih, velikosti in sestavi prihodnje misije AMISOM, ki naj bo zasnovana tako, da bo podpirala varnostno tranzicijo v državi, da bi dosegli napredek pri izvajanju tranzicijskega načrta; poziva k okrepitvi nacionalne varnostne strukture, da se zaščiti prebivalstvo; poziva zvezno vlado Somalije, misijo AMISOM in zavezniške sile, naj zagotovijo, da bodo njihove vojaške operacije proti skupini Al Šabab potekale ob doslednem spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi morale biti somalske oblasti prvenstveno odgovorne za zagotavljanje varnosti v svoji državi, vendar v boju proti skupini Al Šabab in uporniškim skupinam tega še ne morejo; opozarja, da je v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2568 (2021) pomembno nujno pripraviti načrt za spremenjeno navzočnost Afriške unije po letu 2021; v zvezi s tem opozarja, da so za oblikovanje načrta prvenstveno odgovorni OZN, Afriška unija in zvezna vlada Somalije, mednarodni partnerji pa jih morajo pri tem podpirati; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse tuje akterje, naj ne ogrožajo prizadevanj za izgradnjo države in miru, hkrati pa naj spodbujajo stabilnost in obenem ohranjajo enotnost države; opozarja vse strani, da se nadaljuje embargo na izvoz orožja, ki ga je varnostni svet OZN sprejel za Somalijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja večjo zastopanost žensk na parlamentarnih volitvah in ugotavlja, da jo je treba še bolj povečati; poudarja pomembno vlogo žensk pri reševanju konfliktov in vzpostavljanju miru; poziva k popolni, enakopravni in smiselni udeležbi in sodelovanju žensk na vseh ravneh v skladu z Listino somalskih žensk; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obsoja sedanje spolno nasilje in nasilje na podlagi spola nad ženskami in dekleti v Somaliji ter poziva k nadaljnjim in usklajenim prizadevanjem države v boju proti spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola, vključno z učinkovitim prenosom v domačo zakonodajo in izvajanjem Konvencije št. 190 Mednarodne organizacije dela o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela (ki jo je ratificirala tudi Somalija), ratifikacijo Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk ter sprejetjem napredne zakonodaje proti pohabljanju ženskih spolnih organov na državni in zvezni ravni; poziva somalsko vlado, naj sprejme konkretne ukrepe za preprečevanje spolnega nasilja nad ženskami in otroki; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva somalske oblasti, naj razveljavijo določbe zakona o medijih, ki je bil spremenjen leta 2020 ter močno omejuje svobodo medijev in svobodo izražanja ter ni v skladu z mednarodnimi standardi o svobodi izražanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje nedavne napade na novinarje in zaposlene v medijih, ki imajo legitimno vlogo pri oblikovanju države in v volilnem procesu ter bi morali imeti možnost, da svoje delo opravijo brez strahu ali ustrahovanja; poziva somalske oblasti, naj izvedejo in zaključijo preiskave ubojev vseh novinarjev v letu 2021, tudi Džamala Faraha Adana, ter odgovorne privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva zvezno vlado Somalije in njene zvezne države članice, naj nemudoma razglasijo moratorij za aretacije in zaporne kazni novinarjev, ki opravljajo novinarske dolžnosti, kot sta predlagali organizacija Novinarji brez meja in Nacionalna zveza somalskih novinarjev, ter naj prenehajo uporabljati stari in zastareli somalki kazenski zakonik za kaznovanje novinarjev ter omejevanje svobode medijev in svobode izražanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva zvezno vlado Somalije, njene zvezne države članice in mednarodno skupnost, naj zagotovijo, da bodo tuja ali mednarodna podjetja, ki delujejo v Somaliji, v celoti spoštovala, uveljavljala in uporabljala mednarodne pogodbe o človekovih pravicah in druge pravne instrumente, vključno z začasno ustavo in zakoni Somalije, vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter temeljnimi konvencijami Mednarodne organizacije dela; poudarja, da se je treba osredotočiti na finance skupine Al Šabab in preprečiti nezakonito dobičkarstvo, tudi s surovinami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Somalije, generalnemu sekretarju OZN, varnostnemu svetu OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

18.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/104

---

P9_TA(2021)0482

Kršitve človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti družba Wagner Group

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o kršitvah človekovih pravic, ki so jih zagrešila zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti družba Wagner Group (2021/2982(RSP))

(2022/C 224/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in priporočil, zlasti resolucije z dne 4. julija 2017 o zasebnih varnostnih podjetjih (1), resolucije z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2), priporočila z dne 16. septembra 2021 o usmeritvi političnih odnosov med EU in Rusijo (3) ter resolucije z dne 5. julija 2018 o Somaliji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in priporočil, zlasti resolucije z dne 4. julija 2017 o zasebnih varnostnih podjetjih (1), resolucije z dne 16. septembra 2020 o varnostnem sodelovanju med EU in Afriko na območju Sahela, v zahodni Afriki in Afriškem rogu (2), priporočila z dne 16. septembra 2021 o usmeritvi političnih odnosov med EU in Rusijo (3) ter resolucije z dne 5. julija 2018 o Somaliji (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (5) (globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/1998 z dne 7. decembra 2020 o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic (5) (globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic),

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju konvencije Organizacije afriške enotnosti iz leta 1977 za odpravo najemništva v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Organizacije afriške enotnosti iz leta 1977 za odpravo najemništva v Afriki,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju najemniških vojakov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju najemniških vojakov,

| — | ob upoštevanju dokumenta iz Montreuxa z dne 17. septembra 2008 o primernih mednarodnih pravnih obveznostih in dobri praksi za države glede delovanja zasebnih vojaških in varnostnih služb med oboroženimi spopadi (dokument iz Montreuxa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta iz Montreuxa z dne 17. septembra 2008 o primernih mednarodnih pravnih obveznostih in dobri praksi za države glede delovanja zasebnih vojaških in varnostnih služb med oboroženimi spopadi (dokument iz Montreuxa),

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne misije za ugotavljanje dejstev o Libiji, ki jo je ustanovil svet OZN za človekove pravice, z dne 1. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne misije za ugotavljanje dejstev o Libiji, ki jo je ustanovil svet OZN za človekove pravice, z dne 1. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju izjav strokovnjakov sveta OZN za človekove pravice z dne 31. marca 2021 o ruskih inštruktorjih in z dne 27. oktobra 2021 o skupini Wagner Group v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav strokovnjakov sveta OZN za človekove pravice z dne 31. marca 2021 o ruskih inštruktorjih in z dne 27. oktobra 2021 o skupini Wagner Group v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju deklaracije pariške mednarodne konference za Libijo z dne 12. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije pariške mednarodne konference za Libijo z dne 12. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju smernic OZN o uporabi storitev oboroženega varovanja, ki jih izvajajo zasebna varnostna podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OZN o uporabi storitev oboroženega varovanja, ki jih izvajajo zasebna varnostna podjetja,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročil, sporočil za javnost in pisem z navedbami delovne skupine OZN o uporabi najemniških vojakov kot sredstva za kršenje človekovih pravic in oviranju uveljavljanja pravice narodov do samoodločbe (delovna skupina OZN o uporabi najemniških vojakov), zlasti tistih z dne 24. marca 2021 in 27. oktobra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil, sporočil za javnost in pisem z navedbami delovne skupine OZN o uporabi najemniških vojakov kot sredstva za kršenje človekovih pravic in oviranju uveljavljanja pravice narodov do samoodločbe (delovna skupina OZN o uporabi najemniških vojakov), zlasti tistih z dne 24. marca 2021 in 27. oktobra 2021,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 25. junija 2021, naslovljenega na predsednika varnostnega sveta OZN, ki ga je skupina strokovnjakov za Srednjeafriško republiko poslala na podlagi resolucije št. 2536 (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 25. junija 2021, naslovljenega na predsednika varnostnega sveta OZN, ki ga je skupina strokovnjakov za Srednjeafriško republiko poslala na podlagi resolucije št. 2536 (2020),

| — | ob upoštevanju odprte medvladne delovne skupine OZN, ki naj bi pripravila vsebino mednarodnega regulativnega okvira v zvezi z dejavnostmi zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, brez poseganja v njegovo naravo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprte medvladne delovne skupine OZN, ki naj bi pripravila vsebino mednarodnega regulativnega okvira v zvezi z dejavnostmi zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, brez poseganja v njegovo naravo,

| — | ob upoštevanju mednarodnega kodeksa ravnanja za zasebne varnostne službe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega kodeksa ravnanja za zasebne varnostne službe,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so zasebna vojaška in varnostna podjetja zasebni poslovni subjekti, ki nudijo vojaške in/ali varnostne storitve, kar lahko med drugim vključuje oboroženo varovanje, vzdrževanje in upravljanje oborožitvenih sistemov, pridržanje zapornikov, svetovanje lokalnim silam in varnostnemu osebju in njihovo usposabljanje; ker se je na konfliktnih območjih v zadnjih letih zelo povečala odvisnost državnih in nedržavnih akterjev od zasebnih vojaških in varnostnih podjetij; ker so bila zasebna vojaška in varnostna podjetja v konfliktih 21. stoletja, začenši z vojnami v Afganistanu in Iraku, vključena na vseh ravneh, od logistične podpore do visokointenzivnostnih operacij; |
| --- | --- |

A.

ker so zasebna vojaška in varnostna podjetja zasebni poslovni subjekti, ki nudijo vojaške in/ali varnostne storitve, kar lahko med drugim vključuje oboroženo varovanje, vzdrževanje in upravljanje oborožitvenih sistemov, pridržanje zapornikov, svetovanje lokalnim silam in varnostnemu osebju in njihovo usposabljanje; ker se je na konfliktnih območjih v zadnjih letih zelo povečala odvisnost državnih in nedržavnih akterjev od zasebnih vojaških in varnostnih podjetij; ker so bila zasebna vojaška in varnostna podjetja v konfliktih 21. stoletja, začenši z vojnami v Afganistanu in Iraku, vključena na vseh ravneh, od logistične podpore do visokointenzivnostnih operacij;

| B. | ker sedanje regulativne razmere v tem sektorju temeljijo na vrsti neusklajenih predpisov, ki se med državami močno razlikujejo; ker so nehomogene nacionalne zakonodaje in samoregulacija, ki so jih sprejela nekatera zasebna varnostna podjetja, zaradi odsotnosti kazni nezadostna za odvračanje od zlorab in močno vplivajo na to, kako zasebna varnostna podjetja delujejo v večstranskih intervencijah in konfliktnih regijah; |
| --- | --- |

B.

ker sedanje regulativne razmere v tem sektorju temeljijo na vrsti neusklajenih predpisov, ki se med državami močno razlikujejo; ker so nehomogene nacionalne zakonodaje in samoregulacija, ki so jih sprejela nekatera zasebna varnostna podjetja, zaradi odsotnosti kazni nezadostna za odvračanje od zlorab in močno vplivajo na to, kako zasebna varnostna podjetja delujejo v večstranskih intervencijah in konfliktnih regijah;

| C. | ker zasebna vojaška in varnostna podjetja zavezuje mednarodno pravo, ko sodelujejo v sovražnostih, zlasti kot to določajo ženevske konvencije, ki so jih ratificirale vse države članice OZN; ker so določbe ženevskih konvencij priznane kot običajno mednarodno pravo; ker člen 47 Dodatnega protokola I k Ženevskim konvencijam opredeljuje plačance; ker so po tej opredelitvi plačanci civilisti in kot taki ne smejo sodelovati v konfliktu; ker mednarodna konvencije proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju najemniških vojakov prepoveduje plačance; |
| --- | --- |

C.

ker zasebna vojaška in varnostna podjetja zavezuje mednarodno pravo, ko sodelujejo v sovražnostih, zlasti kot to določajo ženevske konvencije, ki so jih ratificirale vse države članice OZN; ker so določbe ženevskih konvencij priznane kot običajno mednarodno pravo; ker člen 47 Dodatnega protokola I k Ženevskim konvencijam opredeljuje plačance; ker so po tej opredelitvi plačanci civilisti in kot taki ne smejo sodelovati v konfliktu; ker mednarodna konvencije proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju najemniških vojakov prepoveduje plačance;

| D. | ker delo v zvezi z urejanjem zasebnih vojaških in varnostnih podjetij poteka zlasti v okviru odprte medvladne delovne skupine OZN, ki naj bi pripravila vsebino mednarodnega regulativnega okvira v zvezi z dejavnostmi zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, brez poseganja v njegovo naravo; ker se načrtuje, da bo osnutek regulativnega okvira za zasebna vojaška in varnostna podjetja pripravljen aprila 2022; ker je bila EU izvoljena v skupino prijateljev predsedstva foruma o dokumentu iz Montreuxa; |
| --- | --- |

D.

ker delo v zvezi z urejanjem zasebnih vojaških in varnostnih podjetij poteka zlasti v okviru odprte medvladne delovne skupine OZN, ki naj bi pripravila vsebino mednarodnega regulativnega okvira v zvezi z dejavnostmi zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, brez poseganja v njegovo naravo; ker se načrtuje, da bo osnutek regulativnega okvira za zasebna vojaška in varnostna podjetja pripravljen aprila 2022; ker je bila EU izvoljena v skupino prijateljev predsedstva foruma o dokumentu iz Montreuxa;

| E. | ker so številni člani zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, ki delujejo kot plačanci, v preteklih, nedavnih in sedanjih konfliktih zagrešili hude kršitve človekovih pravic, vključno z vojnimi zločini, proti borcem in civilistom; ker je ostala večina teh kršitev nekaznovana in niso bile niti preiskane niti ni bil zanje nihče kazensko preganjan ali obsojen; |
| --- | --- |

E.

ker so številni člani zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, ki delujejo kot plačanci, v preteklih, nedavnih in sedanjih konfliktih zagrešili hude kršitve človekovih pravic, vključno z vojnimi zločini, proti borcem in civilistom; ker je ostala večina teh kršitev nekaznovana in niso bile niti preiskane niti ni bil zanje nihče kazensko preganjan ali obsojen;

| F. | ker so bile na različnih konfliktnih ali pokonfliktnih območjih po svetu prek zasebnih vojaških in varnostnih podjetij prisotne nekatere države, kot so Rusija, Turčija ali Združeni arabski emirati; |
| --- | --- |

F.

ker so bile na različnih konfliktnih ali pokonfliktnih območjih po svetu prek zasebnih vojaških in varnostnih podjetij prisotne nekatere države, kot so Rusija, Turčija ali Združeni arabski emirati;

| G. | ker je skupina Wagner Group mreža paravojaških organizacij in podjetij, ki so povezani s prekrivanjem lastništva in logističnih omrežij; ker skupina Wagner Group v več pogledih izstopa v primerjavi z drugimi vojaškimi in varnostnimi podjetji, na primer zaradi domnevnih povezav s samim vrhom ruske države, njena navzočnost v številnih državah, obseg njenih operacij z ocenjenimi 10 000 zaposlenimi in hude kršitve človekovih pravic, ki so bile dokumentirane in katerih je bila obtožena; ker ruska zakonodaja v členu 359 kazenskega zakonika prepoveduje uporabo plačancev, kar Kremlju omogoča, da se javno distancira od nezakonitih dejanj vojaških in varnostnih podjetij, kot je skupina Wagner Group, hkrati pa zagotavlja številne vrzeli, ki omogočajo uporabo vojaških in varnostnih podjetij kot pomembnega političnega in vojaškega orodja v konfliktih po vsem svetu; |
| --- | --- |

G.

ker je skupina Wagner Group mreža paravojaških organizacij in podjetij, ki so povezani s prekrivanjem lastništva in logističnih omrežij; ker skupina Wagner Group v več pogledih izstopa v primerjavi z drugimi vojaškimi in varnostnimi podjetji, na primer zaradi domnevnih povezav s samim vrhom ruske države, njena navzočnost v številnih državah, obseg njenih operacij z ocenjenimi 10 000 zaposlenimi in hude kršitve človekovih pravic, ki so bile dokumentirane in katerih je bila obtožena; ker ruska zakonodaja v členu 359 kazenskega zakonika prepoveduje uporabo plačancev, kar Kremlju omogoča, da se javno distancira od nezakonitih dejanj vojaških in varnostnih podjetij, kot je skupina Wagner Group, hkrati pa zagotavlja številne vrzeli, ki omogočajo uporabo vojaških in varnostnih podjetij kot pomembnega političnega in vojaškega orodja v konfliktih po vsem svetu;

| H. | ker so neodvisne organizacije, kot je Bellingcat, dokumentirale vezi skupine Wagner Group z ruskimi oblastmi v poročilih, objavljenih od januarja 2019 do novembra 2021; ker se skupina Wagner Group domnevno zanaša na rusko vojaško infrastrukturo, si deli oporišče z rusko vojsko, se prevaža z ruskimi vojaškimi letali in uporablja vojaške zdravstvene storitve; ker se delno financira iz več milijonov dolarjev vrednih gostinskih in gradbenih pogodb za ruske oborožene sile, sklenjenih s podjetji, povezanimi z Jevgenijem Prigožinom, tesnim zaveznikom ruskega predsednika Vladimirja Putina; ker ruska vojaška obveščevalna agencija GRU, rusko ministrstvo za obrambo in njene konzularne službe intenzivno sodelujejo pri financiranju, novačenju, usposabljanju in zaščiti pripadnikov skupine Wagner Group; |
| --- | --- |

H.

ker so neodvisne organizacije, kot je Bellingcat, dokumentirale vezi skupine Wagner Group z ruskimi oblastmi v poročilih, objavljenih od januarja 2019 do novembra 2021; ker se skupina Wagner Group domnevno zanaša na rusko vojaško infrastrukturo, si deli oporišče z rusko vojsko, se prevaža z ruskimi vojaškimi letali in uporablja vojaške zdravstvene storitve; ker se delno financira iz več milijonov dolarjev vrednih gostinskih in gradbenih pogodb za ruske oborožene sile, sklenjenih s podjetji, povezanimi z Jevgenijem Prigožinom, tesnim zaveznikom ruskega predsednika Vladimirja Putina; ker ruska vojaška obveščevalna agencija GRU, rusko ministrstvo za obrambo in njene konzularne službe intenzivno sodelujejo pri financiranju, novačenju, usposabljanju in zaščiti pripadnikov skupine Wagner Group;

| I. | ker je EU uvedla sankcije proti Jevgeniju Prigožinu zaradi njegove vpletenosti v libijski konflikt; ker so ZDA po podatkih njihovega ministrstva za finance proti več podjetjem pod Prigožinovem nadzorom uvedle sankcije zaradi podpiranja ruskih paravojaških operacij, podpiranja avtoritarnih režimov in izkoriščanja naravnih virov; |
| --- | --- |

I.

ker je EU uvedla sankcije proti Jevgeniju Prigožinu zaradi njegove vpletenosti v libijski konflikt; ker so ZDA po podatkih njihovega ministrstva za finance proti več podjetjem pod Prigožinovem nadzorom uvedle sankcije zaradi podpiranja ruskih paravojaških operacij, podpiranja avtoritarnih režimov in izkoriščanja naravnih virov;

| J. | ker dejstvo, da Kremelj uporablja zasebna vojaška in varnostna podjetja, temelji na dolgi zgodovini upravljanja posredniških sil Sovjetske zveze v tujini, saj je poslala na tisoče vojaških strokovnjakov pod pretvezo svetovalcev za številne konflikte po vsem svetu, hkrati pa uradno zanikala rusko vpletenost; ker je predsednik Putin 11. aprila 2012 v svojem govoru ruski dumi izjavil, da bi bila skupina zasebnih vojaških podjetij učinkovito orodje za doseganje nacionalnih ciljev brez neposrednega vključevanja ruske države; ker se poimenovanje skupine Wagner Group postopoma ukinja, da bi se izognili javnemu nadzoru in organizacijo ločili od Jevgenija Prigožina in predsednika Putina, nadomeščajo pa jo drugi subjekti pod različnimi imeni; ker si Kremelj s tem konstruktom in zato, ker skupina Wagner Group nima pravnega statusa, prizadeva ohraniti verodostojno možnost zanikanja dejanj in zločinov, ki jih je zagrešila ta organizacija; |
| --- | --- |

J.

ker dejstvo, da Kremelj uporablja zasebna vojaška in varnostna podjetja, temelji na dolgi zgodovini upravljanja posredniških sil Sovjetske zveze v tujini, saj je poslala na tisoče vojaških strokovnjakov pod pretvezo svetovalcev za številne konflikte po vsem svetu, hkrati pa uradno zanikala rusko vpletenost; ker je predsednik Putin 11. aprila 2012 v svojem govoru ruski dumi izjavil, da bi bila skupina zasebnih vojaških podjetij učinkovito orodje za doseganje nacionalnih ciljev brez neposrednega vključevanja ruske države; ker se poimenovanje skupine Wagner Group postopoma ukinja, da bi se izognili javnemu nadzoru in organizacijo ločili od Jevgenija Prigožina in predsednika Putina, nadomeščajo pa jo drugi subjekti pod različnimi imeni; ker si Kremelj s tem konstruktom in zato, ker skupina Wagner Group nima pravnega statusa, prizadeva ohraniti verodostojno možnost zanikanja dejanj in zločinov, ki jih je zagrešila ta organizacija;

| K. | ker je možno, da je v kontekstu ruske agresije nad Ukrajino namen uporabe zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, kot so skupina Wagner Group, E.N.O.T. Corps, kozaki in drugi, prikritje vojaškega vmešavanja, preprečevanje žrtev med rednimi vojaškimi silami in s tem prikritje človeških stroškov vojaških napadov pred rusko javnostjo; |
| --- | --- |

K.

ker je možno, da je v kontekstu ruske agresije nad Ukrajino namen uporabe zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, kot so skupina Wagner Group, E.N.O.T. Corps, kozaki in drugi, prikritje vojaškega vmešavanja, preprečevanje žrtev med rednimi vojaškimi silami in s tem prikritje človeških stroškov vojaških napadov pred rusko javnostjo;

| L. | ker je bila skupina Wagner Group prvič odkrita leta 2014, ko je podprla proruske separatiste in pomagala ruski vojski pri vojnih sovražnostih v ukrajinski regiji Donbas ter pri nezakonitem vdoru na Krim in njegovi priključitvi; ker je od takrat vpletena v konflikte v Siriji, Sudanu, Mozambiku, Libiji, Srednjeafriški republiki in Venezueli; |
| --- | --- |

