# Eiropas Savienības C 251/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 251 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 30. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 251

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 30. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 13.–16. decembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2021.–2022. GADA SESIJA2021. gada 13.–16. decembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2021. gada 14. decembris |
| 2022/C 251/01 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu – kibervardarbību (2020/2035(INL)) | 2 |
| | Trešdiena, 2021. gada 15. decembris |
| 2022/C 251/02 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2018.–2020. gadā (2021/2020(INI)) | 23 |
| 2022/C 251/03 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par organizētās noziedzības ietekmi uz ES pašu resursiem un ES līdzekļu nepareizu izmantošanu, jo īpaši revīzijas un kontroles skatījumu attiecībā uz dalītās pārvaldības jomu (2020/2221(INI)) | 37 |
| 2022/C 251/04 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par korupcijas, nepareizu izdevumu un ES un valstu līdzekļu nepareizas izmantošanas novēršanai paredzētu preventīvu pasākumu novērtēšanu ārkārtas fondu un ar krīzi saistītu izdevumu jomu gadījumā (2020/2222(INI)) | 48 |
| 2022/C 251/05 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par Direktīvas par ēku energoefektivitāti īstenošanu (2021/2077(INI)) | 58 |
| 2022/C 251/06 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par daudzpusējiem masu iznīcināšanas ieroču kontroles un atbruņošanās režīmiem: risināmās problēmas un perspektīvas (2020/2001(INI)) | 69 |
| 2022/C 251/07 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par jauniem ES humanitārās rīcības virzieniem (2021/2163(INI)) | 80 |
| 2022/C 251/08 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (2021/2002(INI)) | 87 |
| | Ceturtdiena, 2021. gada 16. decembris |
| 2022/C 251/09 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2020. gadā (2021/2019(INI)) | 96 |
| 2022/C 251/10 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par demokrātiju darbā: Eiropas darba ņēmēju līdzdalības tiesību sistēma un Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšana (2021/2005(INI)) | 104 |
| 2022/C 251/11 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju nemitīgo apspiešanu Krievijā: cilvēktiesību organizācijas Memoriāls lieta (2021/3018(RSP)) | 115 |
| 2022/C 251/12 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli Kubā, jo īpaši José Daniel Ferrer, organizācijas Sievietes baltā pārstāves Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, garīdznieka Lorenzo Fajardo, Andy Dunier García un Yunior García Aguilera lietām (2021/3019(RSP)) | 120 |
| 2022/C 251/13 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par piespiedu darbu Linglongas ražotnē un vides aizstāvības protestiem Serbijā (2021/3020(RSP)) | 124 |
| 2022/C 251/14 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par pamattiesībām un tiesiskumu Slovēnijā, jo īpaši kavēšanos Eiropas Prokuratūras prokuroru iecelšanā (2021/2978(RSP)) | 127 |
| 2022/C 251/15 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli Nikaragvā (2021/3000(RSP)) | 134 |
| 2022/C 251/16 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par kustību MeToo un aizskaršanu: sekas ES iestādēs (2021/2986(RSP)) | 138 |
| 2022/C 251/17 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli pie Ukrainas robežas un Ukrainas teritorijās, kuras okupējusi Krievija (2021/3010(RSP)) | 144 |
| 2022/C 251/18 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem īstenošanu (2021/2885(RSP)) | 150 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. decembris

2022/C 251/01

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu – kibervardarbību (2020/2035(INL))

2

Trešdiena, 2021. gada 15. decembris

2022/C 251/02

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2018.–2020. gadā (2021/2020(INI))

23

2022/C 251/03

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par organizētās noziedzības ietekmi uz ES pašu resursiem un ES līdzekļu nepareizu izmantošanu, jo īpaši revīzijas un kontroles skatījumu attiecībā uz dalītās pārvaldības jomu (2020/2221(INI))

37

2022/C 251/04

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par korupcijas, nepareizu izdevumu un ES un valstu līdzekļu nepareizas izmantošanas novēršanai paredzētu preventīvu pasākumu novērtēšanu ārkārtas fondu un ar krīzi saistītu izdevumu jomu gadījumā (2020/2222(INI))

48

2022/C 251/05

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par Direktīvas par ēku energoefektivitāti īstenošanu (2021/2077(INI))

58

2022/C 251/06

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par daudzpusējiem masu iznīcināšanas ieroču kontroles un atbruņošanās režīmiem: risināmās problēmas un perspektīvas (2020/2001(INI))

69

2022/C 251/07

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par jauniem ES humanitārās rīcības virzieniem (2021/2163(INI))

80

2022/C 251/08

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (2021/2002(INI))

87

Ceturtdiena, 2021. gada 16. decembris

2022/C 251/09

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2020. gadā (2021/2019(INI))

96

2022/C 251/10

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par demokrātiju darbā: Eiropas darba ņēmēju līdzdalības tiesību sistēma un Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšana (2021/2005(INI))

104

2022/C 251/11

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju nemitīgo apspiešanu Krievijā: cilvēktiesību organizācijas Memoriāls lieta (2021/3018(RSP))

115

2022/C 251/12

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli Kubā, jo īpaši José Daniel Ferrer, organizācijas Sievietes baltā pārstāves Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, garīdznieka Lorenzo Fajardo, Andy Dunier García un Yunior García Aguilera lietām (2021/3019(RSP))

José Daniel Ferrer

Aymara Nieto

Maykel Castillo

Luis Robles

Félix Navarro

Luis Manuel Otero

Lorenzo Fajardo

Andy Dunier García

Yunior García Aguilera

120

2022/C 251/13

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par piespiedu darbu Linglongas ražotnē un vides aizstāvības protestiem Serbijā (2021/3020(RSP))

124

2022/C 251/14

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par pamattiesībām un tiesiskumu Slovēnijā, jo īpaši kavēšanos Eiropas Prokuratūras prokuroru iecelšanā (2021/2978(RSP))

127

2022/C 251/15

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli Nikaragvā (2021/3000(RSP))

134

2022/C 251/16

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par kustību MeToo un aizskaršanu: sekas ES iestādēs (2021/2986(RSP))

MeToo

138

2022/C 251/17

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli pie Ukrainas robežas un Ukrainas teritorijās, kuras okupējusi Krievija (2021/3010(RSP))

144

2022/C 251/18

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem īstenošanu (2021/2885(RSP))

150

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Pirmdiena, 2021. gada 13. decembris |
| 2022/C 251/19 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD)) | 153 |
| | Otrdiena, 2021. gada 14. decembris |
| 2022/C 251/20 | P9_TA(2021)0485Savienības tarifa kvota augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/216 groza attiecībā uz Savienības tarifa kvotu augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/216 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas | 154 |
| 2022/C 251/21 | P9_TA(2021)0486Eiropas Jaunatnes gads (2022. gads) ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/... par Eiropas Jaunatnes gadu (2022) | 155 |
| 2022/C 251/22 | P9_TA(2021)0487Kopējas izmeklēšanas grupas: saskaņošana ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI groza attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI attiecībā uz tā saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību | 158 |
| 2022/C 251/23 | P9_TA(2021)0488Eiropas izmeklēšanas rīkojums krimināllietās: saskaņošana ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/41/ES groza attiecībā uz tās saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvu 2014/41/ES attiecībā uz tās saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību | 159 |
| 2022/C 251/24 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Horvātijai saistībā ar vairākām zemestrīcēm, kas sākās 2020. gada 28. decembrī (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD)) | 160 |
| 2022/C 251/25 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD)) | 163 |
| 2022/C 251/26 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD)) | 167 |
| 2022/C 251/27 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saskaņā ar Spānijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD)) | 171 |
| 2022/C 251/28 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE)) | 175 |
| 2022/C 251/29 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE)) | 181 |
| 2022/C 251/30 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (2021.–2026. gadam) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE)) | 182 |
| 2022/C 251/31 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) | 183 |
| | Trešdiena, 2021. gada 15. decembris |
| 2022/C 251/32 | P9_TA(2021)0498Pārejas noteikumi, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un prasību atlikta piemērošana iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un nosacījumu atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746 (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un nosacījumu atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746 | 226 |
| 2022/C 251/33 | Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) | 227 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2021. gada 13. decembris

2022/C 251/19

Eiropas Parlamenta 2021. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

153

Otrdiena, 2021. gada 14. decembris

2022/C 251/20

P9_TA(2021)0485Savienības tarifa kvota augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/216 groza attiecībā uz Savienības tarifa kvotu augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/216 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas

154

2022/C 251/21

P9_TA(2021)0486Eiropas Jaunatnes gads (2022. gads) ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/... par Eiropas Jaunatnes gadu (2022)

155

2022/C 251/22

P9_TA(2021)0487Kopējas izmeklēšanas grupas: saskaņošana ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI groza attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI attiecībā uz tā saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību

158

2022/C 251/23

P9_TA(2021)0488Eiropas izmeklēšanas rīkojums krimināllietās: saskaņošana ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/41/ES groza attiecībā uz tās saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvu 2014/41/ES attiecībā uz tās saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību

159

2022/C 251/24

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Horvātijai saistībā ar vairākām zemestrīcēm, kas sākās 2020. gada 28. decembrī (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

160

2022/C 251/25

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

Porto Canale

163

2022/C 251/26

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

Air Italy

167

2022/C 251/27

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saskaņā ar Spānijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