L.

ker je bila skupina Wagner Group prvič odkrita leta 2014, ko je podprla proruske separatiste in pomagala ruski vojski pri vojnih sovražnostih v ukrajinski regiji Donbas ter pri nezakonitem vdoru na Krim in njegovi priključitvi; ker je od takrat vpletena v konflikte v Siriji, Sudanu, Mozambiku, Libiji, Srednjeafriški republiki in Venezueli;

| M. | ker so v Srednjeafriški republiki strokovnjaki OZN iz delovnih skupin OZN o uporabi najemniških vojakov, o podjetništvu in človekovih pravicah ter o prisilnih izginotjih, pa tudi posebni poročevalci OZN za mučenje in za izvensodne, nagle ali samovoljne usmrtitve oktobra 2021 skupaj ugotovili, da je organizacija Wagner Group zagrešila hude in sistematične kršitve človekovih pravic, vključno z množičnimi naglimi usmrtitvami, samovoljnimi pridržanji, spolnim nasiljem, plenjenjem, prisilnimi izginotji in mučenjem med zaslišanji; |
| --- | --- |

M.

ker so v Srednjeafriški republiki strokovnjaki OZN iz delovnih skupin OZN o uporabi najemniških vojakov, o podjetništvu in človekovih pravicah ter o prisilnih izginotjih, pa tudi posebni poročevalci OZN za mučenje in za izvensodne, nagle ali samovoljne usmrtitve oktobra 2021 skupaj ugotovili, da je organizacija Wagner Group zagrešila hude in sistematične kršitve človekovih pravic, vključno z množičnimi naglimi usmrtitvami, samovoljnimi pridržanji, spolnim nasiljem, plenjenjem, prisilnimi izginotji in mučenjem med zaslišanji;

| N. | ker je skupina Wagner Group sodelovala pri plenilskih prevzemih osnovnih virov, kot so rudarske in carinske dajatve, kar je oslabilo države v razvoju in jim odvzelo osnovna javna sredstva; ker so bile na primer po podpisu vojaškega sporazuma med Rusijo in Srednjeafriško republiko leta 2018 podjetju Lobaye Invest organizacije Wagner Group podeljene pravice do iskanja zlata in diamantov na več rudarskih lokacijah; ker je poročilo CNN iz junija 2021 razkrilo, da so ruski plačanci na teh območjih usmrtili civiliste in pregnali lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

N.

ker je skupina Wagner Group sodelovala pri plenilskih prevzemih osnovnih virov, kot so rudarske in carinske dajatve, kar je oslabilo države v razvoju in jim odvzelo osnovna javna sredstva; ker so bile na primer po podpisu vojaškega sporazuma med Rusijo in Srednjeafriško republiko leta 2018 podjetju Lobaye Invest organizacije Wagner Group podeljene pravice do iskanja zlata in diamantov na več rudarskih lokacijah; ker je poročilo CNN iz junija 2021 razkrilo, da so ruski plačanci na teh območjih usmrtili civiliste in pregnali lokalno prebivalstvo;

| O. | ker je organizacija Wagner Group v Libiji vsaj od leta 2018 vpletena v logistično podporo in bojne operacije za podporo libijskemu uporniškemu generalu Khalifi Haftarju; ker je v skladu s poročilom misije OZN za ugotavljanje dejstev v Libiji iz oktobra 2021 skupine Wagner Group vpletena v vojne zločine, vključno z naglimi usmrtitvami civilistov in pripornikov, zasužnjevanjem, nastavljanjem mednarodno prepovedanih protipehotnih min ter ubijanjem ali pohabljanjem civilistov, tudi otrok, na primer v vasi Al Sbea južno od Tripolija; ker so v poročilu navedene številne in ponavljajoče se kršitve embarga OZN za orožje in uporaba ruskih vojaških tovornih letal, kar se pripisuje skupini Wagner Group; ker je podpora ruskih plačancev in vojaških inštruktorjev radikalnim oboroženim skupinam dodatno destabilizirala južno sosedstvo EU; |
| --- | --- |

O.

ker je organizacija Wagner Group v Libiji vsaj od leta 2018 vpletena v logistično podporo in bojne operacije za podporo libijskemu uporniškemu generalu Khalifi Haftarju; ker je v skladu s poročilom misije OZN za ugotavljanje dejstev v Libiji iz oktobra 2021 skupine Wagner Group vpletena v vojne zločine, vključno z naglimi usmrtitvami civilistov in pripornikov, zasužnjevanjem, nastavljanjem mednarodno prepovedanih protipehotnih min ter ubijanjem ali pohabljanjem civilistov, tudi otrok, na primer v vasi Al Sbea južno od Tripolija; ker so v poročilu navedene številne in ponavljajoče se kršitve embarga OZN za orožje in uporaba ruskih vojaških tovornih letal, kar se pripisuje skupini Wagner Group; ker je podpora ruskih plačancev in vojaških inštruktorjev radikalnim oboroženim skupinam dodatno destabilizirala južno sosedstvo EU;

| P. | ker so države, ki so se 12. novembra 2021 udeležile pariške konference za Libijo, izrazile nasprotovanje vsakršnemu tujemu vmešavanju v libijske zadeve in podprle izvajanje akcijskega načrta za umik najemniških vojakov, tujih bojevnikov in tujih sil z libijskega ozemlja; ker je Turčija v začetku novembra 2021 v Libijo poslala približno 150 dodatnih sirskih najemniških vojakov, poleg 7 000 najemniških vojakov, ki so že bili prisotni v državi in zvesti Turčiji, kljub lokalnim in mednarodnim zahtevam po umiku vseh tujih sil pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami, predvidenimi za 24. december 2021; ker je v skladu s končnim poročilom skupine strokovnjakov OZN za Libijo na podlagi resolucije št. 1973 (2011), objavljene septembra 2019, podjetje Black Shield Security Services iz Združenih arabskih emiratov novačilo sudanske državljane, da bi služili v libijskem konfliktu; |
| --- | --- |

P.

ker so države, ki so se 12. novembra 2021 udeležile pariške konference za Libijo, izrazile nasprotovanje vsakršnemu tujemu vmešavanju v libijske zadeve in podprle izvajanje akcijskega načrta za umik najemniških vojakov, tujih bojevnikov in tujih sil z libijskega ozemlja; ker je Turčija v začetku novembra 2021 v Libijo poslala približno 150 dodatnih sirskih najemniških vojakov, poleg 7 000 najemniških vojakov, ki so že bili prisotni v državi in zvesti Turčiji, kljub lokalnim in mednarodnim zahtevam po umiku vseh tujih sil pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami, predvidenimi za 24. december 2021; ker je v skladu s končnim poročilom skupine strokovnjakov OZN za Libijo na podlagi resolucije št. 1973 (2011), objavljene septembra 2019, podjetje Black Shield Security Services iz Združenih arabskih emiratov novačilo sudanske državljane, da bi služili v libijskem konfliktu;

| Q. | ker se od konca leta 2015 v Siriji osebje skupine Wagner Group pošilja v podporo ruski vojski, da bi rešili Asadov režim; ker so plačanci zagrešili in posneli grozljive zločine proti sirskemu prebivalstvu, kot so mučenje, umori in obglavljanje civilistov v bližini Palmire; ker je sirski zasebni letalski prevoznik Cham Wings sodeloval pri prevozu plačancev iz Rusije v Libijo in nedavno tudi pri prevozu migrantov v Minsk; |
| --- | --- |

Q.

ker se od konca leta 2015 v Siriji osebje skupine Wagner Group pošilja v podporo ruski vojski, da bi rešili Asadov režim; ker so plačanci zagrešili in posneli grozljive zločine proti sirskemu prebivalstvu, kot so mučenje, umori in obglavljanje civilistov v bližini Palmire; ker je sirski zasebni letalski prevoznik Cham Wings sodeloval pri prevozu plačancev iz Rusije v Libijo in nedavno tudi pri prevozu migrantov v Minsk;

| R. | ker je delovna skupina OZN o uporabi najemniških vojakov navedla poročila, po katerih naj bi Azerbajdžan s pomočjo Turčije napotil sirske najemniške vojake, da bi nadaljeval svoje vojaške operacije v konfliktni regiji Gorski Karabah; |
| --- | --- |

R.

ker je delovna skupina OZN o uporabi najemniških vojakov navedla poročila, po katerih naj bi Azerbajdžan s pomočjo Turčije napotil sirske najemniške vojake, da bi nadaljeval svoje vojaške operacije v konfliktni regiji Gorski Karabah;

| S. | ker so bili 30. julija 2018 med preiskavo rudarskih dejavnosti skupine Wagner Group v Srednjeafriški republiki umorjeni trije nagrajeni ruski novinarji; ker je bila smrt ruskega novinarja Maksima Borodina, ki je marca 2018 poročal o dejavnostih skupine Wagnerja Group v Siriji, del vzorca, po katerem po navedbah odbora za zaščito novinarjev umirajo ruski novinarji, kadar pišejo o občutljivih temah, ki bi lahko škodovale oblasti; |
| --- | --- |

S.

ker so bili 30. julija 2018 med preiskavo rudarskih dejavnosti skupine Wagner Group v Srednjeafriški republiki umorjeni trije nagrajeni ruski novinarji; ker je bila smrt ruskega novinarja Maksima Borodina, ki je marca 2018 poročal o dejavnostih skupine Wagnerja Group v Siriji, del vzorca, po katerem po navedbah odbora za zaščito novinarjev umirajo ruski novinarji, kadar pišejo o občutljivih temah, ki bi lahko škodovale oblasti;

| T. | ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell 15. novembra 2021 napovedal soglasje zunanjih ministrov EU o sprejetju omejevalnih ukrepov proti skupini Wagner Group na prihodnjem zasedanju Sveta EU za zunanje zadeve decembra 2021; ker je 20. septembra 2021 opozoril na morebitno vpletenost skupine Wagner Group v Maliju; |
| --- | --- |

T.

ker je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Josep Borrell 15. novembra 2021 napovedal soglasje zunanjih ministrov EU o sprejetju omejevalnih ukrepov proti skupini Wagner Group na prihodnjem zasedanju Sveta EU za zunanje zadeve decembra 2021; ker je 20. septembra 2021 opozoril na morebitno vpletenost skupine Wagner Group v Maliju;

| U. | ker naj bi dogovor med skupino Wagner Group in malijskimi oblastmi vključeval načrte za napotitev 1 000 pogodbenih vojakov v to državo; ker ima EU v Maliju misije skupne varnostne in obrambne politike (SVOP); |
| --- | --- |

U.

ker naj bi dogovor med skupino Wagner Group in malijskimi oblastmi vključeval načrte za napotitev 1 000 pogodbenih vojakov v to državo; ker ima EU v Maliju misije skupne varnostne in obrambne politike (SVOP);

| V. | ker je Svet 7. decembra 2020 sprejel Uredbo (EU) 2020/1998, s katero je vzpostavil globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic, ki EU omogoča nalaganje omejevalnih ukrepov izbranim posameznikom, subjektom in organom, tudi državam in nedržavnim akterjem, ki so odgovorni za resne kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu, so z njimi povezani ali vanje vpleteni; ker je EU odgovorna, da v primeru kršitev človekovih pravic popolnoma uporabi to uredbo; |
| --- | --- |

V.

ker je Svet 7. decembra 2020 sprejel Uredbo (EU) 2020/1998, s katero je vzpostavil globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic, ki EU omogoča nalaganje omejevalnih ukrepov izbranim posameznikom, subjektom in organom, tudi državam in nedržavnim akterjem, ki so odgovorni za resne kršitve in zlorabe človekovih pravic po svetu, so z njimi povezani ali vanje vpleteni; ker je EU odgovorna, da v primeru kršitev človekovih pravic popolnoma uporabi to uredbo;

| 1. | je najresneje zaskrbljen zaradi obsežnih kršitev človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, o katerih se vedno znova poroča v zvezi z vse pogostejšimi dejavnostmi zasebnih vojaških in varnostnih podjetij in za katere večinoma nihče ne odgovarja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najstrožje obsoja grozovita kazniva dejanja družbe Wagner Group in z njo povezanih zasebnih vojaških subjektov; poudarja, da obstajajo močni znaki, da je za financiranje, usposabljanje, upravljanje in operativno vodenje teh paravojaških skupin odgovorna ruska država; poudarja, da dejavnosti družbe Wagner Group sovpadajo s širjenjem ruskega vpliva na konfliktnih območjih; je trdno prepričan, da bi bilo treba družbo Wagner Group in druge pogodbene izvajalce na področju varnosti obravnavati kot nekakšno podaljšano roko ruske države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva ruske oblasti, naj izvršujejo ruski kazenski zakonik, zlasti člen 359, ki prepoveduje novačenje, usposabljanje, financiranje ali opremljanje najemniških sil in njihovo uporabo v oboroženih sporih; jih tudi poziva, naj v zvezi s tem državnim podjetjem prepovedo uporabo zasebnih vojaških družb, ki opravljajo dejavnosti najemniške vojske in kršijo mednarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se je pomembno boriti proti strategiji družbe Wagner Group in z njo povezanih podjetij, zlasti proti temu, da z uporabo različnih imen prikrivajo svojo identiteto, da bi se izognili mednarodnemu nadzoru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vse države, ki uporabljajo storitve družbe Wagner Group in z njo povezanih podjetij, zlasti Srednjeafriško republiko, naj prekinejo vse stike z družbo in njenimi zaposlenimi; jih tudi poziva, naj prevzamejo svojo odgovornost pri izvrševanju mednarodnega prava ter naj preiščejo prijavljene kršitve človekovih pravic in kazensko preganjajo podjetja s sedežem na njihovem ozemlju, kadar ta podjetja kršijo mednarodno pravo; v zvezi s tem podpira prizadevanja skupin za človekove pravice in posameznikov, da bi člani skupine Wagner Group odgovarjali za zločine, storjene v Ukrajini, Siriji, Libiji in Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je resno zaskrbljen zaradi znakov, da tudi malijska prehodna vlada razmišlja o uporabi zasebnih vojaških podjetij, zlasti družbe Wagner Group; poziva Mali, naj tega ne stori; trdno verjame, da bi bila vpletenost družbe Wagner Group v nasprotju s ciljem ponovne vzpostavitve miru, varnosti in stabilnosti v Maliju in varovanja Malijcev, kar so temelji cilji EU in njenih misij na področju skupne varnostne in obrambne politike ter držav članice EU, ki ravnajo na prošnjo malijskih oblasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da z misijami in operacijami EU ni mogoče ustrezno doseči miru, varnosti in stabilnosti v partnerskih državah, če hkrati v državi delujejo zasebna varnostna podjetja, ki se jih obtožuje grobih kršitev človekovih pravic; opozarja na dezinformacijske kampanje, izrecno naperjene proti misijam in operacijam EU v Afriki, za katere bi lahko bili odgovorni družba Wagner Group in z njo povezana podjetja v okviru sodobnega ruskega hibridnega načina bojevanja; poziva ustrezne enote projektne skupine StratCom Evropske službe za zunanje delovanje, naj poročajo o teh dezinformacijskih kampanjah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in države članice, naj izkoristijo vse priložnosti, da bi te države obvestile o tveganjih, povezanih s povezovanjem ali sodelovanjem z družbo Wagner Group in z njo povezanimi podjetji, ter naj jih seznanijo z grozljivimi kršitvami človekovih pravic, za katere je ta skupina odgovorna; spodbuja vlade, naj v pogodbe s tujimi zasebnimi vojaškimi in varnostnimi podjetji o vojaški pomoči in varnostnih storitvah vključijo stroge določbe glede spoštovanja mednarodnega prava, demokratičnega nadzora in odgovornosti; spodbuja države, naj bodo popolnoma pregledne glede najemanja vojaških podpornih storitev, zlasti glede števila, nalog in linije poveljevanja zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, ki delujejo na njihovem ozemlju, ter o opremi, ki jo uporabljajo za izvajanje nalog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj pripravi poročilo o dejavnostih družbe Wagner Group, da bi si ustvarili jasen pregled vseh kršitev, na podlagi katerega bi nato lažje pripisali odgovornost za različna kazniva dejanja in omogočili kazenski pregon storilcev pred mednarodnimi sodišči; poudarja, da bo Parlament zadevo podrobno spremljal s poročili in morebitnimi predstavitvami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice EU in njihove zaveznike, naj okrepijo izmenjavo informacij o družbi Wagner Group in z njo povezanih podjetjih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da države prejemnice sredstev EU teh sredstev pod nobenimi pogoji ne bodo mogle uporabiti za financiranje zasebnih podjetij z zgodovino kršitev človekovih pravic; jo tudi poziva, naj to vprašanje obravnava v dvostranskem dialogu z ustreznimi državami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zahteva, naj države, v katerih se izvajajo misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike EU, katerih namen je izgradnja državnih zmogljivosti, prekinejo pogodbe z zasebnimi vojaškimi in varnostnimi podjetji; poziva Komisijo, naj kritično pregleda podporo EU vladam in državnim institucijam, povezanim z družbo Wagner Group; poziva države članice in Komisijo, naj ne vzpostavljajo novih projektov sodelovanja, ki zagotavljajo neposredno proračunsko podporo vladam, ki sodelujejo z družbo Wagner Group; poziva države članice in Komisijo, naj to proračunsko podporo preusmerijo na organizacije civilne družbe in projekte, ki neposredno koristijo prebivalcem teh držav; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da bi smele EU in države članice uporabiti zasebna varnostna podjetja na konfliktnih območjih samo za zaščito svojih prostorov ali zagotavljanje varnega prevoza, in samo če ta podjetja popolnoma spoštujejo človekove pravice in mednarodno humanitarno pravo; poudarja, da zasebnim vojaškim in varnostnim podjetjem ne bi smeli oddajati v zunanje izvajanje nobenih dejavnosti, pri katerih je predvidena uporaba sile ali aktivno sodelovanje v sovražnostih, z izjemo samoobrambe, in v nobenem primeru ta podjetja ne bi smela sodelovati pri zaslišanjih ali jih celo voditi; je trdno prepričan, da bi morajo za varnost in obrambo skrbeti predvsem javni organi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k temeljiti razpravi o dejavnostih družbe Wagner Group in drugih zasebnih vojaških podjetij v Afriki med prihodnjim vrhom EU-Afrika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja svoj poziv s pariške konference za Libijo z dne 12. novembra 2021, naj vsi tuji bojevniki, tudi najemniški vojaki, zapustijo ozemlje Libije; poziva Rusijo, Turčijo, Združene arabske emirate in vse druge države, naj se odzovejo na ta poziv, takoj prenehajo pošiljati najemniške sile v Libijo in umaknejo tiste, ki so že tam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva ruske oblasti, naj umaknejo vse najemniške sile iz vzhodne Ukrajine in s Krima; podpira prizadevanja ukrajinskih oblasti, da člane skupine Wagner Group, ki delujejo na Krimu in v Donbasu, privedejo pred ukrajinsko sodišče, in poziva Interpol, naj tesno sodeluje pri teh in drugih podobnih primerih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja izjavo podpredsednika/visokega predstavnika o tem, da bo Svet za zunanjo politiko kmalu sprejel ciljno usmerjene sankcije EU zoper ustrezne posameznike in subjekte, povezane z družbo Wagner Group, pa tudi zoper posameznike in subjekte, ki z njimi sodelujejo, pri tem pa bo uporabil obstoječe sisteme sankcij EU, kot je globalni režim sankcij EU na področju človekovih pravic; poziva, naj te sankcije vključujejo prepoved potovanja in zamrznitev premoženja za agente družbe Wagner Group; poziva partnerske države, tudi države članice Afriške unije, naj sprejmejo podobne sankcije; poziva EU, naj pripravi in sprejme omejevalne ukrepe za druga zasebna vojaška in varnostna podjetja, ki kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice OZN, naj v celoti ratificirajo in izvajajo dodatne protokole k ženevskim konvencijam ter naj okrepijo mednarodno pravo za učinkovito preprečevanje najemništva v duhu konvencije Organizacije afriške enotnosti za odpravo najemništva v Afriki iz leta 1977, Mednarodne konvencije proti novačenju, uporabi, financiranju in usposabljanju najemniških vojakov iz leta 1989, ter dokumenta iz Montreuxa iz leta 2008; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU in njene države članice, naj vzpostavijo jasen in zavezujoč regulativni okvir za zasebna vojaška in varnostna podjetja, zlasti v okviru odprte medvladne delovne skupine OZN, in sicer v zvezi z velikimi projekti v tretjih državah, ki jih financirajo vlagatelji ali finančne institucije iz EU, ter naj poskrbijo za pregleden nadzor teh projektov; z zanimanjem pričakuje, da bo osnutek okvira predstavljen aprila 2022; poziva k obveznim zahtevam glede primerne skrbnosti za podjetja, ki najamejo zasebna vojaška in varnostna podjetja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podpira delo delovne skupine OZN; poziva države, iz katerih je bilo poročano o resnih kršitvah človekovih pravic, ki so jih storila zasebna vojaška in varnostna podjetja, naj uradno na nujen obisk povabijo delovno skupino OZN za uporabo najemniških vojakov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU in države članice, naj sprejmejo odločne ukrepe za obravnavanje vrzeli v odgovornosti zasebnih vojaških in varnostnih podjetij, tudi glede preglednosti nadzora in spremljanja; opozarja vse države, da so dolžne zagotoviti, da zasebna vojaška in varnostna podjetja, ki so pod njihovo jurisdikcijo ali delujejo na njihovem ozemlju, spoštujejo človekove pravice; poudarja, da je treba zagotoviti pravna sredstva, tudi kazenske sankcije, za kršitve človekovih pravic, ki so posledica dejavnosti zasebnih vojaških in varnostnih podjetij; zahteva neoviran dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev za vse žrtve kršitev, tudi žrtve zlorab, ki so jih storili ruski najemniški vojaki; poziva EU, naj spodbuja in podpira prizadevanja v nacionalnih in mednarodnih jurisdikcijah za začetek kazenskih postopkov, na podlagi katerih bi zasebna vojaška in varnostna podjetja odgovarjala za kršitve človekovih pravic; v ta namen poziva Rusijo, naj v celoti sodeluje z OZN, EU in drugimi državami, v katerih je družba Wagner Group domnevno storila kazniva dejanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi krepitev misij EU za usposabljanje učinkoviteje prispevala k reformi varnostnega sektorja v partnerskih državah; meni, da bi hitro izvajanje evropskega mirovnega instrumenta ob polnem spoštovanju skupnega stališča Sveta o nadzoru izvoza orožja (6), mednarodnega prava o človekovih pravicah, mednarodnega humanitarnega prava in učinkovitih določb o preglednosti, vključno s podrobnim seznamom opreme, zagotovljene v okviru instrumenta, povečalo vpliv EU na izgradnjo zmogljivosti oboroženih sil partnerskih držav in zagotovilo, da se ne zatekajo k zasebnim vojaškim in varnostnim podjetjem, ki ne delijo naših vrednot; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku in vladi Ruske federacije. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL C 334, 19.9.2018, str. 80.