Aragón automotive

171

2022/C 251/28

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

Euratom

175

2022/C 251/29

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

181

2022/C 251/30

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (2021.–2026. gadam) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

182

2022/C 251/31

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

183

Trešdiena, 2021. gada 15. decembris

2022/C 251/32

P9_TA(2021)0498Pārejas noteikumi, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un prasību atlikta piemērošana iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm ***IEiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un nosacījumu atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746 (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un nosacījumu atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746

in vitro

in vitro

226

2022/C 251/33

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

227

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

30.6.2022

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2021.–2022. GADA SESIJA

2021. gada 13.–16. decembra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2021. gada 14. decembris

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/2

---

P9_TA(2021)0489

Cīņa pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu: kibervardarbība

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par cīņu pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu – kibervardarbību (2020/2035(INL))

(2022/C 251/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, 83. panta 1. punktu, 84. pantu un 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, 83. panta 1. punktu, 84. pantu un 225. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7., 8., 10., 11., 12., 21., 23., 24., 25., 26. un 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7., 8., 10., 11., 12., 21., 23., 24., 25., 26. un 47. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība — dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” un jo īpaši tajā noteikto mērķi panākt sievietēm un meitenēm brīvību no vardarbības un stereotipiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība — dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” un jo īpaši tajā noteikto mērķi panākt sievietēm un meitenēm brīvību no vardarbības un stereotipiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. septembra paziņojumu “Cīņa pret nelikumīgu saturu tiešsaistē: tiešsaistes platformu atbildības kāpināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. septembra paziņojumu “Cīņa pret nelikumīgu saturu tiešsaistē: tiešsaistes platformu atbildības kāpināšana”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūnija paziņojumu “ES stratēģija par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads)”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada maijā publicēto Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē un tā piekto uzraudzības kārtu, kuras rezultātā tika sagatavots dokuments “Faktu lapa: Rīcības kodeksa 5. uzraudzības kārta”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada maijā publicēto Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē un tā piekto uzraudzības kārtu, kuras rezultātā tika sagatavots dokuments “Faktu lapa: Rīcības kodeksa 5. uzraudzības kārta”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kas kļuva pieejama parakstīšanai 2011. gada 11. maijā Stambulā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kas kļuva pieejama parakstīšanai 2011. gada 11. maijā Stambulā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2001. gada 23. novembra Konvenciju par kibernoziegumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2001. gada 23. novembra Konvenciju par kibernoziegumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (1),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu ar zinātni, tehnoloģiju, inženierzinātnēm un matemātiku (STEM) saistītā izglītībā un karjeras veidošanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par dzimumu līdztiesības veicināšanu ar zinātni, tehnoloģiju, inženierzinātnēm un matemātiku (STEM) saistītā izglītībā un karjeras veidošanā (2),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par ES pasludināšanu par LGBTIK brīvības zonu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. februāra rezolūciju par Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 11. februāra rezolūciju par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 11. februāra rezolūciju par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par digitālās plaisas starp dzimumiem novēršanu: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par digitālās plaisas starp dzimumiem novēršanu: sieviešu līdzdalība digitālajā ekonomikā (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par mediju brīvības stiprināšanu: žurnālistu aizsardzība Eiropā, naida runa, dezinformācija un platformu nozīme (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par mediju brīvības stiprināšanu: žurnālistu aizsardzība Eiropā, naida runa, dezinformācija un platformu nozīme (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. aprīļa rezolūciju par koordinētu ES rīcību Covid-19 pandēmijas un tās seku apkarošanai (9),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai (10),

| — | ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 13. februāra rezolūciju par pretreakciju pret sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā (11),

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (12),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un meitenēm, izmantojot digitālo nozari (13),

| — | ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (14),

| — | ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par cīņu pret kibernoziedzību (15),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par ES pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par ES pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (16),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, jo īpaši tos, kas attiecas uz sieviešu un bērnu tiesībām, un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas instrumentus attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un bērniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, jo īpaši tos, kas attiecas uz sieviešu un bērnu tiesībām, un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas instrumentus attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un bērniem,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2020. gada 16. decembra rezolūciju “Pastiprināti centieni novērst un izskaust visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm” (A/RES/75/161) un rezolūciju “Tiesības uz privātumu digitālajā laikmetā” (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2020. gada 16. decembra rezolūciju “Pastiprināti centieni novērst un izskaust visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm” (A/RES/75/161) un rezolūciju “Tiesības uz privātumu digitālajā laikmetā” (A/RES/75/176),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2018. gada 5. jūlija rezolūciju “Pastiprināt centienus izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm – vardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršana un reaģēšana uz to digitālā vidē” (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2018. gada 5. jūlija rezolūciju “Pastiprināt centienus izskaust vardarbību pret sievietēm un meitenēm – vardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršana un reaģēšana uz to digitālā vidē” (A/HRC/RES/38/5),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašo referentu ziņojumus par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām, jo īpaši 2018. gada 18. jūnija ziņojumu par vardarbību pret sievietēm un meitenēm tiešsaistē no cilvēktiesību perspektīvas (A/HRC/38/47), 2020. gada 6. maija ziņojumu par vardarbības pret sievietēm žurnālistēm apkarošanu (A/HRC/44/52) un 2020. gada 24. jūlija ziņojumu par mijiedarbību starp Covid-19 pandēmiju un ar dzimumu saistītas vardarbības pret sievietēm “pandēmiju”, koncentrējot uzmanību uz vardarbību ģimenē un iniciatīvu “Miers ģimenē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašo referentu ziņojumus par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām, jo īpaši 2018. gada 18. jūnija ziņojumu par vardarbību pret sievietēm un meitenēm tiešsaistē no cilvēktiesību perspektīvas (A/HRC/38/47), 2020. gada 6. maija ziņojumu par vardarbības pret sievietēm žurnālistēm apkarošanu (A/HRC/44/52) un 2020. gada 24. jūlija ziņojumu par mijiedarbību starp Covid-19 pandēmiju un ar dzimumu saistītas vardarbības pret sievietēm “pandēmiju”, koncentrējot uzmanību uz vardarbību ģimenē un iniciatīvu “Miers ģimenē”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1993. gada 20. decembra Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO 1984. gada 10. decembra Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1984. gada 10. decembra Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2017. gada 14. jūlija vispārējo ieteikumu Nr. 35 par dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm, ar ko atjaunina vispārējo ieteikumu Nr. 19, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2017. gada 14. jūlija vispārējo ieteikumu Nr. 35 par dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm, ar ko atjaunina vispārējo ieteikumu Nr. 19,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembra ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas 2011. gada 18. aprīļa Vispārējo komentāru Nr. 13 (2011) par bērna tiesībām būt pasargātam no jebkāda veida vardarbības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas 2011. gada 18. aprīļa Vispārējo komentāru Nr. 13 (2011) par bērna tiesībām būt pasargātam no jebkāda veida vardarbības,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi par dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši 5. ilgtspējīgas attīstības mērķi par dzimumu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ziņojumu par sieviešu žurnālistu drošību tiešsaistē (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas ziņojumu par sieviešu žurnālistu drošību tiešsaistē (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumu “Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana – kibervardarbība” (Eiropas pievienotās vērtības novērtējums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumu “Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana – kibervardarbība” (Eiropas pievienotās vērtības novērtējums),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumu “Kibervardarbība un naidīgi izteikumi pret sievietēm tiešsaistē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumu “Kibervardarbība un naidīgi izteikumi pret sievietēm tiešsaistē”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 14. jūlija Regulu (ES) 2021/1232 par pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem attiecībā uz tehnoloģiju izmantošanu, ko veic numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, lai apstrādātu persondatus un citus datus nolūkā apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 14. jūlija Regulu (ES) 2021/1232 par pagaidu atkāpi no konkrētiem Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem attiecībā uz tehnoloģiju izmantošanu, ko veic numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, lai apstrādātu persondatus un citus datus nolūkā apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē (20),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. gada 3. marta ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2014. gada 3. marta ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2020. gada 14. maija ziņojumu EU LGBTI II: A long way to go for LGBTI equality (“ES LGBTI II: Tāls ceļš līdz LGBTI līdztiesībai”) (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2020. gada 14. maija ziņojumu EU LGBTI II: A long way to go for LGBTI equality (“ES LGBTI II: Tāls ceļš līdz LGBTI līdztiesībai”) (21),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. martā sniegto Eiropas Savienības Tiesas ģenerāladvokāta juridisko atzinumu par Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kura mērķis ir kliedēt juridisko nenoteiktību par to, vai un kā Savienība var noslēgt un ratificēt šo konvenciju (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. martā sniegto Eiropas Savienības Tiesas ģenerāladvokāta juridisko atzinumu par Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, kura mērķis ir kliedēt juridisko nenoteiktību par to, vai un kā Savienība var noslēgt un ratificēt šo konvenciju (22),

| — | ņemot vērā darbu, ko veic Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), tostarp Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centrs, un tā interneta organizētās noziedzības draudu novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veic Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), tostarp Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centrs, un tā interneta organizētās noziedzības draudu novērtējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 47. un 54. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0338/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0338/2021),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir Savienības pamatvērtība un pamatmērķis, kam būtu jāatspoguļojas visos Savienības politikas virzienos; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un 3. panta 3. punktā, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 19. un 157. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. un 23. pantā; tā kā Savienības Dzimumu līdztiesības stratēģijas 2020.–2025. gadam pirmais mērķis ir vērsts uz to, lai izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību, un raksturo to kā “vienu no mūsu sabiedrības lielākajām problēmām”, jo tā skar sievietes visos sabiedrības līmeņos neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem, sociālās piederības vai izcelsmes vai dzīvesvietas valsts un ir viens no smagākajiem šķēršļiem ceļā uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir Savienības pamatvērtība un pamatmērķis, kam būtu jāatspoguļojas visos Savienības politikas virzienos; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskrimināciju ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un 3. panta 3. punktā, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 19. un 157. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. un 23. pantā; tā kā Savienības Dzimumu līdztiesības stratēģijas 2020.–2025. gadam pirmais mērķis ir vērsts uz to, lai izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību, un raksturo to kā “vienu no mūsu sabiedrības lielākajām problēmām”, jo tā skar sievietes visos sabiedrības līmeņos neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem, sociālās piederības vai izcelsmes vai dzīvesvietas valsts un ir viens no smagākajiem šķēršļiem ceļā uz dzimumu līdztiesību;

| B. | tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm un citi ar dzimumu saistītas vardarbības veidi Savienībā ir plaši izplatīti un ir jāuztver kā galējs diskriminācijas veids, kas ļoti spēcīgi ietekmē cietušās personas, viņu ģimenes un kopienas, un kā cilvēktiesību pārkāpums dzimumu nevienlīdzības dēļ, šādai vardarbībai veicinot un pastiprinot cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības pamatā ir nevienlīdzīgs varas sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, iedibinātas patriarhālas struktūras un prakse un dzimtes normas, seksisms, kaitējoši dzimumu stereotipi un aizspriedumi, kas ir noveduši pie tā, ka vīrieši dominē pār sievietēm un meitenēm un diskriminē viņas visā viņu daudzveidībā, cita starpā LGBTIK; |
| --- | --- |

B.

tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm un citi ar dzimumu saistītas vardarbības veidi Savienībā ir plaši izplatīti un ir jāuztver kā galējs diskriminācijas veids, kas ļoti spēcīgi ietekmē cietušās personas, viņu ģimenes un kopienas, un kā cilvēktiesību pārkāpums dzimumu nevienlīdzības dēļ, šādai vardarbībai veicinot un pastiprinot cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības pamatā ir nevienlīdzīgs varas sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, iedibinātas patriarhālas struktūras un prakse un dzimtes normas, seksisms, kaitējoši dzimumu stereotipi un aizspriedumi, kas ir noveduši pie tā, ka vīrieši dominē pār sievietēm un meitenēm un diskriminē viņas visā viņu daudzveidībā, cita starpā LGBTIK;

| C. | tā kā ar jēdzienu “vardarbība pret sievietēm” būtu jāsaprot visi ar dzimumu saistītas vardarbības akti, kuru rezultātā sievietēm tiek vai var tikt nodarīts kaitējums vai sagādātas ciešanas fiziskā, seksuālā, psiholoģiskā vai ekonomiskā ziņā, tostarp draudi veikt šādus aktus, piespiedu darbības vai patvaļīga brīvības atņemšana neatkarīgi no tā, vai tas notiek sabiedriskajā vai privātajā dzīvē un tiešsaistē vai bezsaistē; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar jēdzienu “vardarbība pret sievietēm” būtu jāsaprot visi ar dzimumu saistītas vardarbības akti, kuru rezultātā sievietēm tiek vai var tikt nodarīts kaitējums vai sagādātas ciešanas fiziskā, seksuālā, psiholoģiskā vai ekonomiskā ziņā, tostarp draudi veikt šādus aktus, piespiedu darbības vai patvaļīga brīvības atņemšana neatkarīgi no tā, vai tas notiek sabiedriskajā vai privātajā dzīvē un tiešsaistē vai bezsaistē;

| D. | tā kā pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un pret LGBTIK var tikt vērsta ar dzimumu saistīta kibervardarbība viņu dzimuma, dzimumidentitātes, dzimuma izpausmes vai dzimumpazīmju dēļ; tā kā intersekcionāli diskriminācijas veidi, tostarp diskriminācija, balstoties uz rasi, valodu, reliģiju, ticību, valsts vai sociālo izcelsmi, piederību nacionālajai vai etniskajai minoritātei, dzimšanas vietu, seksuālo orientāciju, vecumu, veselības stāvokli, invaliditāti, ģimenes stāvokli vai migranta vai bēgļa statusu, var saasināt ar dzimumu saistītas kibervardarbības sekas; tā kā Savienības LGBTIK līdztiesības stratēģijā ir atgādināts, ka ikvienam ir tiesības uz drošību gan mājās, gan sabiedriskās vietās un tiešsaistē; |
| --- | --- |

D.

tā kā pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un pret LGBTIK var tikt vērsta ar dzimumu saistīta kibervardarbība viņu dzimuma, dzimumidentitātes, dzimuma izpausmes vai dzimumpazīmju dēļ; tā kā intersekcionāli diskriminācijas veidi, tostarp diskriminācija, balstoties uz rasi, valodu, reliģiju, ticību, valsts vai sociālo izcelsmi, piederību nacionālajai vai etniskajai minoritātei, dzimšanas vietu, seksuālo orientāciju, vecumu, veselības stāvokli, invaliditāti, ģimenes stāvokli vai migranta vai bēgļa statusu, var saasināt ar dzimumu saistītas kibervardarbības sekas; tā kā Savienības LGBTIK līdztiesības stratēģijā ir atgādināts, ka ikvienam ir tiesības uz drošību gan mājās, gan sabiedriskās vietās un tiešsaistē;

| E. | tā kā FRA veiktais Savienības otrais apsekojums par LGBTIK liecina, ka 10 % LGBTIK ir saskārušies ar kiberuzmākšanos pēdējā gada laikā tāpēc, ka ir LGBTIK, cita starpā sociālajos medijos; tā kā interseksuāļi un transpersonas ar to saskaras nesamērīgi vairāk (16 %); tā kā pusaudži vecumā no 15 līdz 17 gadiem ir grupa, kurā visvairāk cilvēku (15 %) piedzīvojuši kiberuzmākšanos tāpēc, ka ir LGBTIK, salīdzinājumā ar citām vecuma grupām (7–12 %); |
| --- | --- |

E.

tā kā FRA veiktais Savienības otrais apsekojums par LGBTIK liecina, ka 10 % LGBTIK ir saskārušies ar kiberuzmākšanos pēdējā gada laikā tāpēc, ka ir LGBTIK, cita starpā sociālajos medijos; tā kā interseksuāļi un transpersonas ar to saskaras nesamērīgi vairāk (16 %); tā kā pusaudži vecumā no 15 līdz 17 gadiem ir grupa, kurā visvairāk cilvēku (15 %) piedzīvojuši kiberuzmākšanos tāpēc, ka ir LGBTIK, salīdzinājumā ar citām vecuma grupām (7–12 %);

| F. | tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un ar dzimumu saistīta vardarbība ir sastopama dažādos, bet ne savstarpēji izslēdzošos veidos un izpausmēs; tā kā vardarbība tiešsaistē bieži vien ir savstarpēji saistīta un neatdalāma no vardarbības bezsaistē, jo vardarbība tiešsaistē var notikt pirms vardarbības bezsaistē, kopā ar to vai turpināt to; tā kā tādēļ ar dzimumu saistīta kibervardarbība būtu jāsaprot kā bezsaistē notiekošas ar dzimumu saistītas vardarbības turpinājums tiešsaistes vidē; |
| --- | --- |

F.

tā kā vardarbība pret sievietēm un meitenēm visā viņu daudzveidībā un ar dzimumu saistīta vardarbība ir sastopama dažādos, bet ne savstarpēji izslēdzošos veidos un izpausmēs; tā kā vardarbība tiešsaistē bieži vien ir savstarpēji saistīta un neatdalāma no vardarbības bezsaistē, jo vardarbība tiešsaistē var notikt pirms vardarbības bezsaistē, kopā ar to vai turpināt to; tā kā tādēļ ar dzimumu saistīta kibervardarbība būtu jāsaprot kā bezsaistē notiekošas ar dzimumu saistītas vardarbības turpinājums tiešsaistes vidē;