(2)  UL C 385, 22.9.2021, str. 24.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0383.

(4)  UL C 118, 8.4.2020, str. 113.

(5)  UL L 410 I, 7.12.2020, str. 1.

(6)  Skupno stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (UL L 335, 13.12.2008, str. 99).

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/111

---

P9_TA(2021)0483

Stanje človekovih pravic v Kamerunu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o stanju človekovih pravic v Kamerunu (2021/2983(RSP))

(2022/C 224/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kamerunu, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2019 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Kamerunu, zlasti resolucije z dne 18. aprila 2019 (1),

| — | ob upoštevanju poročila o razmerah v Kamerunu, ki ga je 5. novembra 2021 pripravil Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti, in letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2020 – Poročilo o državi: Kamerun – z dne 21. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o razmerah v Kamerunu, ki ga je 5. novembra 2021 pripravil Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti, in letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2020 – Poročilo o državi: Kamerun – z dne 21. junija 2021,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU („Sporazum iz Cotonuja“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU („Sporazum iz Cotonuja“),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki jo je Kamerun ratificiral leta 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ki jo je Kamerun ratificiral leta 1993,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Kamerun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Kamerun,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so državni organi prve mirne proteste leta 2016, ki jih je spodbudil Konzorcij kamerunske angleško govoreče civilne družbe proti marginalizaciji kamerunskih anglofonskih regij, zatrli s skrajnim nasiljem, kar je spodbudilo podporo separatizmu in pojav več separatističnih milic, ki so pozivale k novi državi, Ambazoniji, in sprožile krvave vojaške spopade; |
| --- | --- |

A.

ker so državni organi prve mirne proteste leta 2016, ki jih je spodbudil Konzorcij kamerunske angleško govoreče civilne družbe proti marginalizaciji kamerunskih anglofonskih regij, zatrli s skrajnim nasiljem, kar je spodbudilo podporo separatizmu in pojav več separatističnih milic, ki so pozivale k novi državi, Ambazoniji, in sprožile krvave vojaške spopade;

| B. | ker je dialog pogoj za mir in ker vlada predsednika Paula Biye dosledno zavrača neposredne pogovore s katerim koli od separatističnih voditeljev iz anglofonskih regij; |
| --- | --- |

B.

ker je dialog pogoj za mir in ker vlada predsednika Paula Biye dosledno zavrača neposredne pogovore s katerim koli od separatističnih voditeljev iz anglofonskih regij;

| C. | ker se Kamerun sooča s številnimi hkratnimi političnimi in varnostnimi izzivi, vključno z grožnjami skupine Boko Haram v regijah na skrajnem severu države in z notranjim oboroženim separatističnim uporom v angleško govorečih severozahodnih in jugozahodnih regijah, ki traja že skoraj pet let; |
| --- | --- |

C.

ker se Kamerun sooča s številnimi hkratnimi političnimi in varnostnimi izzivi, vključno z grožnjami skupine Boko Haram v regijah na skrajnem severu države in z notranjim oboroženim separatističnim uporom v angleško govorečih severozahodnih in jugozahodnih regijah, ki traja že skoraj pet let;

| D. | ker so anglofonski učitelji in odvetniki v severozahodnih in jugozahodnih regijah leta 2016 miroljubno stavkali in protestirali ter na tak način nasprotovali uvedbi francoskega pravnega sistema in jezika na njihovih sodiščih in razredih, kar je sprožilo krizo; ker od leta 2017 poteka oboroženi spopad, v katerem je bilo ubitih na tisoče ljudi, v kamerunskih anglofonskih regijah pa je povzročil hudo humanitarno krizo; |
| --- | --- |

D.

ker so anglofonski učitelji in odvetniki v severozahodnih in jugozahodnih regijah leta 2016 miroljubno stavkali in protestirali ter na tak način nasprotovali uvedbi francoskega pravnega sistema in jezika na njihovih sodiščih in razredih, kar je sprožilo krizo; ker od leta 2017 poteka oboroženi spopad, v katerem je bilo ubitih na tisoče ljudi, v kamerunskih anglofonskih regijah pa je povzročil hudo humanitarno krizo;

| E. | ker je do danes življenje izgubilo več kot 3 000 civilistov in na stotine pripadnikov varnostnih sil; ker je bilo zaradi spopadov v Kamerunu notranje razseljenih več kot milijon ljudi; ker humanitarno pomoč potrebuje več kot 2,2 milijona ljudi, več kot 66 000 pa jih je poiskalo zatočišče v sosednji Nigeriji; ker se v Kamerunu nahaja več kot 447 000 beguncev in prosilcev za azil; ker je kriza prizadela kamerunske zahodne in obalne regije; |
| --- | --- |

E.

ker je do danes življenje izgubilo več kot 3 000 civilistov in na stotine pripadnikov varnostnih sil; ker je bilo zaradi spopadov v Kamerunu notranje razseljenih več kot milijon ljudi; ker humanitarno pomoč potrebuje več kot 2,2 milijona ljudi, več kot 66 000 pa jih je poiskalo zatočišče v sosednji Nigeriji; ker se v Kamerunu nahaja več kot 447 000 beguncev in prosilcev za azil; ker je kriza prizadela kamerunske zahodne in obalne regije;

| F. | ker se v Kamerunu ne spoštuje načelo pravne države, saj so neodvisni opazovalci, tudi organizaciji Human Rights Watch in Amnesty International, predhodno dokumentirali vojaške sodne postopke, ki so jih zaznamovale resne vsebinske in postopkovne napake in kjer so bili resno ogroženi domneva nedolžnosti, pravica do ustrezne obrambe ter neodvisnost postopkov in sodstva na splošno; |
| --- | --- |

F.

ker se v Kamerunu ne spoštuje načelo pravne države, saj so neodvisni opazovalci, tudi organizaciji Human Rights Watch in Amnesty International, predhodno dokumentirali vojaške sodne postopke, ki so jih zaznamovale resne vsebinske in postopkovne napake in kjer so bili resno ogroženi domneva nedolžnosti, pravica do ustrezne obrambe ter neodvisnost postopkov in sodstva na splošno;

| G. | ker so spopadi med anglofonskimi separatističnimi oboroženimi skupinami in vladnimi varnostnimi silami vse pogostejši in hujši; ker je humanitarna pomoč močno motena tudi v prizadetih regijah zaradi nedržavnih oboroženih skupin in ukrepov omejitve gibanja, zaradi česar se ljudje v teh regijah resno soočajo z nezanesljivo preskrbo s hrano, več deset tisoč ljudi pa je prikrajšanih za dostop do nujne zdravstvene oskrbe; ker je bilo pri ukrepih za omejitev gibanja iz humanitarnih razlogov dovoljenih le nekaj izjem, zaradi česar je bilo nudenje pomoči znatno moteno; ker so bile agencije OZN prisiljene prekiniti humanitarne dejavnosti, čeprav so se pokazale dodatne potrebe, ki jih je povzročila pandemija covida-19; |
| --- | --- |

G.

ker so spopadi med anglofonskimi separatističnimi oboroženimi skupinami in vladnimi varnostnimi silami vse pogostejši in hujši; ker je humanitarna pomoč močno motena tudi v prizadetih regijah zaradi nedržavnih oboroženih skupin in ukrepov omejitve gibanja, zaradi česar se ljudje v teh regijah resno soočajo z nezanesljivo preskrbo s hrano, več deset tisoč ljudi pa je prikrajšanih za dostop do nujne zdravstvene oskrbe; ker je bilo pri ukrepih za omejitev gibanja iz humanitarnih razlogov dovoljenih le nekaj izjem, zaradi česar je bilo nudenje pomoči znatno moteno; ker so bile agencije OZN prisiljene prekiniti humanitarne dejavnosti, čeprav so se pokazale dodatne potrebe, ki jih je povzročila pandemija covida-19;

| H. | ker civilisti nosijo glavno breme nasilja in spopadov med vlado in separatističnimi silami, saj je med njimi velika večina žrtev; ker vladne in separatistične sile nenehno izvajajo medsebojne povračilne napade, katerih namerne tarče so civilisti in ranljive skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

H.

ker civilisti nosijo glavno breme nasilja in spopadov med vlado in separatističnimi silami, saj je med njimi velika večina žrtev; ker vladne in separatistične sile nenehno izvajajo medsebojne povračilne napade, katerih namerne tarče so civilisti in ranljive skupine prebivalstva;

| I. | ker so oborožene separatistične skupine večkrat grozile s smrtjo odvetniku za človekove pravice, uglednemu zagovorniku pravic anglofonske manjšine in zagovorniku mirne rešitve krize Felixu Agborju Nkonghoju; ker Nkongho ni edina oseba, ki se sooča z napadi in nadlegovanjem; |
| --- | --- |

I.

ker so oborožene separatistične skupine večkrat grozile s smrtjo odvetniku za človekove pravice, uglednemu zagovorniku pravic anglofonske manjšine in zagovorniku mirne rešitve krize Felixu Agborju Nkonghoju; ker Nkongho ni edina oseba, ki se sooča z napadi in nadlegovanjem;

| J. | ker so politične napetosti po volitvah leta 2018 prerasle v sovražni govor na podlagi etnične pripadnosti ali političnega prepričanja, ki se krepi prek družbenih medijev; |
| --- | --- |

J.

ker so politične napetosti po volitvah leta 2018 prerasle v sovražni govor na podlagi etnične pripadnosti ali političnega prepričanja, ki se krepi prek družbenih medijev;

| K. | ker so vladne sile zagrešile zunajsodne poboje civilistov, tudi žensk in otrok, mučenje in grdo ravnanje, spolno nasilje, tudi posilstva, nasilje na podlagi spola, uničile premoženje, tudi vasi, hiše, zdravstvene ustanove in bolnišnice, ropale posesti ter samovoljno aretirale in pridržale državljane, vse to zaradi sovražnosti ali domnevnega sodelovanja s separatisti; |
| --- | --- |

K.

ker so vladne sile zagrešile zunajsodne poboje civilistov, tudi žensk in otrok, mučenje in grdo ravnanje, spolno nasilje, tudi posilstva, nasilje na podlagi spola, uničile premoženje, tudi vasi, hiše, zdravstvene ustanove in bolnišnice, ropale posesti ter samovoljno aretirale in pridržale državljane, vse to zaradi sovražnosti ali domnevnega sodelovanja s separatisti;

| L. | ker so oboroženi separatisti v prvih petih mesecih leta 2021 izvedli vsaj 27 napadov z improviziranimi eksplozivnimi napravami v 13 mestih, kar je več kot v vseh prejšnjih kriznih letih; ker so posiljevali, ubijali, mučili, nasilno napadli, grozili in ugrabili na stotine ljudi, vključno z ženskami, humanitarnimi delavci, učitelji in otroki, domnevno zaradi sodelovanja z vojsko; |
| --- | --- |

L.

ker so oboroženi separatisti v prvih petih mesecih leta 2021 izvedli vsaj 27 napadov z improviziranimi eksplozivnimi napravami v 13 mestih, kar je več kot v vseh prejšnjih kriznih letih; ker so posiljevali, ubijali, mučili, nasilno napadli, grozili in ugrabili na stotine ljudi, vključno z ženskami, humanitarnimi delavci, učitelji in otroki, domnevno zaradi sodelovanja z vojsko;

| M. | ker je konflikt nesorazmerno prizadel otroke, saj je 700 000 učencev zaradi prisilnega bojkota šol v anglofonskih regijah prikrajšanih za pravico do izobraževanja; ker je bilo avgusta 2021v Kamerunu 28 % vseh žrtev nasilja na podlagi spola otrok, ki se tudi soočajo z večjim tveganjem za novačenje, delo in zlorabo, saj naj bi bilo v državi po poročanjih zlorabljenih več kot 50 % otrok; ker je bilo po podatkih sklada OZN za prebivalstvo 38 % žensk v Kamerunu, starih od 20 do 24 let, poročenih pred 18. letom starosti, 13 % pa pred 15. letom starosti; |
| --- | --- |

M.

ker je konflikt nesorazmerno prizadel otroke, saj je 700 000 učencev zaradi prisilnega bojkota šol v anglofonskih regijah prikrajšanih za pravico do izobraževanja; ker je bilo avgusta 2021v Kamerunu 28 % vseh žrtev nasilja na podlagi spola otrok, ki se tudi soočajo z večjim tveganjem za novačenje, delo in zlorabo, saj naj bi bilo v državi po poročanjih zlorabljenih več kot 50 % otrok; ker je bilo po podatkih sklada OZN za prebivalstvo 38 % žensk v Kamerunu, starih od 20 do 24 let, poročenih pred 18. letom starosti, 13 % pa pred 15. letom starosti;

| N. | ker je predsednik Biya v odziv na mednarodni pritisk ustanovil preiskovalno komisijo za poboje v Ngarbuhu, vlada pa je po tem priznala, da imajo njene varnostne sile določeno odgovornost, in napovedala aretacijo vpletenih posameznikov; ker pa v zvezi s tem ni na voljo dodatnih informacij; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik Biya v odziv na mednarodni pritisk ustanovil preiskovalno komisijo za poboje v Ngarbuhu, vlada pa je po tem priznala, da imajo njene varnostne sile določeno odgovornost, in napovedala aretacijo vpletenih posameznikov; ker pa v zvezi s tem ni na voljo dodatnih informacij;

| O. | ker se je dosledno izvajala omejitev gibanja, vključno z zaprtjem skoraj vseh šol in učnih centrov; ker je bilo nasilje zagrešeno nad posamezniki, ki niso hoteli upoštevati omejitve gibanja, tudi nad otroki in učitelji; ker so bile šole, univerze in bolnišnice napadene, s čimer se je poslabšalo stanje na področju kršitev pravice do dostopa do izobraževanja in podaljšal čas kršitev, zaradi česar je bilo prebivalstvo prikrajšano za osnovne zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

O.

ker se je dosledno izvajala omejitev gibanja, vključno z zaprtjem skoraj vseh šol in učnih centrov; ker je bilo nasilje zagrešeno nad posamezniki, ki niso hoteli upoštevati omejitve gibanja, tudi nad otroki in učitelji; ker so bile šole, univerze in bolnišnice napadene, s čimer se je poslabšalo stanje na področju kršitev pravice do dostopa do izobraževanja in podaljšal čas kršitev, zaradi česar je bilo prebivalstvo prikrajšano za osnovne zdravstvene storitve;

| P. | ker so se od predsedniških volitev leta 2018 napetosti v državi povečale; ker je predsednik Biya septembra 2019 organiziral nacionalni dialog, da bi rešil konflikt med oboroženimi silami in separatističnimi uporniki v anglofonskih regijah; ker je dve leti pozneje izvajanje ukrepov prineslo le malo rezultatov; ker so bili številni poskusi za rešitev krize v Kamerunu v letih 2020 in 2021 neuspešni; |
| --- | --- |

P.

ker so se od predsedniških volitev leta 2018 napetosti v državi povečale; ker je predsednik Biya septembra 2019 organiziral nacionalni dialog, da bi rešil konflikt med oboroženimi silami in separatističnimi uporniki v anglofonskih regijah; ker je dve leti pozneje izvajanje ukrepov prineslo le malo rezultatov; ker so bili številni poskusi za rešitev krize v Kamerunu v letih 2020 in 2021 neuspešni;

| Q. | ker še ni bil podpisan predsedniški odlok, ki predvideva prenos pristojnosti in postopen prenos človeških in finančnih virov na decentralizirane organe, da bi se dejansko izvedel proces decentralizacije; |
| --- | --- |

Q.

ker še ni bil podpisan predsedniški odlok, ki predvideva prenos pristojnosti in postopen prenos človeških in finančnih virov na decentralizirane organe, da bi se dejansko izvedel proces decentralizacije;

| R. | ker vlada še naprej omejuje svobodo izražanja in združevanja ter je vse bolj nestrpna do političnega oporečništva; ker je bilo več sto članov in podpornikov opozicijske stranke aretiranih po demonstracijah, s katerimi se je pozivalo k mirni rešitvi krize v anglofonskih regijah; ker so politični nasprotniki, protestniki, novinarji in civilna družba vztrajno žrtve različnih omejitev; |
| --- | --- |

R.

ker vlada še naprej omejuje svobodo izražanja in združevanja ter je vse bolj nestrpna do političnega oporečništva; ker je bilo več sto članov in podpornikov opozicijske stranke aretiranih po demonstracijah, s katerimi se je pozivalo k mirni rešitvi krize v anglofonskih regijah; ker so politični nasprotniki, protestniki, novinarji in civilna družba vztrajno žrtve različnih omejitev;

| S. | ker kamerunski kazenski zakonik prepoveduje spolne odnose med osebami istega spola, za kar je zagrožena petletna zaporna kazen; ker se v zadnjih letih in mesecih poroča o številnih primerih aretacij in nadlegovanja oseb LGBTQI; |
| --- | --- |

S.

ker kamerunski kazenski zakonik prepoveduje spolne odnose med osebami istega spola, za kar je zagrožena petletna zaporna kazen; ker se v zadnjih letih in mesecih poroča o številnih primerih aretacij in nadlegovanja oseb LGBTQI;

| T. | ker Kamerunu še dodatno grozijo pripadniki skupine Boko Haram in Islamske države zahodnoafriške pokrajine (ISWAP) na skrajnem severu države; ker so napade islamistične oborožene skupine Boko Haram spremljali vsakodnevni uboji, ugrabitve, ropi in uničevanje lastnine, kar pomeni hude kršitve človekovih pravic in kršitev mednarodnega prava in mednarodnega humanitarnega prava; ker so bili v napade vključeni tudi otroci, ki so izvajali samomorilske bombne napade, in otroci vojaki; ker so pripadniki skupine Boko Haram od decembra 2020 ubili vsaj 80 civilistov, od avgusta 2021 pa je bilo notranje razseljenih več kot 340 000 ljudi; ker je domnevna smrt vodje skupine Boko Haram Abubakarja Šekauja v spopadu z razcepljeno frakcijo Islamske države zahodnoafriške pokrajine v Nigeriji prispevala k utrditvi njene moči in povečala negotovost na skrajnem severu Kameruna; ker vladne sile ne morejo učinkovito zaščititi prizadetega prebivalstva; |
| --- | --- |

T.

ker Kamerunu še dodatno grozijo pripadniki skupine Boko Haram in Islamske države zahodnoafriške pokrajine (ISWAP) na skrajnem severu države; ker so napade islamistične oborožene skupine Boko Haram spremljali vsakodnevni uboji, ugrabitve, ropi in uničevanje lastnine, kar pomeni hude kršitve človekovih pravic in kršitev mednarodnega prava in mednarodnega humanitarnega prava; ker so bili v napade vključeni tudi otroci, ki so izvajali samomorilske bombne napade, in otroci vojaki; ker so pripadniki skupine Boko Haram od decembra 2020 ubili vsaj 80 civilistov, od avgusta 2021 pa je bilo notranje razseljenih več kot 340 000 ljudi; ker je domnevna smrt vodje skupine Boko Haram Abubakarja Šekauja v spopadu z razcepljeno frakcijo Islamske države zahodnoafriške pokrajine v Nigeriji prispevala k utrditvi njene moči in povečala negotovost na skrajnem severu Kameruna; ker vladne sile ne morejo učinkovito zaščititi prizadetega prebivalstva;

| 1. | je nadvse zaskrbljen nad stanjem človekovih pravic v Kamerunu; poudarja, da imajo državljani pravico do svobode izražanja, zbiranja in združevanja; poziva k spoštovanju človekovih pravic in poziva kamerunsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi izpolnjevala svoje obveznosti glede varstva teh pravic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva kamerunsko vlado ter politične in vojaške voditelje separatističnih skupin, naj se dogovorijo o humanitarnem premirju, in spodbuja sprte strani, naj se dogovorijo o ukrepih za povečanje zaupanja, kot sta izpustitev nenasilnih političnih zapornikov in odprava bojkotov šol; poziva vlado predsednika Biye in angleško govoreče separatiste, naj nemudoma vnovič začnejo mirovna pogajanja; poziva mednarodno skupnost, zlasti Afriško unijo, srednjeafriške države in EU, naj se ponudi za posrednico in tako pomaga spodbujati dialog; poudarja pomen regionalnega sodelovanja in poziva vlado, naj tesno sodeluje z Afriško unijo in Gospodarsko skupnostjo srednjeafriških držav; obžaluje, da nobena od strani v konfliktu ne sodeluje v konstruktivnih mirovnih pogajanjih za razrešitev konflikta niti ne kaže zanimanja za to; je prepričan, da je edini način za vzpostavitev trajnega miru politični dialog, ki bi potekal v duhu kompromisa, učinkovite politične udeležbe in vključevanja in v katerem bi sodelovali vsi zadevni deležniki; poziva kamerunsko vlado in voditelje separatističnih skupin, naj sprejmejo ponudbe tretjih strani glede posredovanja, da bi takoj začeli z neposrednimi pogajanji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja zlorabe človekovih pravic in kršitve mednarodnega prava in mednarodnega humanitarnega prava, ki so jih zagrešile strani v oboroženem konfliktu, in poudarja pomen boja proti nekaznovanju; poziva kamerunske oblasti, naj zagotovijo neodvisne, učinkovite, pregledne in nepristranske preiskave ter v skladu z mednarodnim pravom in standardi preganjajo hude kršitve in zlorabe, za katere so odgovorni tako državni kot nedržavni akterji, pa tudi, naj odgovorni za kršitve človekovih pravic odgovarjajo za svoja dejanja in naj jim pošteno sodijo, da bi odpravili nekaznovanje in zagotovili neodvisnost sodstva, ki sta bistvena elementa pravne države in temelja delujoče demokratične države; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva kamerunsko vlado, naj podpiše in ratificira Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; poziva EU, naj izkoristi vse politične vzvode iz razvojne pomoči in drugih programov, da bi se izboljšalo varstvo človekovih pravic v Kamerunu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nasprotuje uporabi vojaških sodišč za sojenje civilistom; želi spomniti Kamerun na mednarodne obveznosti v zvezi s poštenim sojenjem, ki ga zavezujejo, in na obveznost, da spoštuje pravico vseh državljanov do poštenega sojenja pred neodvisnimi sodišči, pa tudi na to, da vojaška sodišča ne bi smela biti pristojna za civilno prebivalstvo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva kamerunske oblasti, naj prenehajo soditi ljudem pred vojaškimi sodišči, z vnaprej določenimi izidi sojenj in nalaganjem smrtne kazni, ki je v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah nezakonita; spominja, da Kamerun od leta 1997 ni izvršil nobene smrtne kazni, kar je pomemben mejnik na poti te države k popolni odpravi smrtne kazni; ponavlja, da EU nasprotuje smrtni kazni v vseh primerih in brez izjem; poziva kamerunsko vlado, naj zagotovi, da bo odpravljena; poziva jo tudi, naj ratificira drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah glede odprave smrtne kazni; poziva sodišča, naj se vzdržijo izrekanja takih obsodb in potrdijo, da ne bodo zahtevala smrtne kazni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje uporabo nasilja, zlasti nad otroki, in je zelo zaskrbljen zaradi posledic krize za otroke; poziva obe strani v konfliktu, naj prenehata namerno napadati civiliste, prav tako pa poziva separatiste, naj nemudoma prenehajo napadati šole in odpravijo vse prisilne bojkote izobraževanja, kar bo vsem učencem in učiteljem omogočilo varno vrnitev v šolo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kamerunske oblasti, naj zaščitijo vse ženske v državi, zlasti na konfliktnih območjih, ter spodbujajo enakost spolov in krepitev vloge žensk z večanjem udeležbe žensk in organizacij za njihove pravice v javnem in političnem življenju; poziva k oblikovanju posebnih ukrepov EU za krepitev pravic različnih skupin žensk, s posebnim poudarkom na mladih ženskah, migrantkah, ženskah, okuženih z virusom HIV, osebah LGBTQI in invalidkah; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je proces decentralizacije kot sistem gospodarskega, socialnega in političnega upravljanja ključen za odzivanje na številne razvojne izzive, zlasti z večjo odgovornostjo lokalnih politikov in lokalnih uprav do sodelujoče civilne družbe; pozdravlja podporo EU temu procesu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja prekomerno uporabo in zlorabo sile proti političnim nasprotnikom in miroljubnim protestnikom; obžaluje uporabo ukrepov omejitve gibanja, kot sta policijska ura in prepoved javnih prireditev, pod pretvezo pandemije covida-19, da bi omejili svobodo izražanja, tiska in pravico do mirnega zbiranja; izraža zaskrbljenost zaradi stanja na področju svobode govora in svobode tiska v Kamerunu; obžaluje samovoljne aretacije in nadlegovanje novinarjev in opozicijskih politikov ter utišanje političnega nasprotovanja; poziva kamerunske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo politične nasprotnike, protestnike in vse druge državljane, ki so bili samovoljno aretirani in pridržani izključno iz političnih razlogov; obsoja kršitve temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva platforme družbenih medijev, naj sodelujejo z vlado, opozicijo in civilno družbo, da bi zagotovile preverjanje njihovih strani in omejile hujskanje, sovražni govor in napačne informacije, zaradi katerih se odnosi med skupnostmi še bolj krhajo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obžaluje, da zaradi negotovosti in cestnih zastojev v severozahodnih in jugozahodnih regijah več kot 40 000 ljudi ni prejelo pomoči v hrani, kot tudi nedavne napade na zdravstvene ustanove in zdravstvene delavce ter prepoved humanitarnih dejavnosti zaradi omejitve gibanja; obsoja zaustavitev humanitarne pomoči in napade na humanitarne delavce, vključno z ugrabitvami, nadlegovanjem in umori v severozahodnih in jugozahodnih regijah Kameruna, pa tudi stopnjevanje ustrahovanja neodvisnih opazovalcev in zagovornikov človekovih pravic, zlasti zagovornikov pravic žensk, katerih prizadevanja so glede na hude kršitve človekovih pravic, ki jih izvajajo vse strani v konfliktu, nadvse pomembna; vztraja, da morajo vse strani v konfliktu nemudoma zagotoviti neoviran dostop humanitarne pomoči; poziva kamerunsko vlado, naj zagotovi, da bo humanitarna pomoč dosegla regije v krizi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva OZN in EU, naj še naprej spremljata humanitarne razmere in ocenjujeta potrebe; poziva k nujni humanitarni podpori mednarodne skupnosti, tudi EU in njenih držav članic, da se bo mogoče učinkovito odzvati na nujne potrebe prebivalstva in jih ustrezno zadovoljiti; meni, da bi lahko z misijo za ugotavljanje dejstev Sveta OZN za človekove pravice v Kamerunu ugotovili, v kolikšni meri sta bila kršena mednarodno pravo o človekovih pravicah in mednarodno humanitarno pravo ter kdo ju je kršil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja teroristična dejanja skupine Boko Haram v Kamerunu; priznava prizadevanja kamerunskih oblasti v boju proti tej skupini; poziva mednarodno skupnost, naj podpre vsa prizadevanja za boj proti tej islamistični oboroženi skupini; vztraja, da se je proti terorizmu mogoče učinkovito boriti le, če bomo obravnavali vzroke in specifične težave, povezane z neenakostjo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, vladi in parlamentu Kameruna ter sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL C 158, 30.4.2021, str. 7.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek 23. novembra 2021

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/115 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/115

---

P9_TA(2021)0456

Skupna kmetijska politika – podpora za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice in se financirajo iz EKJS in EKSRP ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0392),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 42 in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0248/2018),

| — | ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola št. 4 o bombažu, priloženega Aktu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 1979 in zlasti odstavka 6 Protokola št. 4 o bombažu, priloženega Aktu,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoske državne skupščine v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja francoske državne skupščine v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. oktobra 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. oktobra 2018 (3),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0200/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0200/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri svojo izjavo ter skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženi tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 214.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 173.

(3)  UL C 41, 1.2.2019, str. 1.

(4)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 23. oktobra 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0287).

---

P9_TC1-COD(2018)0216

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/2115.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta o vlogi Evropskega sveta v zvezi z zakonodajnimi elementi skupne kmetijske politike

Evropski parlament obžaluje, da je Evropski svet v sklepih z dne 21. julija 2020 odločal tudi o zakonodajnih elementih skupne kmetijske politike, o katerih bi bilo treba v skladu s Pogodbama odločati po rednem zakonodajnem postopku. Po mnenju Evropskega parlamenta so te enostranske vnaprejšnje odločitve nesprejemljive in posegajo v njegove pravice, ki jih ima kot sozakonodajalec, ki je enakopraven Svetu.

Evropski parlament obžaluje, da zaradi tega Svet z njim ni želel začeti konstruktivnih pogajanj o teh elementih z utemeljitvijo, da je Evropski svet o njih že odločil.

Ugotavlja zlasti, da Svet ni začel konstruktivnih pogajanj o določbah o omejitvah in degresivnosti iz člena 17 ter o prožnosti med dodeljenimi finančnimi sredstvi za neposredna plačila in dodelitvami EKSRP iz člena 96, ter meni, da izid pogajanj o navedenih členih ni zadovoljiv.

Evropski parlament globoko obžaluje pristop Sveta in meni, da ogroža pravilno delovanje rednega zakonodajnega postopka. Zato vztraja, da se to v prihodnjih pogajanjih v rednem zakonodajnem postopku ne sme ponoviti.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o socialni razsežnosti skupne kmetijske politike

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj s študijo, ki se bo izvedla dve leti po prvih dveh letih izvajanja socialne pogojenosti v vseh državah članicah, spremlja vpliv mehanizma na delovne pogoje delavcev in delovanje sistema kazni ter po potrebi pripravi predloge za okrepitev socialne razsežnosti skupne kmetijske politike.

Komisija bo do leta 2025 ocenila izvedljivost vključitve člena 7(1) Uredbe (EU) št. 492/2011 o prostem gibanju delavcev v Prilogo XX in po potrebi pripravila ustrezne predloge.

Izjava Komisije o možnosti, da Belgija predloži dva strateška načrta SKP

Komisija glede na določbe člena 104 uredbe o strateških načrtih SKP, o kateri sta se dogovorila sozakonodajalca, in ob upoštevanju posebnega ustavnega okvira Belgije potrjuje, da bo sprejela, da Belgija predloži strateški načrt SKP za vsako zadevno zvezno enoto. To ne vpliva na pravne obveznosti Belgije na podlagi uredbe o strateških načrtih SKP niti jih ne spreminja.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/118

---

P9_TA(2021)0457

Skupna kmetijska politika: financiranje, upravljanje in spremljanje ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0393), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0393),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 43(2) in člena 322(1), točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 43(2) in člena 322(1), točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0247/2018),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (3),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 40 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor ter Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0199/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0199/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri svojo izjavo, skupno izjavo Parlamenta in Komisije ter skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priložene tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 41, 1.2.2019, str. 1.

(2)  UL C 62, 15.2.2019, str. 214.

(3)  UL C 86, 7.3.2019, str. 173.

(4)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 23. oktobra 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0288).

---

P9_TC1-COD(2018)0217

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/2116.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLCIJI

Izjava Evropskega parlamenta o izvajanju in preglednosti skupne kmetijske politike

Novi pravni okvir za skupno kmetijsko politiko (SKP) vključuje večjo prožnost za države članice pri zasnovi in izvajanju nacionalnih strateških načrtov. S tem omogoča prilagajanje lokalnim potrebam, hkrati pa še naprej zagotavlja, da končni upravičenci izpolnjujejo splošne pogoje za upravičenost. Novi model izvajanja uvaja pristop, ki temelji na smotrnosti, pri upravljanju in nadzoru kmetijskih skladov Unije pa vključuje tudi pomemben prenos odgovornosti z ravni Unije na nacionalne uprave.

Evropski parlament meni, da medinstitucionalni dogovor med sozakonodajalcema vsebuje potrebne zaščitne ukrepe, ki preprečujejo ugotovljena tveganja za pravilno izvajanje nacionalnih strateških načrtov držav članic, kot jih je odobrila Komisija. Pozorno bo spremljal izvajanje nacionalnih strateških načrtov, kot jih je odobrila Komisija, v državah članicah in v celoti izvajal svojo vlogo nadzornika dela Komisije, kot je določena v Pogodbah in opredeljena v uredbah o skupni kmetijski politiki.

Evropski parlament meni, da je treba z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike zagotoviti učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, vključno z zbiranjem in objavljanjem podatkov o skupinah, ki zagotavljajo učinkovito preverjanje navzkrižij interesov, nepravilnosti, primerov dvojnega financiranja in kaznive zlorabe sredstev. Z namenom, da bi se v državah članicah uporabljalo enotno orodje za podatkovno rudarjenje, Evropski parlament pozdravlja zavezo, da se preuči predlog o obvezni uporabi tega orodja v vseh državah članicah na podlagi poročila Komisije, ki naj bi bilo dokončano do leta 2025 in v katerem bo ocenjena uporaba in interoperabilnost tega orodja.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Komisije o letnem spremljanju smotrnosti v okviru skupne kmetijske politike

Evropski parlament in Komisija opozarjata, da so glede na novi model izvajanja in okvir smotrnosti, ki ju je treba vzpostaviti v skupni kmetijski politiki (SKP) za obdobje 2023–2027, letna poročila o smotrnosti, letno spremljanje in pregled smotrnosti vsaki dve leti zelo pomembni za uresničevanje ambicij iz strateških načrtov SKP.

V zvezi s tem se Evropski parlament in Komisija strinjata, da mora Komisija Evropskemu parlamentu, v okviru Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, letno poročati o napredku, doseženem v okviru letnega spremljanja smotrnosti.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o nadaljnjih ukrepih za zaščito proračuna Unije pred goljufijami in nepravilnostmi z zahtevo po splošni uporabi enotnega orodja za podatkovno rudarjenje v okviru skupne kmetijske politike

Svet in Evropski parlament se zavezujeta, da bosta preučila predlog o obvezni uporabi orodja za podatkovno rudarjenje v državah članicah na podlagi poročila, ki naj bi ga Komisija pripravila do leta 2025, v katerem bo ocenila uporabo enotnega orodja za podatkovno rudarjenje in njegovo interoperabilnost z namenom njegove splošne uporabe v državah članicah.

Izjava Komisije o certifikacijskih organih v okviru skupne kmetijske politike

Komisija je seznanjena z vključitvijo nove uvodne izjave 13 v Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike, in sicer v zvezi s sporočanjem informacij o imenovanih certifikacijskih organih. Komisija od držav članic prejema informacije o imenovanju javnih in zasebnih certifikacijskih organov ter vodi posodobljen register teh organov za namene spremljanja. Komisija želi spomniti na svojo zavezo, da bo vsako leto posredovala seznam imenovanih certifikacijskih organov Parlamentu.

Izjava Komisije o sprostitvi prevzetih obveznosti EKSRP v okviru skupne kmetijske politike

Komisija potrjuje, da v primeru tveganja sprostitve prevzetih obveznosti za financiranje iz EKSRP, ustrezne službe Komisije organom držav članic pošljejo dopis, v katerem jih pravočasno pred zadevnim rokom obvestijo o samodejni sprostitvi prevzetih obveznosti. Namen tega dopisa je spodbuditi obsežnejše črpanje sredstev iz EKSRP in skupaj z državami članicami preučiti, kaj bi bilo mogoče storiti v ta namen.

Komisija si prizadeva preprečiti sprostitev prevzetih obveznosti tudi v primeru posebnih okoliščin. V ta namen se bodo v celoti uporabljala ustrezna pravila iz Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike glede prekinitve obdobja za sprostitev prevzetih obveznosti v primeru tekočega sodnega postopka ali upravne pritožbe. Poleg tega se bo v celoti spoštovalo zlasti pravilo o neuporabi sprostitve prevzetih obveznosti, kadar se proračunske obveznosti ne uporabijo zaradi višje sile, ki resno vpliva na izvajanje strateških načrtov SKP.

Izjava Komisije o združevanju pooblastil v okviru skupne kmetijske politike

Komisija želi spomniti na svojo zavezo glede upoštevanja Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. V točki 31 tega sporazuma je določeno, da je pooblastila mogoče združiti, kadar Komisija objektivno utemelji, da je med dvema ali več pooblastili iz posameznega zakonodajnega akta vsebinska povezava. Namen posvetovanj med pripravljanjem delegiranih aktov je tudi, da se ugotovi, katera pooblastila so vsebinsko povezana.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/122 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/122

---

P9_TA(2021)0458

Skupna kmetijska politika – sprememba uredbe o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov in drugih uredb ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0394),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 43(2), člena 114, člena 118, prvi odstavek, in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 43(2), člena 114, člena 118, prvi odstavek, in člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0246/2018),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. julija 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj in stališč v obliki predlogov sprememb Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0198/2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj in stališč v obliki predlogov sprememb Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za regionalni razvoj (A8-0198/2019),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupni izjavi Parlamenta, Sveta in Komisije ter skupno izjavo Parlamenta in Sveta, priložene tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji, ki bosta objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 214.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 173.

(3)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 23. oktobra 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0289).

---

P9_TC1-COD(2018)0218

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/2117.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI (1)

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o proaktivnem sodelovanju na večstranski ravni v zvezi z uporabo zdravstvenih in okoljskih standardov EU za uvožene kmetijske proizvode

Evropski parlament, Svet in Komisija priznavajo, da si je treba prizadevati za večjo skladnost med zdravstvenimi in okoljskimi standardi, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v Evropski uniji, in tistimi, ki se uporabljajo za uvožene kmetijske proizvode, v skladu z mednarodnimi trgovinskimi pravili. Evropska unija je te standarde že vrsto let zviševala, da bi obravnavali vprašanja trajnostnega razvoja, zlasti podnebne spremembe in izgubo biotske raznovrstnosti, ki so vprašanja na svetovni ravni, ter da bi izpolnili pričakovanja državljanov glede bolj kakovostnih in trajnostnih živil. Ta cilj se skuša doseči z evropskim zelenim dogovorom in njegovimi sektorskimi strategijami, vključno s sporočilom Komisije Strategija „od vil do vilic“, in zaradi njih se bodo dodatno zvišali standardi, ki se uporabljajo v EU, po potrebi tudi za uvožene proizvode.

Evropski parlament, Svet in Komisija priznavajo, da je potrebno proaktivno sodelovanje na večstranski ravni, da bi se povečala ambicioznost mednarodnih okoljskih ciljev pri uveljavljanju in izboljševanju pravil mednarodne trgovine. Kot je navedeno v sporočilu Komisije o pregledu trgovinske politike, je tudi ustrezno, da Evropska unija v določenih okoliščinah, opredeljenih v pravilih Svetovne trgovinske organizacije, zahteva, da uvoženi kmetijski proizvodi izpolnjujejo nekatere proizvodne zahteve, da bi se zagotovila učinkovitost zdravstvenih standardov, standardov dobrobiti živali in okoljskih standardov, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode v Evropski uniji, ter bi se prispevalo k polnemu izvajanju evropskega zelenega dogovora in sporočil o strategiji „od vil do vilic“. Glede na pomen svojega trga v mednarodni trgovini lahko Evropska unija izkoristi svoj vpliv za dvig zdravstvenih in okoljskih standardov na svetovni ravni ter tako prispeva k doseganju mednarodnih okoljskih ciljev, kot so cilji Pariškega sporazuma.

Evropski parlament, Svet in Komisija pozdravljajo širši pristop iz pregleda trgovinske politike v zvezi s tem, da je pri obravnavi ključnih vprašanj, kot so strateške zaloge, potrebnega več sodelovanja na večstranski ravni, zlasti ker je hrana bistvena dobrina. Za izboljšanje svetovne prehranske varnosti je potrebno zmanjšanje nestabilnosti kmetijskih trgov z okrepljenim sodelovanjem na večstranski ravni, ki presega zmanjšanje izkrivljanja trga, kar je nujen, vendar nezadosten dejavnik za stabilizacijo mednarodnih trgov.

Skupna izjava Evropskega parlamenta Sveta in Komisije v zvezi z določbami o skupni ureditvi trgov za sladkorni sektor EU

Evropski parlament, Svet in Komisija priznavajo, da se sladkorni sektor sooča s težavami, potem ko so bile leta 2017 odpravljene kvote za sladkor. Težave se kažejo v nestabilnosti na mednarodnih trgih, stagnaciji porabe ter upadanju proizvodnje sladkorne pese in sladkorja. To povzroča zaskrbljenost v sladkornem sektorju EU.

V študiji, ki bo končana jeseni 2021, bo temeljito ocenjeno sedanje stanje v sektorju in njegove prilagoditvene strategije. V njej bodo analizirani evropski in nacionalni politični instrumenti, ki so na voljo sladkornemu sektorju, ter vloga zasebnega sektorja in javnih institucij pri odzivanju na velika tveganja, ki vplivajo na sektor, določene pa bodo tudi možne strategije za izboljšanje odpornosti evropskega sladkornega sektorja.

Evropski parlament, Svet in Komisija bodo glede na ključne ugotovitve in zaključke študije razmislili o morebitni ustrezni prihodnji politični usmeritvi. Ta bi lahko vključevala vse ustrezne regulativne in neregulativne pobude v zvezi z orodji za upravljanje trga in kriz, preglednost trga v sladkorni dobavni verigi, pogodbene odnose med pridelovalci in proizvajalci sladkorja, mednarodno trgovino in razvoj biogospodarstva.

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi zdravstvenih in okoljskih standardov EU za uvožene kmetijske proizvode

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj najpozneje junija 2022 predstavi poročilo z oceno utemeljitve in pravne izvedljivosti uporabe zdravstvenih in okoljskih standardov EU (vključno s standardi za dobrobit živali ter postopki in proizvodnimi metodami) za uvožene kmetijske in agroživilske proizvode ter opredelitvijo konkretnih pobud za zagotovitev večje skladnosti pri njihovi uporabi v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije. Poročilo bi moralo zajemati vsa ustrezna področja javne politike, med drugim skupno kmetijsko politiko, zdravstveno politiko in politiko za varnost hrane, okoljsko politiko in skupno trgovinsko politiko.

Izjava Komisije o pregledu uvoznih toleranc in mejnih vrednosti ostankov po Codexu (MRL)

Evropska komisija bo še naprej zagotavljala, da se po temeljiti oceni znanstvenih informacij, ki so na voljo za aktivne snovi, pri postopkih iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 ali postopkih iz Uredbe (ES) št. 396/2005 ter v skladu s pravili STO uvozne tolerance in mejne vrednosti ostankov po Codexu (CXL) ocenijo in pregledajo za aktivne snovi, ki niso ali niso več odobrene v EU, tako da morebitni ostanki v živilih ali krmi ne predstavljajo tveganja za potrošnike. Poleg zdravstvenih vidikov in vidikov dobre kmetijske prakse, ki se zdaj upoštevajo, bo Komisija pri ocenjevanju vlog za uvozne tolerance ali pri pregledu uvoznih toleranc za aktivne snovi, ki niso več odobrene v EU, upoštevala tudi okoljske vidike globalne narave po pravilih STO. Komisijina predstavitev predloga zakonodajnega okvira za trajnostne prehranske sisteme bo ključen dodatni korak k popolnemu doseganju tega cilja v skladu s cilji zelenega dogovora.

Izjava Komisije o označevanju hranilne vrednosti in sestavin vina in aromatiziranih vinskih proizvodov

Komisija meni, da bi morala uredba o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom še naprej urejati izdelke, ki vsebujejo 1,2 vol. % in manj alkohola, in si pridržuje pravico do uporabe pravnega okvira za označevanje vina pri prihodnji pobudi za označevanje vseh alkoholnih pijač iz načrta EU za boj proti raku.