| G. | tā kā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumā “Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana: kibervardarbība” (Eiropas pievienotās vērtības novērtējums) par dzimumbalstītu vardarbību lēsts, ka pēdējo 12 mēnešu laikā pirms novērtējuma Savienībā 4–7 % sieviešu ir saskārušās ar kiberuzmākšanos, savukārt 1–3 % sieviešu ir piedzīvojušas kibervajāšanu; tā kā kibervajāšana izpaužas dažādos veidos un ir visbiežāk sastopamais individuālas vai kombinētas naida runas veids, turklāt tas pārāk ilgi nav ticis atzīts un šajā saistībā nav īstenota nekāda rīcība; tā kā apsekojums, ko Globālā tīmekļa fonds veica 2020. gadā, piedaloties respondentiem no 180 valstīm, atklāja, ka 52 % jaunu sieviešu un meiteņu ir saskārušās ar ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistē, piemēram, privātu attēlu, video vai ziņu kopīgošanu bez viņu piekrišanas, ļaunām un pazemojošām ziņām, ļaunprātīgu un draudīgu runu, seksuālu uzmākšanos un viltotu saturu, un 64 % respondentu norādīja, ka pazīst kādu, kam bijusi šāda pieredze; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pētījumā “Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana: kibervardarbība” (Eiropas pievienotās vērtības novērtējums) par dzimumbalstītu vardarbību lēsts, ka pēdējo 12 mēnešu laikā pirms novērtējuma Savienībā 4–7 % sieviešu ir saskārušās ar kiberuzmākšanos, savukārt 1–3 % sieviešu ir piedzīvojušas kibervajāšanu; tā kā kibervajāšana izpaužas dažādos veidos un ir visbiežāk sastopamais individuālas vai kombinētas naida runas veids, turklāt tas pārāk ilgi nav ticis atzīts un šajā saistībā nav īstenota nekāda rīcība; tā kā apsekojums, ko Globālā tīmekļa fonds veica 2020. gadā, piedaloties respondentiem no 180 valstīm, atklāja, ka 52 % jaunu sieviešu un meiteņu ir saskārušās ar ļaunprātīgu izmantošanu tiešsaistē, piemēram, privātu attēlu, video vai ziņu kopīgošanu bez viņu piekrišanas, ļaunām un pazemojošām ziņām, ļaunprātīgu un draudīgu runu, seksuālu uzmākšanos un viltotu saturu, un 64 % respondentu norādīja, ka pazīst kādu, kam bijusi šāda pieredze;

| H. | tā kā jaunas sievietes un meitenes ir pakļautas lielākam riskam saskarties ar kibervardarbību, jo īpaši kiberuzmākšanos un iebiedēšanu tiešsaistē (23); tā kā vismaz 12,5 % no iebiedēšanas gadījumiem skolā notiek tiešsaistē; tā kā gados jauni cilvēki aizvien biežāk reģistrējas sociālajos tīklos arvien agrīnākā vecumā; tā kā minētie vardarbības veidi pastiprina sociālās nevienlīdzības pakāpi, jo nereti par upuriem kļūst visneaizsargātākie gados jaunie cilvēki; tā kā UNICEF dati liecina, ka meitenes ar uzmākšanos saskaras divreiz biežāk nekā zēni (24); tā kā saskaņā ar minēto apsekojumu sievietes ir skeptiskāk noskaņotas attiecībā uz to, ka tehnoloģiju uzņēmumi atbildīgi izmanto šo sieviešu datus; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunas sievietes un meitenes ir pakļautas lielākam riskam saskarties ar kibervardarbību, jo īpaši kiberuzmākšanos un iebiedēšanu tiešsaistē (23); tā kā vismaz 12,5 % no iebiedēšanas gadījumiem skolā notiek tiešsaistē; tā kā gados jauni cilvēki aizvien biežāk reģistrējas sociālajos tīklos arvien agrīnākā vecumā; tā kā minētie vardarbības veidi pastiprina sociālās nevienlīdzības pakāpi, jo nereti par upuriem kļūst visneaizsargātākie gados jaunie cilvēki; tā kā UNICEF dati liecina, ka meitenes ar uzmākšanos saskaras divreiz biežāk nekā zēni (24); tā kā saskaņā ar minēto apsekojumu sievietes ir skeptiskāk noskaņotas attiecībā uz to, ka tehnoloģiju uzņēmumi atbildīgi izmanto šo sieviešu datus;

| I. | tā kā, pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada 3. marta ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”, 2014. gadā Savienībā 11 % sieviešu bija saskārušās ar kiberuzmākšanos un 14 % — ar vajāšanu kopš 15 gadu vecuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā, pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada 3. marta ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums”, 2014. gadā Savienībā 11 % sieviešu bija saskārušās ar kiberuzmākšanos un 14 % — ar vajāšanu kopš 15 gadu vecuma;

| J. | tā kā interneta savienojumu pieejamība un nepieciešamība piekļūt digitālai sabiedriskajai sfērai kļūst aizvien aktuālāka mūsu sabiedrību un tautsaimniecību attīstībai; tā kā darbvietas aizvien vairāk ir saistītas ar digitālajiem risinājumiem un kļūst aizvien atkarīgākas no tiem, kā rezultāta palielinās risks, ka sievietes, nonākot darba tirgū un iesaistoties saimnieciskajā darbībā, saskarsies ar kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā interneta savienojumu pieejamība un nepieciešamība piekļūt digitālai sabiedriskajai sfērai kļūst aizvien aktuālāka mūsu sabiedrību un tautsaimniecību attīstībai; tā kā darbvietas aizvien vairāk ir saistītas ar digitālajiem risinājumiem un kļūst aizvien atkarīgākas no tiem, kā rezultāta palielinās risks, ka sievietes, nonākot darba tirgū un iesaistoties saimnieciskajā darbībā, saskarsies ar kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu;

| K. | tā kā sakarā ar interneta pieejamības palielināšanos, mobilās informācijas strauju izplatīšanos un sociālo mediju izmantošanu, kā arī daudzējādu, atkārtotu un savstarpēji saistītu ar dzimumu saistītas vardarbības veidu pastāvīgu īstenošanu ir pastiprinājusies ar dzimumu saistīta kibervardarbība; tā kā sievietes un meitenes, kam ir piekļuve internetam, ar vardarbību tiešsaistē saskaras biežāk nekā vīrieši; tā kā ANO īpašā referente jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām ir norādījusi, ka jaunās tehnoloģijas nenovēršami radīs dažādas jaunas pret sievietēm vērstas tiešsaistes vardarbības izpausmes; tā kā inovācijas tiek ieviestas tik ātri, ka nereti nav iespējams apsvērt to ilgtermiņa sekas, un sagaidāms, ka nākamajos gados turpinās pieaugt ar dzimumu saistītas kibervardarbības izplatība; tā kā ir atbilstīgi jānovērtē ar dzimumu saistītas kibervardarbības ietekme uz cietušajiem un ir jāizprot mehānismi, kas ļauj šāda veida ar dzimumu saistītas vardarbības izdarītājiem īstenot vardarbību, lai nodrošinātu tiesiskās aizsardzības līdzekļus, pārskatatbildību un preventīvas darbības; |
| --- | --- |

K.

tā kā sakarā ar interneta pieejamības palielināšanos, mobilās informācijas strauju izplatīšanos un sociālo mediju izmantošanu, kā arī daudzējādu, atkārtotu un savstarpēji saistītu ar dzimumu saistītas vardarbības veidu pastāvīgu īstenošanu ir pastiprinājusies ar dzimumu saistīta kibervardarbība; tā kā sievietes un meitenes, kam ir piekļuve internetam, ar vardarbību tiešsaistē saskaras biežāk nekā vīrieši; tā kā ANO īpašā referente jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām ir norādījusi, ka jaunās tehnoloģijas nenovēršami radīs dažādas jaunas pret sievietēm vērstas tiešsaistes vardarbības izpausmes; tā kā inovācijas tiek ieviestas tik ātri, ka nereti nav iespējams apsvērt to ilgtermiņa sekas, un sagaidāms, ka nākamajos gados turpinās pieaugt ar dzimumu saistītas kibervardarbības izplatība; tā kā ir atbilstīgi jānovērtē ar dzimumu saistītas kibervardarbības ietekme uz cietušajiem un ir jāizprot mehānismi, kas ļauj šāda veida ar dzimumu saistītas vardarbības izdarītājiem īstenot vardarbību, lai nodrošinātu tiesiskās aizsardzības līdzekļus, pārskatatbildību un preventīvas darbības;

| L. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem (25) katra trešā sieviete pasaulē saskaras ar fizisku vai seksuālu vardarbību, galvenokārt no sava intīmā partnera puses; tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ir palielinājusies ar dzimumu saistīta vardarbība un pārvietošanās ierobežojumi ir palielinājuši vardarbību ģimenē un ļaunprātīgas izmantošanas risku; tā kā interneta plašāka izmantošana Covid-19 pandēmijas laikā palielina tiešsaistes un IKT sekmētu ar dzimumu saistītu vardarbību, jo vardarbīgi (bijušie) partneri arī uzrauga, izseko savus upurus, draud viņiem un īsteno vardarbību ar digitālo rīku palīdzību; tā kā šī kibervardarbība var notikt vienlaikus ar fizisku vardarbību vai saasināties, izraisot fizisku vardarbību, ja tā netiks agrīni risināta; tā kā ES stratēģijā par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) Komisija atzīst, ka pašreizējā Covid-19 pandēmijas situācija ir pastiprinājusi kibernoziegumus, piemēram, noziedzīgus nodarījumus pret dzimumneaizskaramību un naida noziegumus tiešsaistē; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem (25) katra trešā sieviete pasaulē saskaras ar fizisku vai seksuālu vardarbību, galvenokārt no sava intīmā partnera puses; tā kā Covid-19 pandēmijas laikā ir palielinājusies ar dzimumu saistīta vardarbība un pārvietošanās ierobežojumi ir palielinājuši vardarbību ģimenē un ļaunprātīgas izmantošanas risku; tā kā interneta plašāka izmantošana Covid-19 pandēmijas laikā palielina tiešsaistes un IKT sekmētu ar dzimumu saistītu vardarbību, jo vardarbīgi (bijušie) partneri arī uzrauga, izseko savus upurus, draud viņiem un īsteno vardarbību ar digitālo rīku palīdzību; tā kā šī kibervardarbība var notikt vienlaikus ar fizisku vardarbību vai saasināties, izraisot fizisku vardarbību, ja tā netiks agrīni risināta; tā kā ES stratēģijā par cietušo tiesībām (2020.–2025. gads) Komisija atzīst, ka pašreizējā Covid-19 pandēmijas situācija ir pastiprinājusi kibernoziegumus, piemēram, noziedzīgus nodarījumus pret dzimumneaizskaramību un naida noziegumus tiešsaistē;

| M. | tā kā daži visbiežāk izplatītie ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidi ir kiberuzmākšanās, kibervajāšana, ar IKT saistīti privātuma pārkāpumi, tostarp piekļuve datiem vai attēliem, tostarp intīmiem datiem, to ieguve, saglabāšana, kopīgošana, izveidošana un apstrāde bez personas piekrišanas, identitātes zādzība un naida runa tiešsaistē, piespiedu kontrole ar digitālās novērošanas palīdzību un saziņas kontrolēšana ar vajāšanas programmatūru un spiegprogrammatūru, kā arī tehnoloģisko līdzekļu izmantošana cilvēku tirdzniecībai, cita starpā seksuālas izmantošanas nolūkā; |
| --- | --- |