Komisija tudi meni, da sedanjega kompromisa pri označevanju vin in aromatiziranih vinskih proizvodov glede seznama sestavin in označbe hranilne vrednosti ni mogoče šteti za precedens za prihodnji zakonodajni predlog in pogajanja ter si pridržuje pravico, da zahteve za označevanje vseh vin uskladi z načrtom EU za boj proti raku.

---

(1)  Tehnična opomba: skupna izjava o proaktivnem sodelovanju na večstranski ravni v zvezi z uporabo zdravstvenih in okoljskih standardov EU za uvožene kmetijske proizvode, kot je bila vključena v predlog spremembe 283, je vsebovala dodatni drugi odstavek (o uvoznih tolerancah za pesticide). Vključitev tega odstavka v predlog spremembe je bila tipkarska napaka. Vsebina tega odstavka je že zajeta v enostranski izjavi Komisije o pregledu uvoznih toleranc in mejnih vrednosti ostankov po Codexu (MRL). Ta odstavek zato ne bo vključen v skupno izjavo, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in se ne pojavi v besedilu, ki ga je sprejel Parlament.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/126 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/126

---

P9_TA(2021)0459

Postopki v primeru insolventnosti: nadomestitev prilog A in B k uredbi ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nadomestitvi prilog A in B k Uredbi (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti (COM(2021)0231 – C9-0178/2021 – 2021/0118(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0231), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0231),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 81 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0178/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0293/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0293/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0118

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/848 o postopkih v primeru insolventnosti zaradi nadomestitve prilog A in B

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/2260.)

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/127

---

P9_TA(2021)0460

Integrirana statistika na ravni kmetij: prispevek Unije v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1091 v zvezi s prispevkom Unije za integrirano statistiko na ravni kmetij v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (COM(2021)0477 – C9-0346/2021 – 2021/0270(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0477), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0477),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0346/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0310/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A9-0310/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0270

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2018/1091 v zvezi s prispevkom Unije za integrirano statistiko na ravni kmetij v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/2269.)

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/128

---

P9_TA(2021)0461

Paketni naložbeni produkti za male vlagatelje in zavarovalni naložbeni produkti (PRIIP): dokumenti s ključnimi informacijami. Podaljšanje prehodne ureditve ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo (COM(2021)0397 – C9-0326/2021 – 2021/0215(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0397), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0397),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0326/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0326/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0297/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0297/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0215

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1286/2014 v zvezi s podaljšanjem prehodne ureditve za družbe za upravljanje, investicijske družbe in osebe, ki svetujejo o enotah kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) in skladov, ki niso KNPVP, ali jih prodajajo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/2259.)

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/129

---

P9_TA(2021)0462

Družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP): uporaba dokumentov s ključnimi podatki ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (COM(2021)0399 – C9-0327/2021 – 2021/0219(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 224/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0399), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0399),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0327/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0327/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0301/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0301/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0219

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. novembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2009/65/ES glede uporabe dokumentov s ključnimi podatki s strani družb za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2021/2261.)

---

sreda 24. novembra 2021

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/130

---

P9_TA(2021)0465

Proračunski postopek za leto 2022: skupni predlog

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o skupnem besedilu o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je odobril spravni odbor v okviru proračunskega postopka (13911/2021 – C9-0428/2021 – 2021/0227(BUD))

(2022/C 224/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril spravni odbor, in zadevnih izjav Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (13911/2021 – C9-0428/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril spravni odbor, in zadevnih izjav Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (13911/2021 – C9-0428/2021),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Komisija sprejela 9. julija 2021 (COM(2021)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Komisija sprejela 9. julija 2021 (COM(2021)0300),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Svet sprejel 6. septembra 2021 in ga je 10. septembra 2021 posredoval Evropskemu parlamentu (11352/2021 – C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Svet sprejel 6. septembra 2021 in ga je 10. septembra 2021 posredoval Evropskemu parlamentu (11352/2021 – C9-0353/2021),

| — | ob upoštevanju pisnega predloga spremembe št. 1/2022 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Komisija predstavila 12. oktobra 2021 (COM(2021)0642), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisnega predloga spremembe št. 1/2022 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022, ki ga je Komisija predstavila 12. oktobra 2021 (COM(2021)0642),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (1) in proračunskih sprememb, ki jih vsebuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2021 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2022 (1) in proračunskih sprememb, ki jih vsebuje,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (4),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (5),

| — | ob upoštevanju člena 95 in člena 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 95 in člena 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila svoje delegacije v Spravnem odboru (A9-0326/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svoje delegacije v Spravnem odboru (A9-0326/2021),

| 1. | odobri skupni predlog; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potrdi skupne izjave, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upošteva izjave Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2022 dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0432.

(2)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(5)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

---

PRILOGA

KONČNA RAZLIČICA

Proračun 2022 – Elementi za skupne sklepe

Skupni sklepi vključujejo naslednja poglavja:

| 1. | Proračun 2022 |
| --- | --- |

1.

Proračun 2022

| 2. | Proračun 2021 – predlogi sprememb proračuna št. 5/2021 in št. 6/2021 |
| --- | --- |

2.

Proračun 2021 – predlogi sprememb proračuna št. 5/2021 in št. 6/2021

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

Kratek pregled

A.   Proračun 2022

V skladu z elementi za skupne sklepe:

| — | Splošna raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2022 znaša 169 515,8 milijona EUR. Tako razlika do zgornje meje v večletnem finančnem okviru za leto 2022 znaša 1 167,8 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti. |
| --- | --- |

—

Splošna raven odobritev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2022 znaša 169 515,8 milijona EUR. Tako razlika do zgornje meje v večletnem finančnem okviru za leto 2022 znaša 1 167,8 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti.

| — | Splošna raven odobritev plačil v proračunu za leto 2022 znaša 170 603,3 milijona EUR. Tako razlika do zgornje meje v večletnem finančnem okviru za leto 2022 znaša 1 695,8 milijona EUR v odobritvah plačil. |
| --- | --- |

—

Splošna raven odobritev plačil v proračunu za leto 2022 znaša 170 603,3 milijona EUR. Tako razlika do zgornje meje v večletnem finančnem okviru za leto 2022 znaša 1 695,8 milijona EUR v odobritvah plačil.

| — | V letu 2022 bo uporabljen instrument prilagodljivosti v znesku 368,4 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v razdelku 6 Sosedstvo in svet.
  Komisija ocenjuje, da odobritve plačil za leto 2022, povezane z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2019, 2020, 2021 in 2022, znašajo 467,2 milijona EUR. Predvideni razpored plačil povezanih neporavnanih zneskov za ta leta je podrobno prikazan v naslednji razpredelnici:











  Instrument prilagodljivosti – porazdelitev plačil (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Leto uporabe | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | Skupaj |
| 2019 | 140,9 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 66,2 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 40,9 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 219,2 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 368,4 |
| Skupaj | 467,2 | 195,2 | 57,4 | 36,7 | 756,6 |

—

V letu 2022 bo uporabljen instrument prilagodljivosti v znesku 368,4 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v razdelku 6 Sosedstvo in svet.

Komisija ocenjuje, da odobritve plačil za leto 2022, povezane z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2019, 2020, 2021 in 2022, znašajo 467,2 milijona EUR. Predvideni razpored plačil povezanih neporavnanih zneskov za ta leta je podrobno prikazan v naslednji razpredelnici:

Instrument prilagodljivosti – porazdelitev plačil (v milijonih EUR)

Leto uporabe

2022

2023

2024

2025

Skupaj

2019

140,9

82,2

0,0

0,0

223,2

2020

66,2

39,9

0,0

0,0

106,1

2021

40,9

10,3

7,6

0,0

58,9

2022

219,2

62,7

49,8

36,7

368,4

Skupaj

467,2

195,2

57,4

36,7

756,6

B.   Proračun 2021

Predlog spremembe proračuna št. 5/2021 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

Predlog spremembe proračuna št. 6/2021 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

1.   Proračun 2022

1.1.   „Zaprte“ vrstice

Če v teh sklepih ni navedeno drugače, so vse proračunske vrstice potrjene, kot je predlagala Komisija v predlogu proračuna za leto 2022, kakor je bil spremenjen v dopolnilnem pismu št. 1/2022.

Poleg tega so vse proračunske vrstice, ki jih je Svet spremenil in Parlament odobril v svoji obravnavi, potrjene kakor jih je spremenil Svet.

Za vse druge proračunske vrstice se je spravni odbor dogovoril o sklepih, navedenih v naslednjih razdelkih od 1.2 do 1.7.

1.2.   Horizontalna vprašanja

Decentralizirane agencije

Prispevek EU (v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil ter številu delovnih mest) za vse decentralizirane agencije bo takšen, kakor ga je predlagala Komisija v predlogu proračuna za leto 2022 in kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, z izjemo naslednjih agencij:

| — | V podrazdelku 2b:






  — | Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust, proračunski člen 07 10 07) se dodeli 5 dodatnih delovnih mest, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 380 000 EUR, pri čemer se upošteva, da v povprečju zaposlitve potekajo sredi leta. |
| --- | --- | --- |

—

V podrazdelku 2b:

—

Agenciji Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust, proračunski člen 07 10 07) se dodeli 5 dodatnih delovnih mest, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 380 000 EUR, pri čemer se upošteva, da v povprečju zaposlitve potekajo sredi leta.

| — | Za Evropsko javno tožilstvo (EPPO, proračunski člen 07 10 08) se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritve plačil poveča za 3 750 000 EUR zaradi zaposlitve okrepitve, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna za leto 2022, kakor je bil spremenjen v dopolnilnem pismu št. 1/2022, pri čemer se upošteva, da v povprečju zaposlitve potekajo konec prvega četrtletja namesto sredi leta. |
| --- | --- |

—

Za Evropsko javno tožilstvo (EPPO, proračunski člen 07 10 08) se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritve plačil poveča za 3 750 000 EUR zaradi zaposlitve okrepitve, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna za leto 2022, kakor je bil spremenjen v dopolnilnem pismu št. 1/2022, pri čemer se upošteva, da v povprečju zaposlitve potekajo konec prvega četrtletja namesto sredi leta.

| — | V razdelku 4:






  — | Evropskemu azilnemu podpornemu uradu (EASO, proračunski člen 10 10 01) se dodeli 5 dodatnih delovnih mest, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 380 000 EUR, pri čemer se upošteva, da v povprečju zaposlitve potekajo sredi leta. |
| --- | --- | --- |

—

V razdelku 4:

—

Evropskemu azilnemu podpornemu uradu (EASO, proračunski člen 10 10 01) se dodeli 5 dodatnih delovnih mest, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 380 000 EUR, pri čemer se upošteva, da v povprečju zaposlitve potekajo sredi leta.

| — | Za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex, proračunski člen 11 10 01) se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil zmanjša za 65 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Za Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex, proračunski člen 11 10 01) se raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil zmanjša za 65 000 000 EUR.

Izvajalske agencije

Prispevek EU (v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil ter številu delovnih mest) za izvajalske agencije bo takšen, kakor ga je predlagala Komisija v predlogu proračuna in kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

Na predlog Parlamenta je bil sprejet dogovor o obsežnem svežnju, ki vključuje 56 pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, za katere je namenjenih skupaj 89,5 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti.

To vključuje ukrepe, predvidene za ustanovitev evropske diplomatske akademije, ki jo bo izvajala Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD).

Pri tem svežnju so upoštevane zgornje meje za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, določene v finančni uredbi.

1.3.   Razdelki odhodkov v finančnem okviru – odobritve za prevzem obveznosti

Po upoštevanju navedenih sklepov o „zaprtih“ proračunskih vrsticah, agencijah, pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih se je spravni odbor dogovoril o naslednjem:

Razdelek 1 – Enotni trg, inovacije in digitalno

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli.

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 1.0.11 | Obzorje Evropa | 12 179 157 276 | 12 239 157 276 | 60 000 000 |
| 01 02 02 10 | Sklop „Zdravje“ | 571 730 809 | 606 730 809 | 35 000 000 |
| 01 02 02 40 | Sklop „Digitalno, industrija in vesolje“ | 1 264 161 905 | 1 272 161 905 | 8 000 000 |
| 01 02 02 50 | Sklop „Podnebje, energija in mobilnost“ | 1 281 577 680 | 1 290 577 680 | 9 000 000 |
| 01 02 02 60 | Sklop „Hrana, biogospodarstvo, naravni viri, kmetijstvo in okolje“ | 1 003 750 348 | 1 011 750 348 | 8 000 000 |
| 1.0.31 | Program za enotni trg | 583 544 000 | 613 544 000 | 30 000 000 |
| 03 02 02 | Izboljšanje konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP, in podpiranje njihovega dostopa do trgov | 121 450 000 | 151 450 000 | 30 000 000 |
| PPPU | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 40 937 500 |
| | Skupaj | | | 130 937 500 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

1.0.11

Obzorje Evropa

12 179 157 276

12 239 157 276

60 000 000

01 02 02 10

Sklop „Zdravje“

571 730 809

606 730 809

35 000 000

01 02 02 40

Sklop „Digitalno, industrija in vesolje“

1 264 161 905

1 272 161 905

8 000 000

01 02 02 50

Sklop „Podnebje, energija in mobilnost“

1 281 577 680

1 290 577 680

9 000 000

01 02 02 60

Sklop „Hrana, biogospodarstvo, naravni viri, kmetijstvo in okolje“

1 003 750 348

1 011 750 348

8 000 000

1.0.31

Program za enotni trg

583 544 000

613 544 000

30 000 000

03 02 02

Izboljšanje konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP, in podpiranje njihovega dostopa do trgov

121 450 000

151 450 000

30 000 000

PPPU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

40 937 500

Skupaj

130 937 500

Pri povečanju odobritev za prevzem obveznosti za program za enotni trg (Izboljšanje konkurenčnosti podjetij, zlasti MSP, in podpiranje njihovega dostopa do trgov, proračunska vrstica 03 02 02) v višini 30 milijonov EUR se 10 milijonov EUR nameni za zagotavljanje različnih oblik podpore sektorju turizma.

Dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti je zato določena v višini 21 775,1 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka 1 v višini 102,9 milijona EUR.

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe (1) se spravni odbor strinja, da bodo odobritve za prevzem obveznosti ponovno na voljo v proračunskih vrsticah za raziskave v skupnem znesku 117,3 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, to je povečanje za 40 milijonov EUR v primerjavi z ravnjo, ki jo je predlaga Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022. Naslednja proračunska vrstica se je povečala, njene proračunske opombe pa so se ustrezno spremenile:

| | | (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Proračunska vrstica | Ime | Odobritve za prevzem obveznosti |
| 01 02 02 10 | Sklop „Zdravje“ | 40 000 000 |
| Skupaj | | 40 000 000 |

(v EUR)

Proračunska vrstica

Ime

Odobritve za prevzem obveznosti

01 02 02 10

Sklop „Zdravje“

40 000 000

Skupaj

40 000 000

Te odobritve so del skupnega zneska do višine 0,5 milijarde EUR (v cenah iz leta 2018) za obdobje 2021–2027, kakor je bilo dogovorjeno v okviru večletnega finančnega okvira. Tako za obdobje 2023–2027 ostaja na voljo znesek do višine 372,8 milijona EUR v cenah iz leta 2018.

Podrazdelek 2a – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| PPPU | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 2 681 000 |
| | Skupaj | | | 2 681 000 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

PPPU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

2 681 000

Skupaj

2 681 000

Dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti je zato določena v višini 49 708,8 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke podrazdelka 2a v višini 30,2 milijona EUR.

Podrazdelek 2b – Odpornost in vrednote

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli.

Glede na trenutne razmere na področju obrestnih mer in nedavne operacije financiranja instrumenta za okrevanje se odobritve za proračunsko vrstico 06 04 01 lahko zmanjšajo za 244,7 milijona EUR, pri čemer se v celoti ohrani zmogljivost za financiranje nepovratnega dela instrumenta za okrevanje v letu 2022. V primerjavi s predlogom proračuna se dodatnih 20 milijonov EUR prenese na leto 2027, da se izravna ustrezna predhodna dodelitev sredstev za program EU za zdravje.

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 2.2.13 | Podpora turški skupnosti na Cipru | 33 276 000 | 34 276 000 | 1 000 000 |
| 05 04 01 | Finančna podpora za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru | 31 402 525 | 32 402 525 | 1 000 000 |
| 2.2.23 | Stroški financiranja instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) | 389 706 000 | 145 000 000 | - 244 706 000 |
| 06 04 01 | Instrument Evropske unije za okrevanje – plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti | 384 706 000 | 140 000 000 | - 244 706 000 |
| 2.2.24 | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU) | 95 254 030 | 101 254 030 | 6 000 000 |
| 06 05 01 | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU) | 95 254 030 | 101 254 030 | 6 000 000 |
| 2.2.25 | EU za zdravje | 788 672 701 | 839 672 701 | 51 000 000 |
| 06 06 01 | Program EU za zdravje | 764 213 775 | 815 213 775 | 51 000 000 |
| 2.2.312 | Zaposlovanje in socialne inovacije | 104 482 000 | 106 482 000 | 2 000 000 |
| 07 02 04 | ESS+ — sklop za zaposlovanje in socialne inovacije | 102 482 000 | 104 482 000 | 2 000 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 366 740 438 | 3 401 740 438 | 35 000 000 |
| 07 03 01 01 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja — posredno upravljanje | 2 331 521 972 | 2 361 274 626 | 29 752 654 |
| 07 03 02 | Spodbujanje neformalne učne mobilnosti in aktivnega udejstvovanja mladih ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni mladinskih organizacij in politik | 346 973 114 | 351 400 945 | 4 427 831 |
| 07 03 03 | Spodbujanje učne mobilnosti športnih trenerjev in osebja ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni športnih organizacij in politik | 64 216 157 | 65 035 672 | 819 515 |
| 2.2.33 | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 138 427 764 | 141 427 764 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Evropska solidarnostna enota | 131 710 226 | 134 710 226 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Ustvarjalna Evropa | 401 027 982 | 406 527 982 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultura | 125 597 589 | 131 097 589 | 5 500 000 |
| 2.2.352 | Državljani, enakost, pravice in vrednote | 209 402 193 | 214 902 193 | 5 500 000 |
| 07 06 02 | Spodbujanje delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije | 39 671 295 | 40 671 295 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 29 581 401 | 33 581 401 | 4 000 000 |
| 07 06 04 | Zaščita in spodbujanje vrednot Unije | 91 787 552 | 92 287 552 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Decentralizirane agencije | 242 132 181 | 246 262 181 | 4 130 000 |
| 07 10 07 | Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) | 45 423 578 | 45 803 578 | 380 000 |
| 07 10 08 | Evropsko javno tožilstvo (EJT) | 53 351 846 | 57 101 846 | 3 750 000 |
| 2.2.3SPEC | Pooblastila | 180 389 773 | 182 889 773 | 2 500 000 |
| 07 20 04 06 | Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom | 23 020 900 | 25 520 900 | 2 500 000 |
| PPPU | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 35 303 000 |
| | Skupaj | | | -93 773 000 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

2.2.13

Podpora turški skupnosti na Cipru

33 276 000

34 276 000

1 000 000

05 04 01

Finančna podpora za spodbujanje gospodarskega razvoja turške skupnosti na Cipru

31 402 525

32 402 525

1 000 000

2.2.23

Stroški financiranja instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI)

389 706 000

145 000 000

- 244 706 000

06 04 01

Instrument Evropske unije za okrevanje – plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti

384 706 000

140 000 000

- 244 706 000

2.2.24

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU)

95 254 030

101 254 030

6 000 000

06 05 01

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU)

95 254 030

101 254 030

6 000 000

2.2.25

EU za zdravje

788 672 701

839 672 701

51 000 000

06 06 01

Program EU za zdravje

764 213 775

815 213 775

51 000 000

2.2.312

Zaposlovanje in socialne inovacije

104 482 000

106 482 000

2 000 000

07 02 04

ESS+ — sklop za zaposlovanje in socialne inovacije

102 482 000

104 482 000

2 000 000

2.2.32

Erasmus+

3 366 740 438

3 401 740 438

35 000 000

07 03 01 01

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja — posredno upravljanje

2 331 521 972

2 361 274 626

29 752 654

07 03 02

Spodbujanje neformalne učne mobilnosti in aktivnega udejstvovanja mladih ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni mladinskih organizacij in politik

346 973 114

351 400 945

4 427 831

07 03 03

Spodbujanje učne mobilnosti športnih trenerjev in osebja ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni športnih organizacij in politik

64 216 157

65 035 672

819 515

2.2.33

Evropska solidarnostna enota (ESC)

138 427 764

141 427 764

3 000 000

07 04 01

Evropska solidarnostna enota

131 710 226

134 710 226

3 000 000

2.2.34

Ustvarjalna Evropa

401 027 982

406 527 982

5 500 000

07 05 01

Kultura

125 597 589

131 097 589

5 500 000

2.2.352

Državljani, enakost, pravice in vrednote

209 402 193

214 902 193

5 500 000

07 06 02

Spodbujanje delovanja in udeležbe državljanov v demokratičnem življenju Unije

39 671 295

40 671 295

1 000 000

07 06 03

Daphne

29 581 401

33 581 401

4 000 000

07 06 04

Zaščita in spodbujanje vrednot Unije

91 787 552

92 287 552

500 000

2.2.3DAG

Decentralizirane agencije

242 132 181

246 262 181

4 130 000

07 10 07

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

45 423 578

45 803 578

380 000

07 10 08

Evropsko javno tožilstvo (EJT)

53 351 846

57 101 846

3 750 000

2.2.3SPEC

Pooblastila

180 389 773

182 889 773

2 500 000

07 20 04 06

Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom

23 020 900

25 520 900

2 500 000

PPPU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

35 303 000

Skupaj

-93 773 000

Povečanje odobritev za prevzem obveznosti za evropsko solidarnostno enoto v višini 3,0 milijona EUR (Evropska solidarnostna enota, proračunski člen 07 04 01) in del povečanja odobritev za prevzem obveznosti v višini 5 milijonov EUR od skupnih 35 milijonov EUR za program Erasmus+ (za skupni učinek v višini 8 milijonov EUR) se nameni pripravi in izvajanju dejavnosti v skladu z evropskim letom mladih 2022.

Dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti je zato določena v višini 6 330,2 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke podrazdelka 2b v višini 130,8 milijona EUR.

Razdelek 3 – Naravni viri in okolje

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 3.2.21 | Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) | 708 045 484 | 755 545 484 | 47 500 000 |
| 09 02 01 | Narava in biotska raznovrstnost | 265 601 888 | 284 032 563 | 18 430 675 |
| 09 02 02 | Krožno gospodarstvo in kakovost življenja | 169 866 127 | 181 653 495 | 11 787 368 |
| 09 02 03 | Prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih posledic | 120 050 994 | 128 381 585 | 8 330 591 |
| 09 02 04 | Prehod na čisto energijo | 128 996 883 | 137 948 249 | 8 951 366 |
| PPPU | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 9 611 500 |
| | Skupaj | | | 57 111 500 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

3.2.21

Program za okolje in podnebne ukrepe (LIFE)

708 045 484

755 545 484

47 500 000

09 02 01

Narava in biotska raznovrstnost

265 601 888

284 032 563

18 430 675

09 02 02

Krožno gospodarstvo in kakovost življenja

169 866 127

181 653 495

11 787 368

09 02 03

Prilagajanje podnebnim spremembam in ublažitev njihovih posledic

120 050 994

128 381 585

8 330 591

09 02 04

Prehod na čisto energijo

128 996 883

137 948 249

8 951 366

PPPU

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9 611 500

Skupaj

57 111 500

Dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti znaša zato 56 235,4 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka 3 v višini 283,6 milijona EUR, od katerih znaša razlika do posebne zgornje meje v višini 270,1 milijona za „odhodke, povezane s trgom, in neposredna plačila“.

Razdelek 4 – Migracije in upravljanje meja

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 4.0.11 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 099 455 000 | 1 119 455 000 | 20 000 000 |
| 10 02 01 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 096 455 000 | 1 116 455 000 | 20 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentralizirane agencije | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 10 10 01 | Evropski azilni podporni urad (EASO) | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 4.0.211 | Sklad za integrirano upravljanje meja – instrument za upravljanje meja in vizume | 646 117 589 | 671 117 589 | 25 000 000 |
| 11 02 01 | Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume | 644 117 589 | 669 117 589 | 25 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentralizirane agencije | 1 073 823 593 | 1 008 823 593 | -65 000 000 |
| 11 10 01 | Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) | 757 793 708 | 692 793 708 | -65 000 000 |
| | Skupaj | | | -19 620 000 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

4.0.11

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 099 455 000

1 119 455 000

20 000 000

10 02 01

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 096 455 000

1 116 455 000

20 000 000

4.0.1DAG

Decentralizirane agencije

153 281 205

153 661 205

380 000

10 10 01

Evropski azilni podporni urad (EASO)

153 281 205

153 661 205

380 000

4.0.211

Sklad za integrirano upravljanje meja – instrument za upravljanje meja in vizume

646 117 589

671 117 589

25 000 000

11 02 01

Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume

644 117 589

669 117 589

25 000 000

4.0.2DAG

Decentralizirane agencije

1 073 823 593

1 008 823 593

-65 000 000

11 10 01

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

757 793 708

692 793 708

-65 000 000

Skupaj

-19 620 000

Povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 20 milijonov EUR za sklad za azil, migracije in vključevanje (Sklad za azil, migracije in vključevanje, proračunski člen 10 02 01) se nameni financiranju preselitve afganistanskih beguncev.

Povečanje odobritev za prevzem obveznosti v višini 25 milijonov EUR za sklad za integrirano upravljanje meja – instrument za upravljanje meja in vizume (Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume, proračunski člen 11 02 01) se nameni obvladovanju migrantske krize na meji z Belorusijo.

Dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti je zato določena v višini 3 091,2 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka 4 v višini 99,8 milijona EUR.

Razdelek 5 – Varnost in obramba

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022. Zato se predlaga, da se dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti določi na 1 785,3 milijona EUR, tako da ostane razlika do zgornje meje za odhodke razdelka 5 v višini 82,7 milijona EUR.

Razdelek 6 – Sosedstvo in svet

Odobritve za prevzem obveznosti so določene na ravni, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, vendar s popravki, sprejetimi v spravnem odboru in podrobno navedenimi v spodnji tabeli:

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 6.0.111 | Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa) | 12 526 647 047 | 12 716 647 047 | 190 000 000 |
| 14 02 01 10 | Južno sosedstvo | 1 604 861 026 | 1 629 861 026 | 25 000 000 |
| 14 02 01 11 | Vzhodno sosedstvo | 699 703 445 | 709 703 445 | 10 000 000 |
| 14 02 01 30 | Bližnji vzhod in Srednja Azija | 384 765 942 | 414 765 942 | 30 000 000 |
| 14 02 02 40 | Ljudje – Globalni izzivi | 137 191 715 | 187 191 715 | 50 000 000 |
| 14 02 04 | Rezerva za nove izzive in prednostne naloge | 1 463 311 470 | 1 538 311 470 | 75 000 000 |
| 6.0.12 | Humanitarna pomoč (HUMA) | 1 595 059 463 | 1 806 059 463 | 211 000 000 |
| 14 03 01 | Humanitarna pomoč | 1 506 901 913 | 1 717 901 913 | 211 000 000 |
| | Skupaj | | | 401 000 000 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

6.0.111

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa)

12 526 647 047

12 716 647 047

190 000 000

14 02 01 10

Južno sosedstvo

1 604 861 026

1 629 861 026

25 000 000

14 02 01 11

Vzhodno sosedstvo

699 703 445

709 703 445

10 000 000

14 02 01 30

Bližnji vzhod in Srednja Azija

384 765 942

414 765 942

30 000 000

14 02 02 40

Ljudje – Globalni izzivi

137 191 715

187 191 715

50 000 000

14 02 04

Rezerva za nove izzive in prednostne naloge

1 463 311 470

1 538 311 470

75 000 000

6.0.12

Humanitarna pomoč (HUMA)

1 595 059 463

1 806 059 463

211 000 000

14 03 01

Humanitarna pomoč

1 506 901 913

1 717 901 913

211 000 000

Skupaj

401 000 000

Pri Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa se povečanji odobritev za prevzem obveznosti v znesku 75 milijonov EUR (Rezerva za nove izzive in prednostne naloge, proračunski člen 14 02 04) in 50 milijonov EUR (Ljudje – Globalni izzivi, proračunska postavka 14 02 02 40) namenita za ukrepe za boj proti pandemiji, tudi za cepiva.

Zato se predlaga, da se dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti določi na 17 170,4 milijona EUR, pri čemer v razdelku 6 ni več razlike do zgornje meje za odhodke ter se uporabi instrument prilagodljivosti v znesku 368,4 milijona EUR.

Razdelek 7 – Evropska javna uprava

Število delovnih mest v kadrovskih načrtih institucij in odobritve, ki jih je Komisija predvidela v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, je spravni odbor potrdil z naslednjimi izjemami:

| — | oddelek Evropskega parlamenta, za katerega je odobrena različica Parlamenta; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega parlamenta, za katerega je odobrena različica Parlamenta;

| — | oddelek Sveta, za katerega je odobrena različica Sveta. |
| --- | --- |

—

oddelek Sveta, za katerega je odobrena različica Sveta.

| — | oddelek Sodišča Evropske unije, kateremu se v kadrovskem načrtu doda 9 delovnih mest, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 684 000 EUR ob upoštevanju zaposlovanja v povprečju sredi leta; |
| --- | --- |

—

oddelek Sodišča Evropske unije, kateremu se v kadrovskem načrtu doda 9 delovnih mest, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 684 000 EUR ob upoštevanju zaposlovanja v povprečju sredi leta;

| — | oddelek Evropskega računskega sodišča, kateremu se v kadrovskem načrtu doda 13 delovnih mest, povezanih z NGEU in do leta 2027, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 988 000 EUR ob upoštevanju zaposlovanja v povprečju sredi leta; |
| --- | --- |

—

oddelek Evropskega računskega sodišča, kateremu se v kadrovskem načrtu doda 13 delovnih mest, povezanih z NGEU in do leta 2027, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 988 000 EUR ob upoštevanju zaposlovanja v povprečju sredi leta;

| — | oddelek Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), za katerega se (i) kadrovski viri povečajo za 7 delovnih mest v kadrovskem načrtu in 3 delovna mesta za pogodbene uslužbence, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 655 000 EUR ob upoštevanju zaposlovanja v povprečju sredi leta; (ii) raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 990 500 EUR za izvajanje ukrepov, predvidenih „za ustanovitev evropske diplomatske akademije“, kot je predlagal Evropski parlament v svoji obravnavi; in (iii) raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 1,0 milijona EUR za „Zmogljivost strateškega komuniciranja“, proračunska postavka 2 2 1 4. |
| --- | --- |

—

oddelek Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), za katerega se (i) kadrovski viri povečajo za 7 delovnih mest v kadrovskem načrtu in 3 delovna mesta za pogodbene uslužbence, raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil pa se poveča za 655 000 EUR ob upoštevanju zaposlovanja v povprečju sredi leta; (ii) raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 990 500 EUR za izvajanje ukrepov, predvidenih „za ustanovitev evropske diplomatske akademije“, kot je predlagal Evropski parlament v svoji obravnavi; in (iii) raven odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil poveča za 1,0 milijona EUR za „Zmogljivost strateškega komuniciranja“, proračunska postavka 2 2 1 4.

Prilagoditve, zaradi katerih se je razdelek 7 povečal za 0,8 milijona EUR, so prikazane v naslednjih tabelah:

Oddelek 2 – Evropski svet in Svet

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 1 1 0 0 | Osnovne plače | 265 982 044 | 265 970 746 | -11 298 |
| 1 1 0 2 | Pravice iz kadrovskih predpisov, vezane na osebne okoliščine zaposlenega | 66 765 000 | 66 778 000 | 13 000 |
| 1 1 0 3 | Socialno zavarovanje | 10 946 000 | 10 947 000 | 1 000 |
| 2 0 1 0 | Čiščenje in vzdrževanje | 18 635 000 | 18 335 000 | - 300 000 |
| 2 1 0 0 | Nabava strojne in programske opreme | 14 385 716 | 12 285 716 | -2 100 000 |
| 2 1 0 1 | Zunanje storitve za delovanje in razvoj računalniških sistemov | 27 839 685 | 27 509 685 | - 330 000 |
| 2 2 0 4 | Razni odhodki za interne seje | 5 235 000 | 4 635 000 | - 600 000 |
| 2 2 1 3 | Informiranje in javne prireditve | 5 358 250 | 5 158 250 | - 200 000 |
| | Skupaj | | | -3 527 298 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

1 1 0 0

Osnovne plače

265 982 044

265 970 746

-11 298

1 1 0 2

Pravice iz kadrovskih predpisov, vezane na osebne okoliščine zaposlenega

66 765 000

66 778 000

13 000

1 1 0 3

Socialno zavarovanje

10 946 000

10 947 000

1 000

2 0 1 0

Čiščenje in vzdrževanje

18 635 000

18 335 000

- 300 000

2 1 0 0

Nabava strojne in programske opreme

14 385 716

12 285 716

-2 100 000

2 1 0 1

Zunanje storitve za delovanje in razvoj računalniških sistemov

27 839 685

27 509 685

- 330 000

2 2 0 4

Razni odhodki za interne seje

5 235 000

4 635 000

- 600 000

2 2 1 3

Informiranje in javne prireditve

5 358 250

5 158 250

- 200 000

Skupaj

-3 527 298

Oddelek 4 – Sodišče Evropske unije

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 1 2 0 0 | Osebni prejemki in dodatki | 287 078 950 | 287 762 950 | 684 000 |
| | Skupaj | | | 684 000 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

1 2 0 0

Osebni prejemki in dodatki

287 078 950

287 762 950

684 000

Skupaj

684 000

Oddelek 5 – Evropsko računsko sodišče

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 1 2 0 0 | Osebni prejemki in dodatki | 118 344 775 | 119 332 775 | 988 000 |
| | Skupaj | | | 988 000 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

1 2 0 0

Osebni prejemki in dodatki

118 344 775

119 332 775

988 000

Skupaj

988 000

Oddelek 10 – Evropska služba za zunanje delovanje

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| 1 1 0 0 | Osnovne plače | 116 638 000 | 117 170 000 | 532 000 |
| 1 2 0 0 | Pog. uslužbenci | 18 671 800 | 18 794 800 | 123 000 |
| 2 2 1 4 | Zmogljivost strateškega komuniciranja | 4 000 000 | 5 000 000 | 1 000 000 |
| 2 2 5 0 | Pilotni projekt – Na poti k ustanovitvi Evropske diplomatske akademije | | 990 500 | 990 500 |
| | Skupaj | | | 2 645 500 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev za prevzem obveznosti (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

1 1 0 0

Osnovne plače

116 638 000

117 170 000

532 000

1 2 0 0

Pog. uslužbenci

18 671 800

18 794 800

123 000

2 2 1 4

Zmogljivost strateškega komuniciranja

4 000 000

5 000 000

1 000 000

2 2 5 0

Pilotni projekt – Na poti k ustanovitvi Evropske diplomatske akademije

990 500

990 500

Skupaj

2 645 500

Zaradi tega dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti znaša 10 620,1 milijon EUR, kar pomeni, da ostane 437,9 milijona EUR do zgornje meje za odhodke razdelka 7, od tega pa razlika do posebne zgornje meje za „Upravne odhodke institucij“ znaša 240,1 milijon EUR.

Posebni tematski instrumenti: ESPG, SEAR in rezerva za prilagoditev na brexit

Odobritve za prevzem obveznosti za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG), rezervo za solidarnost in nujno pomoč (SEAR) ter rezervo za prilagoditev na brexit so določene na ravni, ki jo je Komisija predlagala v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022.

1.4.   Odobritve plačil

Skupni znesek odobritev plačil v proračunu za leto 2022 je tak kot v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom 1/2022, z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru:

| 1. | upoštevana je bila dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti za nediferencirane odhodke (razdelki 1 do 6), za katere je raven odobritev plačil enaka ravni odobritev za prevzem obveznosti. To velja za zmanjšanje stroškov financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) za 244,7 milijona EUR. Če se upošteva tudi prilagoditev prispevka Unije za decentralizirane agencije, skupni učinek pomeni zmanjšanje za 305,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

1.

upoštevana je bila dogovorjena raven odobritev za prevzem obveznosti za nediferencirane odhodke (razdelki 1 do 6), za katere je raven odobritev plačil enaka ravni odobritev za prevzem obveznosti. To velja za zmanjšanje stroškov financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) za 244,7 milijona EUR. Če se upošteva tudi prilagoditev prispevka Unije za decentralizirane agencije, skupni učinek pomeni zmanjšanje za 305,2 milijona EUR;

| 2. | zaradi prilagoditev v okviru razdelka 7 povečanje znaša 0,8 milijona EUR; |
| --- | --- |

2.

zaradi prilagoditev v okviru razdelka 7 povečanje znaša 0,8 milijona EUR;

| 3. | odobritve plačil za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je predlagal Parlament, so določene na 25 % ustreznih odobritev za prevzem obveznosti ali na ravni, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. V primeru razširitve obstoječih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov se uporabi raven odobritev plačil, ki je bila določena v predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, povečana za 25 % ustreznih novih odobritev za prevzem obveznosti, ali raven, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. Skupni učinek je povečanje za 22,1 milijona EUR; |
| --- | --- |

3.

odobritve plačil za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je predlagal Parlament, so določene na 25 % ustreznih odobritev za prevzem obveznosti ali na ravni, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. V primeru razširitve obstoječih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov se uporabi raven odobritev plačil, ki je bila določena v predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, povečana za 25 % ustreznih novih odobritev za prevzem obveznosti, ali raven, ki jo predlaga Parlament, če je ta nižja. Skupni učinek je povečanje za 22,1 milijona EUR;

| 4. | prilagoditve diferenciranih proračunskih vrstic za odhodke, katerih skupni učinek je povečanje za 262,0 milijona EUR. |
| --- | --- |

4.

prilagoditve diferenciranih proračunskih vrstic za odhodke, katerih skupni učinek je povečanje za 262,0 milijona EUR.

Prilagoditve, zaradi katerih je prišlo do zmanjšanja za 20,3 milijona EUR, so prikazane v naslednji tabeli:

| Proračunska vrstica / Program | Ime | Sprememba odobritev plačil (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| PP 2022 (vključno z DP1) | Proračun 2022 | Razlika |
| Razdelek 1 |
| 1.0.23 | Program za digitalno Evropo | 898 530 703 | 848 530 703 | -50 000 000 |
| 02 04 01 11 | Evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost | 33 192 982 | 17 192 982 | -16 000 000 |
| 02 04 03 | Umetna inteligenca | 245 811 860 | 214 811 860 | -31 000 000 |
| 02 04 04 | Znanja in spretnosti | 52 000 000 | 49 000 000 | -3 000 000 |
| PPPA | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 10 234 375 |
| | Razdelek 1 skupaj | | | -39 765 625 |
| Podrazdelek 2a |
| PPPA | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 670 250 |
| | Podrazdelek 2a skupaj | | | 670 250 |
| Podrazdelek 2b |
| 2.2.23 | Stroški financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) | 389 706 000 | 145 000 000 | - 244 706 000 |
| 06 04 01 | Instrument Evropske unije za okrevanje – Plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti | 384 706 000 | 140 000 000 | - 244 706 000 |
| 2.2.24 | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU) | 180 866 480 | 186 866 480 | 6 000 000 |
| 06 05 01 | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (rescEU) | 94 547 220 | 100 547 220 | 6 000 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 273 756 286 | 3 300 756 286 | 27 000 000 |
| 07 03 01 01 | Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja — Posredno upravljanje | 2 220 525 000 | 2 243 477 048 | 22 952 048 |
| 07 03 02 | Spodbujanje neformalne učne mobilnosti in aktivnega udejstvovanja mladih ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni mladinskih organizacij in politik | 310 000 000 | 313 415 755 | 3 415 755 |
| 07 03 03 | Spodbujanje učne mobilnosti športnih trenerjev in osebja ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni športnih organizacij in politik | 55 000 000 | 55 632 197 | 632 197 |
| 2.2.3DAG | Decentralizirane agencije | 233 643 002 | 237 773 002 | 4 130 000 |
| 07 10 07 | Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) | 45 226 899 | 45 606 899 | 380 000 |
| 07 10 08 | Evropsko javno tožilstvo (EJT) | 53 351 846 | 57 101 846 | 3 750 000 |
| PPPA | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 8 825 750 |
| | Podrazdelek 2b skupaj | | | - 198 750 250 |
| Razdelek 3 |
| PPPA | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | | | 2 402 875 |
| | Razdelek 3 skupaj | | | 2 402 875 |
| Razdelek 4 |
| 4.0.11 | Sklad za migracije, azil in vključevanje | 1 276 766 000 | 1 291 766 000 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Sklad za migracije, azil in vključevanje | 661 766 000 | 676 766 000 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentralizirane agencije | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 10 10 01 | Evropski azilni podporni urad (EASO) | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 4.0.211 | Sklad za integrirano upravljanje meja – instrument za upravljanje meja in vizume | 490 891 340 | 510 891 340 | 20 000 000 |
| 11 02 01 | Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume | 191 891 340 | 211 891 340 | 20 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentralizirane agencije | 1 050 691 460 | 985 691 460 | -65 000 000 |
| 11 10 01 | Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex) | 757 793 708 | 692 793 708 | -65 000 000 |
| | Razdelek 4 skupaj | | | -29 620 000 |
| Razdelek 5 |
| Razdelek 6 |
| 6.0.111 | Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa) | 7 858 721 595 | 7 891 721 595 | 33 000 000 |
| 14 02 04 | Rezerva za nove izzive in prednostne naloge | 1 000 000 000 | 1 033 000 000 | 33 000 000 |
| 6.0.12 | Humanitarna pomoč (HUMA) | 1 880 645 990 | 2 091 645 990 | 211 000 000 |
| 14 03 01 | Humanitarna pomoč | 1 797 851 440 | 2 008 851 440 | 211 000 000 |
| | Razdelek 6 skupaj | | | 244 000 000 |
| Razdelek 7 |
| 7.2.2 | Evropski svet in Svet | 615 000 854 | 611 473 556 | -3 527 298 |
| 7.2.4 | Sodišče Evropske unije | 464 090 000 | 464 774 000 | 684 000 |
| 7.2.5 | Evropsko računsko sodišče | 161 153 175 | 162 141 175 | 988 000 |
| 7.2.X | Evropska služba za zunanje delovanje | 775 069 920 | 777 715 420 | 2 645 500 |
| | Razdelek 7 skupaj | | | 790 202 |
| SKUPAJ | | | -20 272 548 |

Proračunska vrstica / Program

Ime

Sprememba odobritev plačil (v EUR)

PP 2022 (vključno z DP1)

Proračun 2022

Razlika

Razdelek 1

1.0.23

Program za digitalno Evropo

898 530 703

848 530 703

-50 000 000

02 04 01 11

Evropski industrijski, tehnološki in raziskovalni strokovni center za kibernetsko varnost

33 192 982

17 192 982

-16 000 000

02 04 03

Umetna inteligenca

245 811 860

214 811 860

-31 000 000

02 04 04

Znanja in spretnosti

52 000 000

49 000 000

-3 000 000

PPPA

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

10 234 375

Razdelek 1 skupaj

-39 765 625

Podrazdelek 2a

PPPA

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

670 250

Podrazdelek 2a skupaj

670 250

Podrazdelek 2b

2.2.23

Stroški financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI)

389 706 000

145 000 000

- 244 706 000

06 04 01

Instrument Evropske unije za okrevanje – Plačilo periodičnih kuponskih izplačil in odkupa ob zapadlosti

384 706 000

140 000 000

- 244 706 000

2.2.24

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (RescEU)

180 866 480

186 866 480

6 000 000

06 05 01

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite (rescEU)

94 547 220

100 547 220

6 000 000

2.2.32

Erasmus+

3 273 756 286

3 300 756 286

27 000 000

07 03 01 01

Spodbujanje učne mobilnosti posameznikov ter sodelovanja, vključevanja, odličnosti, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni organizacij in politik na področju izobraževanja in usposabljanja — Posredno upravljanje

2 220 525 000

2 243 477 048

22 952 048

07 03 02

Spodbujanje neformalne učne mobilnosti in aktivnega udejstvovanja mladih ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni mladinskih organizacij in politik

310 000 000

313 415 755

3 415 755

07 03 03

Spodbujanje učne mobilnosti športnih trenerjev in osebja ter sodelovanja, vključevanja, ustvarjalnosti in inovativnosti na ravni športnih organizacij in politik

55 000 000

55 632 197

632 197

2.2.3DAG

Decentralizirane agencije

233 643 002

237 773 002

4 130 000

07 10 07

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

45 226 899

45 606 899

380 000

07 10 08

Evropsko javno tožilstvo (EJT)

53 351 846

57 101 846

3 750 000

PPPA

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8 825 750

Podrazdelek 2b skupaj

- 198 750 250

Razdelek 3

PPPA

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

2 402 875

Razdelek 3 skupaj

2 402 875

Razdelek 4

4.0.11

Sklad za migracije, azil in vključevanje

1 276 766 000

1 291 766 000

15 000 000

10 02 01

Sklad za migracije, azil in vključevanje

661 766 000

676 766 000

15 000 000

4.0.1DAG

Decentralizirane agencije

153 281 205

153 661 205

380 000

10 10 01

Evropski azilni podporni urad (EASO)

153 281 205

153 661 205

380 000

4.0.211

Sklad za integrirano upravljanje meja – instrument za upravljanje meja in vizume

490 891 340

510 891 340

20 000 000

11 02 01

Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizume

191 891 340

211 891 340

20 000 000

4.0.2DAG

Decentralizirane agencije

1 050 691 460

985 691 460

-65 000 000

11 10 01

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

757 793 708

692 793 708

-65 000 000

Razdelek 4 skupaj

-29 620 000

Razdelek 5

Razdelek 6

6.0.111

Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (NDICI – Globalna Evropa)

7 858 721 595

7 891 721 595

33 000 000

14 02 04

Rezerva za nove izzive in prednostne naloge

1 000 000 000

1 033 000 000

33 000 000

6.0.12

Humanitarna pomoč (HUMA)

1 880 645 990

2 091 645 990

211 000 000

14 03 01

Humanitarna pomoč

1 797 851 440

2 008 851 440

211 000 000

Razdelek 6 skupaj

244 000 000

Razdelek 7

7.2.2

Evropski svet in Svet

615 000 854

611 473 556

-3 527 298

7.2.4

Sodišče Evropske unije

464 090 000

464 774 000

684 000

7.2.5

Evropsko računsko sodišče

161 153 175

162 141 175

988 000

7.2.X

Evropska služba za zunanje delovanje

775 069 920

777 715 420

2 645 500

Razdelek 7 skupaj

790 202

SKUPAJ

-20 272 548

Skupna raven odobritev plačil znaša 170 603,3 milijona EUR, kar pomeni zmanjšanje za 20,3 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022.