M.

tā kā daži visbiežāk izplatītie ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidi ir kiberuzmākšanās, kibervajāšana, ar IKT saistīti privātuma pārkāpumi, tostarp piekļuve datiem vai attēliem, tostarp intīmiem datiem, to ieguve, saglabāšana, kopīgošana, izveidošana un apstrāde bez personas piekrišanas, identitātes zādzība un naida runa tiešsaistē, piespiedu kontrole ar digitālās novērošanas palīdzību un saziņas kontrolēšana ar vajāšanas programmatūru un spiegprogrammatūru, kā arī tehnoloģisko līdzekļu izmantošana cilvēku tirdzniecībai, cita starpā seksuālas izmantošanas nolūkā;

| N. | tā kā ar dzimumu saistītu kibervardarbību var īstenot, izmantojot dažādus tiešsaistes saziņas kanālus un rīkus, tostarp sociālos medijus, tīmekļa saturu, diskusiju vietnes, iepazīšanās tīmekļa vietnes, komentāru sadaļas un spēļu tērzētavas; tā kā daudzus ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidus var īstenot daudz vieglāk un plašāk nekā fiziskus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus; |
| --- | --- |

N.

tā kā ar dzimumu saistītu kibervardarbību var īstenot, izmantojot dažādus tiešsaistes saziņas kanālus un rīkus, tostarp sociālos medijus, tīmekļa saturu, diskusiju vietnes, iepazīšanās tīmekļa vietnes, komentāru sadaļas un spēļu tērzētavas; tā kā daudzus ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidus var īstenot daudz vieglāk un plašāk nekā fiziskus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus;

| O. | tā kā dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus tikai par dažiem konkrētiem ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidiem un tādēļ joprojām pastāv būtiskas nepilnības; tā kā pašlaik nav vienotas definīcijas vai efektīvas politikas pieejas ar dzimumu saistītas kibervardarbības apkarošanai Savienības līmenī; tā kā šāds saskaņotas definīcijas trūkums Savienības līmenī izraisa būtiskas atšķirības tajā, kādā mērā dalībvalstis apkaro un novērš ar dzimumu saistītu kibervardarbību, radot izteiktas atšķirības un sadrumstalotību attiecībā uz to sniegto aizsardzības līmeni, lai gan šai vardarbībai ir pārrobežu raksturs; tā kā tādēļ gan Eiropas, gan valstu līmenī ir nepieciešama saskaņota ar dzimumu saistītas kibervardarbības juridiskā definīcija, lai nodrošinātu konverģenci gan valstu, gan Savienības līmenī; |
| --- | --- |

O.

tā kā dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus tikai par dažiem konkrētiem ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidiem un tādēļ joprojām pastāv būtiskas nepilnības; tā kā pašlaik nav vienotas definīcijas vai efektīvas politikas pieejas ar dzimumu saistītas kibervardarbības apkarošanai Savienības līmenī; tā kā šāds saskaņotas definīcijas trūkums Savienības līmenī izraisa būtiskas atšķirības tajā, kādā mērā dalībvalstis apkaro un novērš ar dzimumu saistītu kibervardarbību, radot izteiktas atšķirības un sadrumstalotību attiecībā uz to sniegto aizsardzības līmeni, lai gan šai vardarbībai ir pārrobežu raksturs; tā kā tādēļ gan Eiropas, gan valstu līmenī ir nepieciešama saskaņota ar dzimumu saistītas kibervardarbības juridiskā definīcija, lai nodrošinātu konverģenci gan valstu, gan Savienības līmenī;

| P. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašā referente jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām ir norādījusi, ka definīcija “ar dzimumu saistītai vardarbībai pret sievietēm tiešsaistē” ietver arī jebkāda veida ar dzimumu saistītu vardarbību pret sievietēm, kas daļēji vai pilnībā īstenota, atbalstīta vai pastiprinājusies, izmantojot IKT, piemēram, mobilos tālruņus un viedtālruņus, internetu, sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas vai e-pastu, pret sievieti tāpēc, ka viņa ir sieviete, vai arī nesamērīgi skar sievietes (26); |
| --- | --- |

P.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašā referente jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām ir norādījusi, ka definīcija “ar dzimumu saistītai vardarbībai pret sievietēm tiešsaistē” ietver arī jebkāda veida ar dzimumu saistītu vardarbību pret sievietēm, kas daļēji vai pilnībā īstenota, atbalstīta vai pastiprinājusies, izmantojot IKT, piemēram, mobilos tālruņus un viedtālruņus, internetu, sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas vai e-pastu, pret sievieti tāpēc, ka viņa ir sieviete, vai arī nesamērīgi skar sievietes (26);

| Q. | tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības noteikšanai par krimināli sodāmu nodarījumu varētu būt atturoša ietekme uz noziedzīgu nodarījumu izdarītājiem, jo viņi baidītos no sankcijām vai apzinātos, ka izdara noziegumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības noteikšanai par krimināli sodāmu nodarījumu varētu būt atturoša ietekme uz noziedzīgu nodarījumu izdarītājiem, jo viņi baidītos no sankcijām vai apzinātos, ka izdara noziegumu;

| R. | tā kā jauni veidi rodas sakarā ar to, ka strauji attīstās un tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas un lietotnes; tā kā šie dažādie ar dzimumu saistītas kibervardarbības un uzmākšanās tiešsaistē veidi ir vērsti pret visām vecuma grupām, sākot no agrīna vecuma līdz skolas un nodarbinātībā iesaistītai vecuma grupai, kā arī līdz vecākam gadu gājumam; tā kā nevajadzētu aizmirst, ka pastāv iespēja, ka vardarbība kibervidē var izpausties arī fiziski; |
| --- | --- |

R.

tā kā jauni veidi rodas sakarā ar to, ka strauji attīstās un tiek izmantotas digitālās tehnoloģijas un lietotnes; tā kā šie dažādie ar dzimumu saistītas kibervardarbības un uzmākšanās tiešsaistē veidi ir vērsti pret visām vecuma grupām, sākot no agrīna vecuma līdz skolas un nodarbinātībā iesaistītai vecuma grupai, kā arī līdz vecākam gadu gājumam; tā kā nevajadzētu aizmirst, ka pastāv iespēja, ka vardarbība kibervidē var izpausties arī fiziski;

| S. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) ir norādījis, ka septiņas no 10 sievietēm ir saskārušās ar kibervajāšanu; tā kā vajāšanas programmatūra ir programmatūra, kas atvieglo ļaunprātīgu izmantošanu, ļaujot novērot personas ierīci bez šīs personas piekrišanas un neatklājot novērošanas darbību ierīces īpašniekam, kā arī programmatūrai paliekot apslēptai; tā kā Savienībā vajāšanas programmatūra ir likumīgi pieejama izmantošanai un iegādei un to nereti tirgo kā vecākvadības programmatūru; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE) ir norādījis, ka septiņas no 10 sievietēm ir saskārušās ar kibervajāšanu; tā kā vajāšanas programmatūra ir programmatūra, kas atvieglo ļaunprātīgu izmantošanu, ļaujot novērot personas ierīci bez šīs personas piekrišanas un neatklājot novērošanas darbību ierīces īpašniekam, kā arī programmatūrai paliekot apslēptai; tā kā Savienībā vajāšanas programmatūra ir likumīgi pieejama izmantošanai un iegādei un to nereti tirgo kā vecākvadības programmatūru;

| T. | tā kā uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība bieži vien tiek izmantota kā ierocis, lai uzmāktos cietušajiem un pazemotu viņus; tā kā “dziļviltošana” ir salīdzinoši jauns veids, kā, izmantojot mākslīgo intelektu, īstenot ar dzimumu saistītu vardarbību, lai izmantotu un pazemotu sievietes un uzmāktos viņām; |
| --- | --- |

T.

tā kā uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība bieži vien tiek izmantota kā ierocis, lai uzmāktos cietušajiem un pazemotu viņus; tā kā “dziļviltošana” ir salīdzinoši jauns veids, kā, izmantojot mākslīgo intelektu, īstenot ar dzimumu saistītu vardarbību, lai izmantotu un pazemotu sievietes un uzmāktos viņām;

| U. | tā kā uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība un tīmekļa vietnes, kurās šādi attēli tiek izplatīti, ir pieaugošs intīma partnera īstenotas vardarbības veids; tā kā uz attēliem balstītas seksuālas vardarbības sekas var būt seksuālas (tādējādi, ka dzimumakts ir ticis ierakstīts vai izplatīts bez personas piekrišanas), psiholoģiskas (ietekme, ko cietušajām personām rada viņu privātās dzīves publiskošana) un ekonomiskas (tādējādi, ka uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība var potenciāli apdraudēt cietušo pašreizējo un turpmāko profesionālo dzīvi); |
| --- | --- |

U.

tā kā uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība un tīmekļa vietnes, kurās šādi attēli tiek izplatīti, ir pieaugošs intīma partnera īstenotas vardarbības veids; tā kā uz attēliem balstītas seksuālas vardarbības sekas var būt seksuālas (tādējādi, ka dzimumakts ir ticis ierakstīts vai izplatīts bez personas piekrišanas), psiholoģiskas (ietekme, ko cietušajām personām rada viņu privātās dzīves publiskošana) un ekonomiskas (tādējādi, ka uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība var potenciāli apdraudēt cietušo pašreizējo un turpmāko profesionālo dzīvi);

| V. | tā kā palielinās risks, ka pornogrāfijas tīmekļa vietnēs nekonsensuāli tiek izplatīti intīma vai seksuāla rakstura video ar sievietēm un ka tie tiek izplatīti, lai gūtu finansiālu labumu; tā kā bez personas piekrišanas veikta privāta satura un it īpaši seksuālas vardarbības izplatīšana tiešsaistē rada papildu traumatisku vardarbības elementu, kam nereti ir dramatiskas sekas, tostarp pašnāvība; |
| --- | --- |

V.

tā kā palielinās risks, ka pornogrāfijas tīmekļa vietnēs nekonsensuāli tiek izplatīti intīma vai seksuāla rakstura video ar sievietēm un ka tie tiek izplatīti, lai gūtu finansiālu labumu; tā kā bez personas piekrišanas veikta privāta satura un it īpaši seksuālas vardarbības izplatīšana tiešsaistē rada papildu traumatisku vardarbības elementu, kam nereti ir dramatiskas sekas, tostarp pašnāvība;

| W. | tā kā it īpaši gados jaunas sievietes un meitenes ir pakļautas ar dzimumu saistītai kibervardarbībai ar jaunu tehnoloģiju starpniecību, kas ietver kiberuzmākšanos un kibervajāšanu, izmantojot izvarošanas draudus, nāves draudus, ar IKT saistītus privātuma pārkāpumus un privātas informācijas un fotoattēlu publicēšanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā it īpaši gados jaunas sievietes un meitenes ir pakļautas ar dzimumu saistītai kibervardarbībai ar jaunu tehnoloģiju starpniecību, kas ietver kiberuzmākšanos un kibervajāšanu, izmantojot izvarošanas draudus, nāves draudus, ar IKT saistītus privātuma pārkāpumus un privātas informācijas un fotoattēlu publicēšanu;

| X. | tā kā patlaban 15 dalībvalstis nav savos naida runas tiesību aktos ietvērušas dzimumidentitāti; tā kā Komisija Savienības Dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam un LGBTIK līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam ir apņēmusies iesniegt iniciatīvu, lai paplašinātu noziedzīgu nodarījumu jomas, kurās ir iespējama saskaņošana, ietverot konkrētus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

X.

tā kā patlaban 15 dalībvalstis nav savos naida runas tiesību aktos ietvērušas dzimumidentitāti; tā kā Komisija Savienības Dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam un LGBTIK līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam ir apņēmusies iesniegt iniciatīvu, lai paplašinātu noziedzīgu nodarījumu jomas, kurās ir iespējama saskaņošana, ietverot konkrētus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus saskaņā ar LESD 83. panta 1. punktu;

| Y. | tā kā minētajā rezolūcijā iekļautie statistikas dati liecina, ka naida runa pret LGBTIK ir ļoti bieži sastopama, jo īpaši tiešsaistē, un dažās dalībvalstīs būtiski trūkst tiesību aktu, lai novērstu un risinātu šādus ļaunprātīgas izmantošanas tiešsaistē veidus un piemērotu sankcijas par tiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā minētajā rezolūcijā iekļautie statistikas dati liecina, ka naida runa pret LGBTIK ir ļoti bieži sastopama, jo īpaši tiešsaistē, un dažās dalībvalstīs būtiski trūkst tiesību aktu, lai novērstu un risinātu šādus ļaunprātīgas izmantošanas tiešsaistē veidus un piemērotu sankcijas par tiem;

| Z. | tā kā 2017. gadā Savienība parakstīja Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), kas joprojām ir starptautisko standartu kritērijs uz dzimumu balstītas vardarbības izskaušanai, kā rezultātā Savienības pievienošanās minētajai konvencijai ir svarīga Komisijas prioritāte; |
| --- | --- |

Z.

tā kā 2017. gadā Savienība parakstīja Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), kas joprojām ir starptautisko standartu kritērijs uz dzimumu balstītas vardarbības izskaušanai, kā rezultātā Savienības pievienošanās minētajai konvencijai ir svarīga Komisijas prioritāte;

| AA. | tā kā, lai izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp ar dzimumu saistītu kibervardarbību, ir jāizmanto konsekventi, reāli, reprezentatīvi un salīdzināmi administratīvie dati, kuru pamatā ir stabila un koordinēta datu vākšanas sistēma; tā kā trūkst visaptverošu un salīdzināmu sadalītu datu par visiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem un tās pamatcēloņiem; tā kā, neraugoties uz pieaugošo informētību par šo parādību, datu vākšanas trūkums par visiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem neļauj precīzi novērtēt tās izplatību; tā kā pieejamo datu nepietiekamība ir saistīta ar to, ka ar dzimumu saistītas kibervardarbības gadījumi netiek pietiekami bieži paziņoti; tā kā Stambulas konvencijā un Direktīvā 2012/29/ES ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāpaziņo statistikas dati un jāsagatavo pēc dzimuma sadalīti dati; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, lai izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp ar dzimumu saistītu kibervardarbību, ir jāizmanto konsekventi, reāli, reprezentatīvi un salīdzināmi administratīvie dati, kuru pamatā ir stabila un koordinēta datu vākšanas sistēma; tā kā trūkst visaptverošu un salīdzināmu sadalītu datu par visiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem un tās pamatcēloņiem; tā kā, neraugoties uz pieaugošo informētību par šo parādību, datu vākšanas trūkums par visiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem neļauj precīzi novērtēt tās izplatību; tā kā pieejamo datu nepietiekamība ir saistīta ar to, ka ar dzimumu saistītas kibervardarbības gadījumi netiek pietiekami bieži paziņoti; tā kā Stambulas konvencijā un Direktīvā 2012/29/ES ir paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāpaziņo statistikas dati un jāsagatavo pēc dzimuma sadalīti dati;

| AB. | tā kā daudzās dalībvalstīs krimināltiesiskā rīcība attiecībā uz personām, kas cietušas ar dzimumu saistītā vardarbībā, joprojām ir nepietiekama, kas liecina par sapratnes un izpratnes trūkumu attiecībā uz šādu nodarījumu nopietnību un attur personas no ziņošanas par šādu rīcību; tā kā, nodrošinot policijas darbiniekiem vispārīgās prasmes rūpīgi uzklausīt, saprast un cienīt visas personas, kas cietušas no jebkāda ar dzimumu saistītas vardarbības veida, viņi var palīdzēt novērst nepietiekamu ziņošanu un atkārtotu viktimizāciju; tā kā ir nepieciešams nodrošināt pieejamas ziņošanas procedūras un mehānismus, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai veicinātu drošāku vidi visām ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušajām personām; tā kā kibervardarbībā cietušajiem vajadzētu būt pieejamai informācijai par to, kā un ar ko sazināties tiesībaizsardzības dienestos, kā arī par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas pieejami, lai palīdzētu viņiem distresa situācijās; |
| --- | --- |

AB.