1.5.   Rezerve

Poleg rezerv iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, ni dodatnih rezerv.

1.6.   Proračunske opombe

Besedilo proračunskih opomb ustreza predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru:

| — | Proračunske vrstice v razdelku Evropskega parlamenta, ki jih je ta sam spremenil, so potrjene brez sprememb. |
| --- | --- |

—

Proračunske vrstice v razdelku Evropskega parlamenta, ki jih je ta sam spremenil, so potrjene brez sprememb.

| — | Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene brez sprememb:

  Člen 07 10 01 — Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound)

  Besedilo se spremeni:

  Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) zagotavlja in razširja pomembno znanje na področju dela in socialnih zadev, s čimer prispeva k trdnim in na dokazih utemeljenim politikam na teh področjih. Glavna dejavnost Eurofounda se nanaša na raziskave na področju zaposlovanja, delovnih razmer, odnosov med delodajalci in delojemalci ter kakovosti življenja. Dejavnosti Eurofounda prispevajo k naslednjim prednostnim nalogam: povečanju udeležbe na trgu dela in boju proti brezposelnosti z ustvarjanjem delovnih mest, izboljševanjem delovanja trga dela in spodbujanjem
  vključevanja ter enakosti spolov
  ; izboljšanju delovnih razmer in trajnostnosti dela skozi celotno življenje, razvijanju odnosov med delodajalci in delojemalci za zagotovitev pravičnih in produktivnih rešitev v spreminjajočem se okviru politike, izboljševanju življenjskih standardov in spodbujanju socialne kohezije spričo ekonomskih razlik in socialnih
  neenakosti, kot je razlika v zaposlovanju in plačah med spoloma
  . |
| --- | --- |

—

Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene brez sprememb:

Člen 07 10 01 — Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound)

Besedilo se spremeni:

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) zagotavlja in razširja pomembno znanje na področju dela in socialnih zadev, s čimer prispeva k trdnim in na dokazih utemeljenim politikam na teh področjih. Glavna dejavnost Eurofounda se nanaša na raziskave na področju zaposlovanja, delovnih razmer, odnosov med delodajalci in delojemalci ter kakovosti življenja. Dejavnosti Eurofounda prispevajo k naslednjim prednostnim nalogam: povečanju udeležbe na trgu dela in boju proti brezposelnosti z ustvarjanjem delovnih mest, izboljševanjem delovanja trga dela in spodbujanjem
  vključevanja ter enakosti spolov
  ; izboljšanju delovnih razmer in trajnostnosti dela skozi celotno življenje, razvijanju odnosov med delodajalci in delojemalci za zagotovitev pravičnih in produktivnih rešitev v spreminjajočem se okviru politike, izboljševanju življenjskih standardov in spodbujanju socialne kohezije spričo ekonomskih razlik in socialnih
  neenakosti, kot je razlika v zaposlovanju in plačah med spoloma
  .

| — | Proračunske vrstice, za katere so bile proračunske opombe iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom, potrjene z naslednjimi spremembami:






  — | Postavka 01 02 02 53 — Sklop za podnebje, energijo in mobilnost — Skupno podjetje za evropske železnice |
| --- | --- | --- |

—

Proračunske vrstice, za katere so bile proračunske opombe iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom, potrjene z naslednjimi spremembami:

—

Postavka 01 02 02 53 — Sklop za podnebje, energijo in mobilnost — Skupno podjetje za evropske železnice

Odstavek se spremeni tako:

Skupno podjetje za evropske železnice prispeva k izvajanju programa Obzorje Evropa, zlasti sklopa za podnebje, energijo in mobilnost. Pospešilo bo razvoj in uvajanje inovativnih tehnologij (zlasti digitalnih tehnologij in avtomatizacije), da bi se dosegel

  privlačnejši, uporabnikom prijazen, konkurenčen, cenovno dostopen, za vzdrževanje enostaven in učinkovit evropski

  železniški sistem in uresničili cilji evropskega zelenega dogovora, kot je prenos znatnega dela notranjega cestnega tovornega prometa, ki predstavlja 75 % vsega notranjega tovornega prometa, na železniški promet in promet po celinskih plovnih poteh.

| — | Postavka 07 20 04 06 — Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom |
| --- | --- |

—

Postavka 07 20 04 06 — Posebne pristojnosti na področju socialne politike, vključno s socialnim dialogom

Odstavek se spremeni tako:

| — | ukrepe, ki se nanašajo na predhodna posvetovanja med predstavniki evropskih sindikatov, zlasti za kritje stroškov za pomoč pri oblikovanju njihovih mnenj in uskladitvi njihovih stališč glede razvoja politik Unije
  , zlasti po krizi zaradi COVID-19
  . |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki se nanašajo na predhodna posvetovanja med predstavniki evropskih sindikatov, zlasti za kritje stroškov za pomoč pri oblikovanju njihovih mnenj in uskladitvi njihovih stališč glede razvoja politik Unije
  , zlasti po krizi zaradi COVID-19
  .

| — | Postavka 1 3 0 1, Oddelek 10 Evropska služba za zunanje delovanje — Usposabljanje |
| --- | --- |

—

Postavka 1 3 0 1, Oddelek 10 Evropska služba za zunanje delovanje — Usposabljanje

Doda se naslednje besedilo:

Proračun za usposabljanja bi moral jasno pokazati in podpirati pomen spodbujanja enakosti spolov, upoštevanja različnosti in boja proti spolni pristranskosti, vključno s politiko proti nadlegovanju, v vseh naših institucijah (vključno s sedežem ESZD, delegacijami EU ter misijami in operacijami SVOP) in tudi v izbirnih postopkih. To bi moralo vključevati obvezna usposabljanja in pobude, v skladu z določbami akcijskega načrta EU za enakost spolov III in z njim povezanega delovnega dokumenta služb Komisije pa bi morali poseben poudarek posvečati odgovornosti srednjega in višjega vodstva na teh področjih.

| — | V skladu s členom 15(3) finančne uredbe se spravni odbor strinja, da bo znova dal na voljo odobritve za prevzem obveznosti v proračunski vrstici 01 02 02 10. Proračunske opombe bodo ustrezno prilagojene:







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 10 | Doda se naslednje besedilo:



  V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 40 000 000 EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2020 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov. |

—

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe se spravni odbor strinja, da bo znova dal na voljo odobritve za prevzem obveznosti v proračunski vrstici 01 02 02 10. Proračunske opombe bodo ustrezno prilagojene:

Proračunska vrstica

Ime

01 02 02 10

Doda se naslednje besedilo:

V skladu s členom 15(3) finančne uredbe je za to proračunsko postavko na voljo 40 000 000 EUR odobritev za prevzem obveznosti poleg sproščenih proračunskih sredstev iz leta 2020 zaradi celotne ali delne neizvedbe raziskovalnih projektov.

Pri tem se razume, da spremembe, ki jih je vnesel Evropski parlament ali Svet, ne morejo spremeniti ali razširiti področja uporabe obstoječe pravne podlage ali posegati v upravno samostojnost institucij ter da se lahko ukrep krije iz razpoložljivih sredstev.

1.7.   Proračunska nomenklatura

O proračunski nomenklaturi, ki jo je Komisija predlagala v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2022, je bil dosežen dogovor, ki vključuje nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, razen novega pilotnega projekta „Spremljanje ciljev trajnostnega razvoja v regijah EU – premostitev podatkovnih vrzeli“, ki se bo izvajal v okviru razdelka 1 večletnega finančnega okvira, proračunski člen PP 01 22 06, namesto v okviru podrazdelka 2b večletnega finančnega okvira.

2.   Proračun 2021

Predlog spremembe proračuna št. 5/2021 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

Predlog spremembe proračuna št. 6/2021 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

3.   Izjave

3.1.   Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvah plačil

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj tudi v letu 2022 pozorno in dejavno spremlja izvajanje programov iz sedanjega in prejšnjega VFO (zlasti v podrazdelku 2a in na področju razvoja podeželja). V ta namen jo pozivata, naj pravočasno predstavi posodobljene podatke o stanju in ocenah v zvezi z odobritvami plačil za leto 2022 (pri tem pa po potrebi upošteva izboljšano natančnost napovedi držav članic). Če se izkaže, da odobritve, vnesene v proračun za leto 2022, ne zadostujejo za kritje potreb, jo pozivata še, naj čim prej predstavi ustrezno rešitev, med drugim predlog spremembe proračuna, in jima tako omogoči, da za upravičene potrebe čim prej in brez odlašanja sprejmeta vse morebitne nujne odločitve. Če je ustrezno, bosta upoštevala nujnost zadeve in po potrebi skrajšala rok osmih tednov za sprejetje odločitve. Enako velja tudi, če bi se izkazalo, da so odobritve, vnesene v proračun za leto 2022, višje od potrebnih.

3.2.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o stroških financiranja Instrumenta Evropske unije za okrevanje (EURI) v letu 2022

Zaradi trenutnih ugodnih razmer na področju obrestnih mer in ob upoštevanju letošnjih stroškov izdaje v okviru operacij financiranja iz NGEU se lahko odobritve, načrtovane za stroške financiranja EURI [proračunska vrstica 06 04 01], zmanjšajo, pri čemer pa se v celoti ohrani zmogljivost financiranja nepovratne komponente NGEU v letu 2022.

V členu 5(2) sklepa o virih lastnih sredstev je določeno, da se „[gl]avnica sredstev [...] začne odplačevati pred koncem VFO 2021–2027, z minimalnim zneskom, če to dopuščajo neporabljeni zneski za plačevanje obresti, ki zapadejo v okviru posojil iz odstavka 1 tega člena, ob ustreznem upoštevanju postopka iz člena 314 PDEU“.

Poleg tega je v uvodni izjavi 20 sklepa o virih lastnih sredstev navedeno, da bodo „[z]neski, ki niso bili, kot je bilo predvideno, porabljeni za plačila obresti, [...] uporabljeni za predčasna odplačila pred iztekom VFO za obdobje 2021–2027, in sicer z najnižjim zneskom, ter se lahko povišajo nad to raven, če bodo po letu 2021 uvedeni novi viri lastnih sredstev v skladu s postopkom iz tretjega odstavka člena 311 PDEU“.

Ker v letu 2022 ne bo mogoče odplačevati glavnice:

| — | bo znesek v višini 90 milijonov EUR, od katerih je 70 milijonov EUR že vključenih v predlog proračuna, prestavljen v leto 2027, ko bo lahko uporabljen bodisi za plačila obresti bodisi za predčasna odplačila. Ta prestavitev se izravna z ustreznimi vnaprejšnjimi izplačili za program EU za zdravje; |
| --- | --- |

—

bo znesek v višini 90 milijonov EUR, od katerih je 70 milijonov EUR že vključenih v predlog proračuna, prestavljen v leto 2027, ko bo lahko uporabljen bodisi za plačila obresti bodisi za predčasna odplačila. Ta prestavitev se izravna z ustreznimi vnaprejšnjimi izplačili za program EU za zdravje;

| — | se Evropski parlament in Svet brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa strinjata, da se zneski, ki so na voljo v proračunski vrstici 06 04 01, na podlagi predloga Komisije ter ocene potreb in možnosti za predčasna odplačila v obdobju 2024–2027 z uporabo razpoložljivih rezerv in z mobilizacijo enotnega instrumenta za rezervo, upoštevaje finančno načrtovanje programov v okviru razdelka 2b, povečajo za 224,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

se Evropski parlament in Svet brez poseganja v pristojnosti proračunskega organa strinjata, da se zneski, ki so na voljo v proračunski vrstici 06 04 01, na podlagi predloga Komisije ter ocene potreb in možnosti za predčasna odplačila v obdobju 2024–2027 z uporabo razpoložljivih rezerv in z mobilizacijo enotnega instrumenta za rezervo, upoštevaje finančno načrtovanje programov v okviru razdelka 2b, povečajo za 224,7 milijona EUR.

Ta mehanizem zagotavlja, da bo skupni znesek za vrstico EURI, vključen v prvotno finančno načrtovanje programov za leto 2022, uporabljen za plačila obresti ali za predčasna odplačila v sklopu VFO za obdobje 2021–2027.

3.3.   Enostranska izjava Komisije o proračunski preudarnosti v zvezi z obrestno vrstico EURI

Komisija opozarja, da je obrestna vrstica EURI ([proračunska vrstica 06 04 01]) namenjena plačilu stroškov financiranja in likvidnostnih stroškov zadolževanja v okviru NGEU, kolikor so ti pripisani proračunu EU. Zneske, ki se ne uporabijo za plačila obresti, je treba v skladu s členom 5(2) in uvodno izjavo 20 sklepa o virih lastnih sredstev uporabiti za predčasna odplačila dolga.

Višja inflacija glede na možnost, da bodo nominalne obrestne mere višje, kot je bilo predvideno pri načrtovanju te vrstice, terja večjo proračunsko preudarnost v zvezi z upravljanjem obrestne vrstice EURI.

Komisija bo zato pri izpolnjevanju svojih obveznosti na podlagi člena 314, odstavki 2, 5 in 8, PDEU predlagala proračunske ukrepe, ki bodo ob morebitnem sprejetju zagotovili, da bo skupni znesek, ki je bil prvotno načrtovan v VFO za obdobje 2021–2027 [14 976 milijonov EUR v tekočih cenah] za vrstico EURI, v celoti uporabljen za plačilo stroškov obresti ali za predčasna odplačila.

Komisija bo vsako leto v sklopu predstavitve predloga proračuna poročala o kumulativnem izvajanju vrstice EURI, o prestavljenih zneskih v vrstici EURI in o znesku, ki je bil v okviru enotnega instrumenta za rezervo rezerviran za doseganje tega cilja..

3.4.   Enostranska izjava Evropske komisije o boju proti revščini otrok v okviru Evropskega socialnega sklada plus

Boj proti revščini otrok bo postal še pomembnejši, zlasti v okviru okrevanja po krizi zaradi COVID-19, zato je treba zanj nameniti dovolj sredstev. V ta namen se v Uredbi (EU) 2021/1057 o vzpostavitvi Evropskega socialnega sklada plus (ESS+) od držav članic zahteva, da ustrezen znesek svojih sredstev iz ESS+ v okviru deljenega upravljanja dodelijo za izvajanje jamstva za otroke prek ciljno usmerjenih ukrepov in strukturnih reform za boj proti revščini otrok. Za vse države članice, v katerih je bil povprečni delež otrok, mlajših od 18 let, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost, v obdobju 2017–2019 nad povprečjem Unije, je določena izrecna minimalna dodelitev v višini 5 %.

Pogajanja med Komisijo in državami članicami o programih za obdobje 2021–2027 še potekajo, natančni zneski, ki jih je treba načrtovati v podporo jamstvu za otroke v vseh državah članicah, pa bodo znani, ko bodo ta pogajanja končana.

Komisija bo v skladu s priporočilom Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke {dok. SWD(2021) 62 final} redno poročala o njegovem izvajanju, pri čemer bo upoštevala poročila koordinatorjev za jamstvo za otroke iz držav članic in Odbora za socialno zaščito. Hkrati bo izvajanje tega priporočila pozorno spremljala v okviru evropskega semestra. Poudariti želi, da lahko države članice financiranje, namenjeno izvajanju jamstva za otroke, načrtujejo v obsegu, ki presega minimalne zahteve iz uredbe o ESS+. Uporabijo lahko tudi druga sredstva EU, kot je mehanizem za okrevanje in odpornost, pa tudi nacionalna finančna sredstva.

3.5.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o nameri, da se v letu 2022 zagotovijo največji možni viri za naravne nesreče v sklopu „Solidarnostni sklad Evropske unije“ rezerve za solidarnost in nujno pomoč

Vse tri institucije priznavajo, da izjemni obseg naravnih nesreč, ki so se zgodile v letu 2021, ustvarja pritisk na razpoložljivost sredstev v okviru Solidarnostnega sklada Evropske unije. Ta sklad se namreč financira izključno iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč in zanj ni mogoče uporabiti drugih virov financiranja.

Spravni odbor se je dogovoril, da se humanitarna pomoč v razdelku 6 proračuna za leto 2022 poveča za 211 milijonov EUR. Zato se lahko uporaba sredstev iz rezerve za solidarnost in nujno pomoč v obdobju med 1. januarjem in 31. avgustom 2022 omeji na zunanje izredne razmere, s čimer se bodo 1. septembra 2022 sprostila dodatna sredstva za Solidarnostni sklad Evropske unije, enaka znesku povečanja humanitarne pomoči v okviru razdelka 6. Tako bomo lahko izkazali kar največjo možno solidarnost z državami članicami, ki jih prizadenejo naravne nesreče, hkrati pa povečali zmogljivost proračuna EU za hitro odzivanje na zunanje izredne razmere.

3.6.   Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o okrepitvi kadrovskega načrta Računskega sodišča

EP in Svet se zavedata, da bo NGEU povzročil dodatno delovno obremenitev za Računsko sodišče, ki je ne bo mogoče v celoti kompenzirati s prerazporeditvami v okviru obstoječega proračuna. Zato soglašata, da se v letu 2022 v kadrovski načrt Računskega sodišča doda 20 delovnih mest.

EP in Svet poudarjata pomen, ki ga pripisujeta delu Računskega sodišča, zlasti v zvezi s finančnimi revizijami in revizijami skladnosti, s katerimi Računsko sodišče izpolnjuje svojo primarno nalogo preverjanja zakonitosti in pravilnosti vseh prihodkov in odhodkov ter ki so kot dve plati iste medalje neločljivo povezane z revizijami smotrnosti poslovanja, s katerimi se preverjajo gospodarnost, učinkovitost in uspešnost pri upravljanju proračuna EU. Dobro finančno poslovodenje tega proračuna je temelj legitimnosti Unije.

V zvezi s tem EP in Svet menita, da mora Računsko sodišče za izvajanje teh ključnih dejavnosti nujno dodeliti zadostna sredstva.

EP in Svet na splošno priznavata tudi pomen priporočil, ki jih Računsko sodišče pripravi na podlagi člena 287(4), drugi pododstavek, PDEU, hkrati pa opozarjata, da je Evropsko sodišče pojasnilo, da je cilj te določbe „prispevati k izboljšanju finančnega poslovodstva Unije s pošiljanjem poročil institucijam in dajanjem odgovorov nanje“.

EP in Svet pozivata Računsko sodišče, naj v delovne dokumente za prihodnja proračunska obdobja vključi pregled tega, kako je bilo v preteklem letu osebje dodeljeno dejavnostim za finančne revizije, revizije skladnosti in revizije smotrnosti poslovanja, in sicer za delo na podlagi člena 287(4) PDEU in podporne službe.

3.7.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pregledu poteka pandemije v letu 2022

Vse tri institucije se zavezujejo, da bodo do konca junija 2022 pregledale potek odziva na pandemijo, zlasti kar zadeva cepljenja na mednarodni ravni, in na tej podlagi razmislile o nujnosti morebitnih ukrepov, ki jih bo predlagala Komisija.

3.8.   Enostranska izjava Komisije o migracijah

Glede na stalne potrebe, ki se pričakujejo v prihodnjih letih, Komisija potrjuje, da namerava zagotoviti, da bo povprečno letno financiranje na področju migracij za države južnega sosedstva iz dodeljenih sredstev za sklop „sosedstvo“ v okviru instrumenta NDICI-GE (Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa) in po potrebi iz drugih instrumentov ostalo vsaj na ravni, predvideni za leto 2022.

3.9.   Enostranska izjava Komisije o razdelku 7

Komisija opozarja, da finančno načrtovanje razdelka 7 temelji na predpostavki, da se število zaposlenih v institucijah ne bo spreminjalo. Ugotavlja, da proračun za leto 2022 ni skladen s to predpostavko, in poudarja, da bi lahko povečanje števila zaposlenih v prihodnje glede na naraščajočo inflacijo povzročilo pritiske na razdelek 7 v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027.

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/151 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/151

---

P9_TA(2021)0466

Predlog spremembe proračuna št. 5/2021: humanitarna pomoč beguncem v Turčiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2021 za proračunsko leto 2021: humanitarna pomoč beguncem v Turčiji (12444/2021 – C9-0380/2021 – 2021/0226(BUD))

(2022/C 224/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2021, ki ga je Komisija sprejela 9. julija 2021 (COM(2021)0460), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2021, ki ga je Komisija sprejela 9. julija 2021 (COM(2021)0460),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 5/2021, ki ga je Svet sprejel 5. oktobra 2021 in ga posredoval Evropskemu parlamentu 14. oktobra 2021 (12444/2021 – C9-0380/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 5/2021, ki ga je Svet sprejel 5. oktobra 2021 in ga posredoval Evropskemu parlamentu 14. oktobra 2021 (12444/2021 – C9-0380/2021),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0327/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0327/2021),

| A. | ker je predlog spremembe proračuna št. 5/2021 namenjen stalni podpori najranljivejšim beguncem v Turčiji zaradi krize v Siriji in predstavlja prvi del predlogov Komisije za nadaljnje financiranje, namenjeno sirskim beguncem in gostiteljskim skupnostim v Turčiji, Jordaniji, Libanonu in drugih delih regije; |
| --- | --- |

A.

ker je predlog spremembe proračuna št. 5/2021 namenjen stalni podpori najranljivejšim beguncem v Turčiji zaradi krize v Siriji in predstavlja prvi del predlogov Komisije za nadaljnje financiranje, namenjeno sirskim beguncem in gostiteljskim skupnostim v Turčiji, Jordaniji, Libanonu in drugih delih regije;

| B. | ker Komisija ocenjuje, da je potrebnih 325 milijonov EUR za povečanje obsega pomoči iz vodilnega programa mreže socialne varnosti v sili (ESSN), ki zagotavlja mesečna denarna nakazila več kot 1,8 milijona beguncem, in sicer od marca 2022 do začetka leta 2023, ko naj bi ta program prešel na razvojno pomoč; ker je Komisija predlagala, da bo pokrila ta znesek z uporabo preostale razlike do zgornje meje iz razdelka 6 v letu 2021, preostali znesek pa bo financiran iz sredstev za humanitarno pomoč v letih 2021 in 2022; |
| --- | --- |

B.

ker Komisija ocenjuje, da je potrebnih 325 milijonov EUR za povečanje obsega pomoči iz vodilnega programa mreže socialne varnosti v sili (ESSN), ki zagotavlja mesečna denarna nakazila več kot 1,8 milijona beguncem, in sicer od marca 2022 do začetka leta 2023, ko naj bi ta program prešel na razvojno pomoč; ker je Komisija predlagala, da bo pokrila ta znesek z uporabo preostale razlike do zgornje meje iz razdelka 6 v letu 2021, preostali znesek pa bo financiran iz sredstev za humanitarno pomoč v letih 2021 in 2022;

| C. | ker je predlog spremembe proračuna št. 5/2021 namenjen uporabi 149,6 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, v letu 2021 pa niso zahtevane dodatne odobritve plačil; |
| --- | --- |

C.

ker je predlog spremembe proračuna št. 5/2021 namenjen uporabi 149,6 milijona EUR v odobritvah za prevzem obveznosti, v letu 2021 pa niso zahtevane dodatne odobritve plačil;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 5/2021, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da znesek zgornje meje razdelka 6 verjetno ne bo zadostoval, da bi se lahko odzvali na večje krize v sosedstvu Unije in svetu od prvega leta večletnega finančnega okvira 2021–2027; je zaskrbljen, ker stalna podpora beguncem v Turčiji ni bila upoštevana niti pri pogajanjih o sedanjem večletnem finančnem okviru niti v Instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa; poudarja, da v sedanjih razmerah proračun Unije ne more biti edini vir financiranja za nadaljnjo podporo beguncem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi bilo treba v okviru spravnega postopka o splošnem proračunu Unije za proračunsko leto 2022 doseči celovit sporazum, ki bi zajemal financiranje Unije za nadaljnjo podporo beguncem v Turčiji in širši regiji v letu 2021 in naslednjih letih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobri stališče Sveta glede predloga spremembe proračuna št. 5/2021; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 5/2021 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 93, 17.3.2021.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/153 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/153

---

P9_TA(2021)0467

Predlog spremembe proračuna št. 6/2021 – dodatni odmerki cepiva za države z nizkim in nižjim srednjim dohodkom, okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite in druge prilagoditve odhodkov in prihodkov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2021 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2021 za proračunsko leto 2021 – dodatni odmerki cepiva za države z nizkim in nižjim srednjim dohodkom, okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite in druge prilagoditve odhodkov in prihodkov (14038/2021 – C9-0425/2021 – 2021/0326(BUD))

(2022/C 224/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (1) in zlasti člena 44,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2021, ki je bil dokončno sprejet 18. decembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije in razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2021, ki ga je Komisija sprejela 8. oktobra 2021 (COM(2021)0955), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2021, ki ga je Komisija sprejela 8. oktobra 2021 (COM(2021)0955),

| — | ob upoštevanju izjave Spravnega odbora o skupnem dogovoru o vsebini splošnega proračuna za proračunsko leto 2022, ki vključuje tudi sprejetje predloga spremembe proračuna št. 6/2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Spravnega odbora o skupnem dogovoru o vsebini splošnega proračuna za proračunsko leto 2022, ki vključuje tudi sprejetje predloga spremembe proračuna št. 6/2021,

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2021, ki ga je Svet sprejel 23. novembra 2021 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (14038/2021 – C9-0425/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2021, ki ga je Svet sprejel 23. novembra 2021 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (14038/2021 – C9-0425/2021),

| — | ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 94 in 96 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0329/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0329/2021),

| A. | ker naj bi s predlogom spremembe proračuna št. 6/2021 zagotovili dodatne odobritve za pospešitev cepljenja po svetu, kritje aktivacije sredstev z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite in kritje odhodkov, ki izhajajo iz sporazumov o zunanjem ribolovu, pa tudi prilagodili nekatere odhodke in prihodke; |
| --- | --- |

A.

ker naj bi s predlogom spremembe proračuna št. 6/2021 zagotovili dodatne odobritve za pospešitev cepljenja po svetu, kritje aktivacije sredstev z mehanizmom Unije na področju civilne zaščite in kritje odhodkov, ki izhajajo iz sporazumov o zunanjem ribolovu, pa tudi prilagodili nekatere odhodke in prihodke;

| B. | ker se predlog spremembe proračuna št. 6/2021 nanaša zlasti na naslednje točke:






  — | povečanje sredstev za Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa za 450 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in za plačila v sklopu svetovnega zdravstvenega odziva na COVID-19, da bi lahko do sredine naslednjega leta darovali 200 milijonov odmerkov cepiva proti COVID-19 državam z nizkim in nižjim srednjim dohodkom; |
| --- | --- | --- |

B.

ker se predlog spremembe proračuna št. 6/2021 nanaša zlasti na naslednje točke:

—

povečanje sredstev za Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa za 450 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti in za plačila v sklopu svetovnega zdravstvenega odziva na COVID-19, da bi lahko do sredine naslednjega leta darovali 200 milijonov odmerkov cepiva proti COVID-19 državam z nizkim in nižjim srednjim dohodkom;

| — | povečanje sredstev za mehanizem Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU) za 57,8 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti, da se zagotovi dodatno financiranje za nove izredne razmere, med drugim lete za repatriacijo iz Afganistana, odziv na Haitiju po nedavnem potresu in preostale operacije, vključno z gašenjem gozdnih požarov, katerih stroški presegajo obstoječa razpoložljiva sredstva do konca leta; |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev za mehanizem Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU) za 57,8 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti, da se zagotovi dodatno financiranje za nove izredne razmere, med drugim lete za repatriacijo iz Afganistana, odziv na Haitiju po nedavnem potresu in preostale operacije, vključno z gašenjem gozdnih požarov, katerih stroški presegajo obstoječa razpoložljiva sredstva do konca leta;

| — | povečanje sredstev za prevzem obveznosti v proračunski vrstici sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu v znesku 3,5 milijona EUR, saj so se proračunske potrebe po zaključku pogajanj o novih protokolih s Cookovimi otoki in Mavretanijo povečale; |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev za prevzem obveznosti v proračunski vrstici sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu v znesku 3,5 milijona EUR, saj so se proračunske potrebe po zaključku pogajanj o novih protokolih s Cookovimi otoki in Mavretanijo povečale;

| — | prilagoditev proračunske nomenklature na osnovi posebnih zahtevkov držav članic za prerazporeditev sredstev v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2021/1060 (6) (uredba o skupnih določbah); |
| --- | --- |

—

prilagoditev proračunske nomenklature na osnovi posebnih zahtevkov držav članic za prerazporeditev sredstev v skladu s členom 26 Uredbe (EU) 2021/1060 (6) (uredba o skupnih določbah);

| — | posodobitev prihodkovne strani proračuna, da se upoštevajo spremenjene ocene lastnih sredstev iz naslova nereciklirane odpadne plastične embalaže; |
| --- | --- |

—

posodobitev prihodkovne strani proračuna, da se upoštevajo spremenjene ocene lastnih sredstev iz naslova nereciklirane odpadne plastične embalaže;

| C. | ker neto učinek predloga spremembe proračuna št. 6/2021 na odhodke pomeni povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 473,5 milijona EUR; ker Komisija ni zahtevala dodatnih sredstev za plačila; |
| --- | --- |

C.

ker neto učinek predloga spremembe proračuna št. 6/2021 na odhodke pomeni povečanje sredstev za prevzem obveznosti za 473,5 milijona EUR; ker Komisija ni zahtevala dodatnih sredstev za plačila;

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 6/2021, kot ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja predlog, da se zagotovi nujno financiranje dodatnih 200 milijonov odmerkov cepiva proti COVID-19, ki jih je predsednica Komisije v govoru o stanju v Uniji obljubila državam z nizkim in nižjim srednjim dohodkom; ugotavlja, da je Parlament odločno zahteval pospešitev svetovne kampanje cepljenja, med drugim med obravnavo proračuna Unije za proračunsko leto 2022; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2021 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(2)  UL L 93, 17.3.2021, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(4)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(5)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

(6)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

---

četrtek 25. novembra 2021

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/155

---

P9_TA(2021)0471

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2021/001 ES/País Vasco metal Španija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal (COM(2021)0618 – C9-0377/2021 – 2021/0316(BUD))

(2022/C 224/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0618 – C9-0377/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0618 – C9-0377/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) in zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) in zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0319/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0319/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Španija vlogo EGF/2021/001 ES/País Vasco metal posredovala, da bi iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) prejela finančni prispevek, potem ko je bilo v španski regiji País Vasco (ES21) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju od 2. junija 2020 do 2. decembra 2020 odpuščenih 491 delavcev; |
| --- | --- |

B.

ker je Španija vlogo EGF/2021/001 ES/País Vasco metal posredovala, da bi iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) prejela finančni prispevek, potem ko je bilo v španski regiji País Vasco (ES21) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju od 2. junija 2020 do 2. decembra 2020 odpuščenih 491 delavcev;

| C. | ker se vloga nanaša na skupaj 491 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati dejavnost, pri čemer jih je 192 izgubilo zaposlitev, potem ko so v šestih podjetjih izvedli kolektivno odpuščanje, ki je bilo sporočeno pristojnim organom (4); |
| --- | --- |

C.

ker se vloga nanaša na skupaj 491 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati dejavnost, pri čemer jih je 192 izgubilo zaposlitev, potem ko so v šestih podjetjih izvedli kolektivno odpuščanje, ki je bilo sporočeno pristojnim organom (4);

| D. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG, ki zahteva, da dejavnost preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju šestih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG, ki zahteva, da dejavnost preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju šestih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi na ravni oddelka NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici;

| E. | ker so pandemija COVID-19, strogi ukrepi omejitve gibanja, ki jih je Španija sprejela v drugem četrtletju 2020, ter posledično pomanjkanje zalog in surovin negativno vplivali na kovinski sektor v državi; |
| --- | --- |

E.

ker so pandemija COVID-19, strogi ukrepi omejitve gibanja, ki jih je Španija sprejela v drugem četrtletju 2020, ter posledično pomanjkanje zalog in surovin negativno vplivali na kovinski sektor v državi;

| F. | ker sektor proizvodnje kovinskih izdelkov v Baskiji predstavlja 27,4 % bruto dodane vrednosti industrije (5), medtem ko povprečje EU-28 znaša 18,8 % (6); |
| --- | --- |

F.

ker sektor proizvodnje kovinskih izdelkov v Baskiji predstavlja 27,4 % bruto dodane vrednosti industrije (5), medtem ko povprečje EU-28 znaša 18,8 % (6);

| G. | ker se je leta 2020 (v primerjavi s prejšnjim letom) proizvodnja v Španiji zmanjšala za več kot 50 % v 18 % podjetij v kovinskem sektorju, v 16 % podjetij se je promet zmanjšal za več kot 50 %, v tretjini podjetij iz te panoge pa sta bila proizvodnja in promet manjša za 30 do 50 % (7); |
| --- | --- |

G.

ker se je leta 2020 (v primerjavi s prejšnjim letom) proizvodnja v Španiji zmanjšala za več kot 50 % v 18 % podjetij v kovinskem sektorju, v 16 % podjetij se je promet zmanjšal za več kot 50 %, v tretjini podjetij iz te panoge pa sta bila proizvodnja in promet manjša za 30 do 50 % (7);

| H. | ker je Komisija zaradi pandemije COVID-19 ter njenih socialnih in gospodarskih posledic okrepila in poudarila vlogo ESPG kot orodja za izredne razmere (8) in omogočila, da se primeri, ki so neposredno povezani s pandemijo, financirajo iz njega; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija zaradi pandemije COVID-19 ter njenih socialnih in gospodarskih posledic okrepila in poudarila vlogo ESPG kot orodja za izredne razmere (8) in omogočila, da se primeri, ki so neposredno povezani s pandemijo, financirajo iz njega;

| I. | ker Španija poroča, da je izpolnila priporočila iz okvira EU za kakovost za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (9) ter izpostavlja ključne koncepte baskovskega načrta za poklicno usposabljanje, baskovske strategije zaposlovanja in programa za zelena delovna mesta. |
| --- | --- |

I.

ker Španija poroča, da je izpolnila priporočila iz okvira EU za kakovost za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (9) ter izpostavlja ključne koncepte baskovskega načrta za poklicno usposabljanje, baskovske strategije zaposlovanja in programa za zelena delovna mesta.

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Španija v skladu s to uredbo upravičena do finančnega prispevka v višini 1 214 607 EUR, s čimer se pokrije 85 % skupnih stroškov v višini 1 428 950 EUR, vključno z odhodki za prilagojene storitve v višini 1 384 950 EUR in odhodki za izvajanje ESPG (10) v višini 44 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so španski organi vlogo predložili 25. junija 2021, Komisija pa je oceno dokončala 7. oktobra 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ker se vloga nanaša na 491 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati dejavnost, pri čemer jih je 192 izgubilo zaposlitev, potem ko so v šestih podjetjih izvedli kolektivno odpuščanje, ki je bilo sporočeno pristojnim organom (11); ugotavlja tudi, da naj bi po pričakovanjih Španije v ukrepih izmed vseh upravičenih prejemnikov sodelovalo 300 oseb (ciljni upravičenci); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da bodo delavci – pa tudi celotna Baskija – najverjetneje zelo občutili socialne učinke odpuščanja, saj se je tamkajšnje število brezposelnih med marcem in avgustom 2020 (12) povečalo za 25 %, med brezposelnimi pa je bilo maja 2021 kar 55,6 % dolgotrajno brezposelnih (3,6 odstotne točke več kot januarja 2021), brezposelnih z osnovno izobrazbo ali manj pa 60,8 %; opozarja tudi, da razlika v plačah med moškimi in ženskami znaša 22,6 %, zaposlenih za določen čas pa je v Baskiji 25,8 %, kar je 11,6 odstotne točke nad povprečjem Unije, ki je 14,2 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je večina presežnih delavcev na drugi polovici poklicne poti in ima nizko stopnjo formalne izobrazbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je Španija prilagojene storitve za ciljne prejemnike začela izvajati 11. junija 2021 in da začne zato obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG teči 11. junija 2021 in traja 24 mesecev po začetku veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | spominja, da prilagojene storitve, ki se na podlagi sklepa zagotavljajo delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: izdelava profila, poklicno svetovanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, podpora in/ali prispevek k ustanavljanju podjetij, prekvalifikacija, izpopolnjevanje in usposabljanje na delovnem mestu ter nadomestila za udeležbo; ukrepi so bili načrtovani v skladu s špansko strategijo za krožno gospodarstvo, usposabljanje pa prispeva k spodbujanju procesa digitalne preobrazbe v industriji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je Španija prve upravne odhodke za izvajanje ESPG zabeležila 1. februarja 2021 in da bodo odhodki za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 1. februarja 2021 do izteka 31 mesecev od datuma začetka veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja dejstvo, da je Španija usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravila v posvetovanju s socialnimi partnerji (13); sodelovanje socialnih partnerjev je bilo zagotovljeno z njihovo zastopanostjo v upravnem odboru Lanbide, v katerem sedijo predstavniki regionalne vlade, sindikatov in organizacij delodajalcev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da bo usklajeni sveženj prilagojenih storitev v skladu s členom 7(2) uredbe o ESPG prispeval k razširjanju horizontalnih spretnosti, ki so potrebne v digitalni industrijski dobi, ter tudi h gospodarstvu, gospodarnemu z viri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da so predlagani ukrepi aktivni ukrepi na trgu dela in sodijo med upravičene ukrepe iz člena 7 uredbe o ESPG ter ne nadomeščajo pasivnih ukrepov socialnega varstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da španske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen z obvestilom Španije, da bodo finančni prispevek upravljali in nadzirali isti organi, ki upravljajo in nadzirajo financiranje iz Evropskega socialnega sklada plus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne nadomestil ali pravic prejemnikov sredstev iz ESPG, saj je treba zagotoviti dodatnost dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Auxiliar Troquelería SL, Calderería del Oria, Matricería Deusto, Mecanizados de la Industria Vasca SLU, Taller Mecanizado Pablo López Lacalle SL, Tratamientos Superficiales Iontech SA.

(5)  https://es.statista.com/estadisticas/1220166/porcentaje-del-vab-total-en-espana-por-sector/

(6)  https://www.eustat.eus/elementos/El-32-del-VAB-industrial-esta-generado-por-sectores-de-nivel-tecnologico-alto-o-medio-alto-en-2019/not0018911_c.html

(7)  Poročilo o gospodarskih posledicah pandemije COVID-19 v kovinskem sektorju. oktober 2020- https://atra.gal/files/noticias/Archivos_3680.pdf

(8)  COM(2020)0442.

(9)  COM(2013)0882.

(10)  V skladu s členom 7(5) uredbe o ESPG.

(11)  Auxiliar Troquelería SL, Calderería del Oria, Matricería Deusto, Mecanizados de la Industria Vasca SLU, Taller Mecanizado Pablo López Lacalle SL, Tratamientos Superficiales Iontech SA.

(12)  Avance de los datos del mercado laboral del año 2020 (podatki o trgu dela za leto 2020).

(13)  Vlogo je Lanbide, baskovski javni zavod za zaposlovanje (socialni partnerji so del upravnega odbora), odobril 2. julija 2021. Dodatna sestanka z biskajsko federacijo kovinarskih podjetij Federación Vizcaína de Empresas del Metal, poslovnim združenjem province Gipuzkoa Asociación de Empresas de Guipúzcoa – ADEGI in poslovnim združenjem province Álava SEA-Empresas Alavesas sta potekala 19. januarja in 2. februarja 2021.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/001 ES/País Vasco metal

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/2159.)

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/159 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/159

---

P9_TA(2021)0475

Haaška konvencija iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok: pristop Filipinov *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Filipinov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0359 – C9-0361/2021 – 2021/0178(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 224/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0359), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0359),

| — | ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0361/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0361/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0300/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0300/2021),

| 1. | odobri pooblastilo državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Filipinov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/160 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/160

---

P9_TA(2021)0476

Haaška konvencija iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok: pristop Jamajke *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Jamajke k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0363 – C9-0334/2021 – 2021/0179(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 224/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0363),

| — | ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka(b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka(b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0334/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0299/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0299/2021),

| 1. | odobri pooblastilo državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Jamajke k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/161 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/161

---

P9_TA(2021)0477

Haaška konvencija iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok: pristop Bolivije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Bolivije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0369 – C9-0336/2021 – 2021/0183(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 224/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0369), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0369),

| — | ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) in člena 218(6), drugi pododstavek, točka(b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0336/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) in člena 218(6), drugi pododstavek, točka(b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0336/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve (A9-0307/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve (A9-0307/2021),

| 1. | odobri pooblastilo državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Bolivije k o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/162

---

P9_TA(2021)0478

Haaška konvencija iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok: pristop Pakistana *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Pakistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0368 – C9-0335/2021 – 2021/0182(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 224/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0368), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0368),

| — | ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0335/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0308/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0308/2021),

| 1. | odobri pooblastilo državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Pakistana k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/163

---

P9_TA(2021)0479

Haaška konvencija iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok: pristop Tunizije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu državam članicam, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Tunizije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodne ugrabitve otrok (COM(2021)0371 – C9-0337/2021 – 2021/0198(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 224/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0371), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2021)0371),

| — | ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 38, četrti odstavek, Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter člena 218(6), drugi pododstavek, točka (b), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0337/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 in člena 114(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0309/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0309/2021),

| 1. | odobri pooblastilo državam članicam Evropske unije, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop Tunizije k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---