tā kā daudzās dalībvalstīs krimināltiesiskā rīcība attiecībā uz personām, kas cietušas ar dzimumu saistītā vardarbībā, joprojām ir nepietiekama, kas liecina par sapratnes un izpratnes trūkumu attiecībā uz šādu nodarījumu nopietnību un attur personas no ziņošanas par šādu rīcību; tā kā, nodrošinot policijas darbiniekiem vispārīgās prasmes rūpīgi uzklausīt, saprast un cienīt visas personas, kas cietušas no jebkāda ar dzimumu saistītas vardarbības veida, viņi var palīdzēt novērst nepietiekamu ziņošanu un atkārtotu viktimizāciju; tā kā ir nepieciešams nodrošināt pieejamas ziņošanas procedūras un mehānismus, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai veicinātu drošāku vidi visām ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušajām personām; tā kā kibervardarbībā cietušajiem vajadzētu būt pieejamai informācijai par to, kā un ar ko sazināties tiesībaizsardzības dienestos, kā arī par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas pieejami, lai palīdzētu viņiem distresa situācijās;

| AC. | tā kā Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs, Eurojust un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA) ir veikuši pētījumus par kibernoziedzību tiešsaistē; tā kā dažas sievietes un LGBTIK, piemēram, feministes un LGBTIK aktīvistes, mākslinieces, politiķes, sievietes valsts amatos, žurnālistes, blogeres, cilvēktiesību aizstāves un citas publiskas personas, ir īpaši cietušas no kibervardarbības, kas saistīta ar dzimumu, un tā kā tas viņām rada ne tikai kaitējumu reputācijai, psiholoģisku kaitējumu un ciešanas, bet var arī izraisīt traucējumus cietušās personas sadzīvē, privātuma aizskaršanu un kaitēt personīgajām attiecībām un ģimenes dzīvei, un var atturēt cietušās personas no digitālās līdzdalības politiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centrs, Eurojust un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūra (ENISA) ir veikuši pētījumus par kibernoziedzību tiešsaistē; tā kā dažas sievietes un LGBTIK, piemēram, feministes un LGBTIK aktīvistes, mākslinieces, politiķes, sievietes valsts amatos, žurnālistes, blogeres, cilvēktiesību aizstāves un citas publiskas personas, ir īpaši cietušas no kibervardarbības, kas saistīta ar dzimumu, un tā kā tas viņām rada ne tikai kaitējumu reputācijai, psiholoģisku kaitējumu un ciešanas, bet var arī izraisīt traucējumus cietušās personas sadzīvē, privātuma aizskaršanu un kaitēt personīgajām attiecībām un ģimenes dzīvei, un var atturēt cietušās personas no digitālās līdzdalības politiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē;

| AD. | tā kā ar dzimumu saistīta kibervardarbība nereti izraisa pašcenzūru, un tā kā šāda situācija var kaitēt ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušo profesionālajai dzīvei un reputācijai; tā kā vardarbīgu un ar dzimumu saistītu draudu dēļ cietušās personas nereti izvēlas izmantot pseidonīmus, neizcelties tiešsaistes vidē, izlemj apturēt, deaktivizēt vai pilnībā izdzēst savus tiešsaistes kontus vai pat pilnībā aiziet no savas profesijas; tā kā minētais var izraisīt to, ka sievietes vairs nepaudīs savus viedokļus un uzskatus, un vēl vairāk saasināt jau pastāvošo dzimumu nevienlīdzību politiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē; tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības pieaugums, ar ko saskaras sievietes, var viņām liegt iesaistīties digitālajā nozarē kā tādā, tādējādi nostiprinot dzimumu diskriminējošu jaunu tehnoloģiju plānošanu, izstrādi un ieviešanu un izraisot esošās diskriminējošās prakses un stereotipu atkārtošanos, veicinot to, ka ar dzimumu saistītu kibervardarbību sāk uzskatīt par normālu praksi; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ar dzimumu saistīta kibervardarbība nereti izraisa pašcenzūru, un tā kā šāda situācija var kaitēt ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušo profesionālajai dzīvei un reputācijai; tā kā vardarbīgu un ar dzimumu saistītu draudu dēļ cietušās personas nereti izvēlas izmantot pseidonīmus, neizcelties tiešsaistes vidē, izlemj apturēt, deaktivizēt vai pilnībā izdzēst savus tiešsaistes kontus vai pat pilnībā aiziet no savas profesijas; tā kā minētais var izraisīt to, ka sievietes vairs nepaudīs savus viedokļus un uzskatus, un vēl vairāk saasināt jau pastāvošo dzimumu nevienlīdzību politiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē; tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības pieaugums, ar ko saskaras sievietes, var viņām liegt iesaistīties digitālajā nozarē kā tādā, tādējādi nostiprinot dzimumu diskriminējošu jaunu tehnoloģiju plānošanu, izstrādi un ieviešanu un izraisot esošās diskriminējošās prakses un stereotipu atkārtošanos, veicinot to, ka ar dzimumu saistītu kibervardarbību sāk uzskatīt par normālu praksi;

| AE. | tā kā ar dzimumu saistīta kibervardarbība tieši ietekmē sieviešu seksuālo, fizisko un psiholoģisko veselību un labklājību un tai ir negatīva sociālā un ekonomiskā ietekme; tā kā ar dzimumu saistīta kibervardarbība negatīvi ietekmē cietušo spēju pilnībā īstenot savas pamattiesības, tādējādi radot smagas sekas sabiedrībai un demokrātijai kopumā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ar dzimumu saistīta kibervardarbība tieši ietekmē sieviešu seksuālo, fizisko un psiholoģisko veselību un labklājību un tai ir negatīva sociālā un ekonomiskā ietekme; tā kā ar dzimumu saistīta kibervardarbība negatīvi ietekmē cietušo spēju pilnībā īstenot savas pamattiesības, tādējādi radot smagas sekas sabiedrībai un demokrātijai kopumā;

| AF. | tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības un tās radīto garīgās veselības problēmu kaitīgā ekonomiskā ietekme var cietušajiem radīt smagas ekonomiskās sekas, cita starpā ietekmējot viņu spēju meklēt darbu, un radīt finansiālu slogu; tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības ekonomiskā ietekme var ietvert ietekmi uz nodarbinātību, piemēram, mazāku klātbūtni darbā, nodarbinātības statusa apdraudējuma risku, tādējādi izraisot darbvietu zaudēšanas risku vai zemāku ražīgumu; tā kā ar dzimumu saistītai kibervardarbībai var būt sarežģīta un ilgstoša ietekme uz garīgo veselību; tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības ietekme uz garīgo veselību, piemēram, trauksme, depresija un pastāvīgi posttraumatiskie simptomi, rada arī negatīvu ietekmi savstarpējo attiecību, sociālajā, juridiskajā, ekonomiskajā un politiskajā ziņā un galu galā ietekmē jauniešu iztikas līdzekļus un identitāti; tā kā daži šie ietekmes veidi ietver citus diskriminācijas veidus, saasinot jau esošos diskriminācijas un nelīdztiesības veidus; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības un tās radīto garīgās veselības problēmu kaitīgā ekonomiskā ietekme var cietušajiem radīt smagas ekonomiskās sekas, cita starpā ietekmējot viņu spēju meklēt darbu, un radīt finansiālu slogu; tā kā ar dzimumu saistītas vardarbības ekonomiskā ietekme var ietvert ietekmi uz nodarbinātību, piemēram, mazāku klātbūtni darbā, nodarbinātības statusa apdraudējuma risku, tādējādi izraisot darbvietu zaudēšanas risku vai zemāku ražīgumu; tā kā ar dzimumu saistītai kibervardarbībai var būt sarežģīta un ilgstoša ietekme uz garīgo veselību; tā kā ar dzimumu saistītas kibervardarbības ietekme uz garīgo veselību, piemēram, trauksme, depresija un pastāvīgi posttraumatiskie simptomi, rada arī negatīvu ietekmi savstarpējo attiecību, sociālajā, juridiskajā, ekonomiskajā un politiskajā ziņā un galu galā ietekmē jauniešu iztikas līdzekļus un identitāti; tā kā daži šie ietekmes veidi ietver citus diskriminācijas veidus, saasinot jau esošos diskriminācijas un nelīdztiesības veidus;

| AG. | tā kā EPRS pētījumā “Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana — kibervardarbība” tiek lēsts, ka kiberuzmākšanās un kibervajāšanas kopējas izmaksas ir 49–89,3 miljardi EUR, kuru lielāko daļu veido vērtības zudums saistībā ar dzīves kvalitāti, kas veido vairāk nekā pusi no kopējām izmaksām (aptuveni 60 % kiberuzmākšanās gadījumā un aptuveni 50 % kibervajāšanas gadījumā); |
| --- | --- |

AG.

tā kā EPRS pētījumā “Ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošana — kibervardarbība” tiek lēsts, ka kiberuzmākšanās un kibervajāšanas kopējas izmaksas ir 49–89,3 miljardi EUR, kuru lielāko daļu veido vērtības zudums saistībā ar dzīves kvalitāti, kas veido vairāk nekā pusi no kopējām izmaksām (aptuveni 60 % kiberuzmākšanās gadījumā un aptuveni 50 % kibervajāšanas gadījumā);

| AH. | tā kā preventīvām darbībām, tostarp ar izglītības, arī digitālās pratības un prasmju, piemēram, kiberhigiēnas un tīkla etiķetes, palīdzību, ir jābūt jebkuras tādas publiskās politikas galvenajam elementam, kuras mērķis ir novērst ar dzimumu saistītu kibervardarbību, |
| --- | --- |

AH.

tā kā preventīvām darbībām, tostarp ar izglītības, arī digitālās pratības un prasmju, piemēram, kiberhigiēnas un tīkla etiķetes, palīdzību, ir jābūt jebkuras tādas publiskās politikas galvenajam elementam, kuras mērķis ir novērst ar dzimumu saistītu kibervardarbību,

| 1. | uzsver, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība ir ar dzimumu saistītas vardarbības bezsaistē turpinājums un ka neviena politikas alternatīva nebūs efektīva, ja tajā netiks ņemta vērā šī realitāte; uzsver, ka spēkā esošie Savienības tiesību akti neparedz mehānismus, kas ir vajadzīgi, lai pienācīgi risinātu ar dzimumu saistītu kibervardarbību; aicina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt un īstenot leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, lai risinātu ar dzimumu saistītas kibervardarbības jautājumu un ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušo viedokļus iekļautu šī jautājuma risināšanas stratēģijās, sasaistot tās ar iniciatīvām, kuru mērķis ir izskaust dzimumu stereotipus, seksistisku attieksmi un diskrimināciju pret sievietēm; uzsver, ka šiem turpmākajiem priekšlikumiem vajadzētu būt saskaņā ar esošajiem priekšlikumiem, piemēram, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK, kā arī jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/36/ES (27) un Direktīvu 2012/29/ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka nav kopīgas ar dzimumu saistītas kibervardarbības definīcijas un tas rada būtiskas atšķirības attiecībā uz to, kādā mērā dalībvalstis novērš un apkaro ar dzimumu saistītu kibervardarbību, radot dalībvalstīs izteiktas atšķirības cietušo aizsardzībā, kā arī atbalsta un kompensācijas nodrošināšanā cietušajiem; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt un pieņemt kopīgu ar dzimumu saistītas kibervardarbības definīciju, kas atvieglotu darbu, analizējot dažādus ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidus un cīnoties pret to, un tādējādi nodrošinātu, ka ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajām personām dalībvalstīs ir efektīva piekļuve tiesu iestādēm un specializētiem atbalsta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ar dzimumu saistītas kibervardarbības jēdziens nevar attiekties tikai uz datorsistēmām — tam vajadzētu būt plašam, tādējādi aptverot gadījumus, kad IKT tiek izmantotas nolūkā sekmēt vardarbību pret personām vai draudēt ar šādu vardarbību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Savienības Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, ko Komisija ir iesniegusi kā instrumentu, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm visā viņu daudzveidībā, kā arī ar dzimumu saistītu vardarbību un novērstu tās pamatcēloņus; uzsver, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība dziļi sakņojas varas dinamikā, ekonomiskajā nelīdzsvarotībā un dzimtes normās; aicina dalībvalstis un Komisiju risināt ar dzimumu saistītas kibervardarbības pamatcēloņus un vērsties pret dzimumu lomām un stereotipiem, kas vardarbību pret sievietēm padara pieņemamu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis paredzēt atbilstīgus cilvēkresursus un finanšu resursus valstu, reģionālajām un vietējām pārvaldes struktūrām un juridiskās palīdzības, veselības, it īpaši garīgās veselības, aprūpes un sociālās aizsardzības iestādēm, tostarp sieviešu organizācijām, lai efektīvi palīdzētu novērst ar dzimumu saistītu kibervardarbību un aizsargātu sievietes no tās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu risināta arī kibervardarbība, tostarp tās veidi seksa industrijā; aicina Komisiju un dalībvalstis likvidēt pornogrāfijas nozari, kas balstās uz cilvēku tirdzniecību seksuālas izmantošanas nolūkā, izvarošanu un citu veidu uzbrukumiem pret sievietēm un bērniem un viņu ļaunprātīgu izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis ietvert mizoginiju naida runas veidos un ar sieviešu nīšanu saistītus uzbrukumus atzīt par naida noziegumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka sistēmiska un sociālā diskriminācija, tostarp dzimumbalstīta, rasistiska un ekonomiskā diskriminācija, tiek reproducēta un pastiprināta tiešsaistē; atgādina, ka šie diskriminācijas veidi ir savstarpēji saistīti, radot smagākas sekas neaizsargātām personām, piemēram, migrantēm, etnisko vai reliģisko kopienu sievietēm, sievietēm ar funkcionālu daudzveidību, LGBTIK un pusaudžiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē saistībā ar LGBTIK līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam pausto Komisijas apņemšanos paplašināt LESD 83. panta 1. punktā minēto “eironoziegumu” sarakstu, iekļaujot tajā naida noziegumus un naida runu, tostarp gadījumos, kad tie ir vērsti pret LGBTIK; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir steidzami jārisina ar dzimumu saistītas vardarbības pamatcēloņi, un aicina Komisiju šo pieeju ņemt vērā savos turpmākajos priekšlikumos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas rezultātā dramatiski palielinājās intīmā partnera vardarbība un ļaunprātīga izmantošana, ko dēvē par “ēnu pandēmiju” un kas ietver fizisku, psiholoģisku, seksuālu un ekonomisku vardarbību un tās tiešsaistes dimensiju, jo cilvēku sabiedriskā dzīve arvien vairāk tiek pārcelta uz tiešsaisti un cietušie ir spiesti pavadīt vairāk laika kopā ar vardarbīgām personām un viņi parasti ir vairāk izolēti no atbalsta tīkliem; uzsver arī to, ka Covid-19 pārvietošanās ierobežojumu laikā daudziem LGBTIK uzmācās, viņus ļaunprātīgi izmantoja vai pakļāva vardarbībai, tostarp no ģimenes locekļu, likumīgo aizbildņu vai mājokļa biedru puses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka “ēnu pandēmija” apgrūtināja sieviešu piekļuvi efektīvai aizsardzībai, atbalsta pakalpojumiem un tiesu iestādēm, kā arī atklāja atbalsta resursu un struktūru nepietiekamību, atstājot daudz sieviešu bez atbilstīgas un savlaicīgas aizsardzības; mudina dalībvalstis palielināt to sniegto palīdzību, izmantojot īpašas patversmes, palīdzības tālruņus un atbalsta pakalpojumus, lai aizsargātu cietušos un atvieglotu tiesiskās aizsardzības izmantošanu, ziņošanu par vardarbību dzimuma dēļ un vainīgo saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par Covid-19 pandēmijas laikā notikušajiem naida noziegumu un naida runas gadījumiem saistībā ar kūdīšanu uz diskrimināciju vai vardarbību, radot neaizsargātu grupu personu stigmatizāciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju veikt padziļinātāku analīzi par Covid-19 pandēmijas ietekmi uz visiem ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidiem un aicina dalībvalstis īstenot efektīvu rīcību, izmantojot atbalstu, ko sniedz pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tādas Savienības struktūras, biroji un aģentūras kā FRA un Eiropols (28); turklāt mudina Komisiju izstrādāt Savienības protokolu par vardarbību saistībā ar dzimumu, kas piedzīvota krīzes laikā un ārkārtas apstākļos, lai cietušajiem paredzētus aizsardzības pakalpojumus ietvertu dalībvalstu “pamatpakalpojumu” klāstā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt naida runas jēdzienu, attiecinot to arī uz seksistisku naida runu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība ir transnacionāla; uzsver, ka ar dzimumu saistītai kibervardarbībai ir papildu transnacionāla ietekme, ņemot vērā to, ka IKT izmantošanai raksturīga pārrobežu dimensija; uzsver, ka noziedzīgu nodarījumu izdarītāji izmanto tiešsaistes platformas vai mobilos tālruņus, kas savienoti ar citām valstīm vai ko mitina citas valstis, nevis valsts, kurā atrodas ar dzimumu saistītas kibervardarbības upuri; uzsver, ka straujā tehnoloģiju attīstība un digitalizācija varētu radīt jaunus ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidus, kā rezultātā noziedzīgu nodarījumu izdarītāji varētu netikt saukti pie atbildības, pastiprinot nesodāmības kultūru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras kā arī dalībvalstis un to tiesībaizsardzības iestādes sadarboties un spert konkrētus soļus, lai koordinētu savas darbības, kuru mērķis ir apkarot ar dzimumu saistītu kibervardarbību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi apsvērt ar dzimumu saistītas kibervardarbības pārklāšanos ar cilvēku tirdzniecību, kuras pamatā ir sieviešu un meiteņu seksuāla izmantošana, jo īpaši saistībā ar Covid-19 pandēmiju; uzsver, ka ir būtiski sociālajos medijos vairot informētību par cilvēku tirdzniecību tiešsaistē, lai nepieļautu, ka cilvēku tirdzniecības tīklos nonāk jauni upuri; turklāt uzsver, ka uz attēliem balstīta seksuāla vardarbība ir ekstremāls privātuma pārkāpums, kas ir arī ar dzimumu saistītas vardarbības veids, kā tas apstiprinājās, piemēram, Īrijā 2020. gada novembrī, kur tika publiskoti desmitiem tūkstoši nepārprotami seksuālu attēlu ar sievietēm un meitenēm bez viņu piekrišanas; tādēļ stingri mudina dalībvalstis atjaunināt savus attiecīgos valsts tiesību aktus, lai uz attēliem balstītu seksuālu vardarbību un jebkādu citu nepārprotami intīma materiāla kopīgošanu bez personas piekrišanas iekļautu noziedzīgu nodarījumu pret tikumību un dzimumneaizskaramību sarakstā atsevišķi no gadījumiem, kas saistīti ar materiāliem, kuros redzama bērnu seksuāla izmantošana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina dalībvalstis pienācīgi un efektīvi pieņemt un īstenot atbilstošus valsts tiesību aktus, tostarp krimināltiesību aktus, un īpašu politiku, lai veicinātu izpratnes veicināšanu un izveidotu kampaņas, apmācības un izglītības programmas, tostarp digitālās izglītības, pratības un prasmju jomā, pievēršoties arī jaunākām paaudzēm; mudina Komisiju šajā saistībā sniegt atbalstu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver dzimumu līdztiesības nozīmi izglītības programmās, lai novērstu ar dzimumu saistītas vardarbības pamatcēloņus, likvidējot dzimumu stereotipus un izmainot sociālo un kultūras attieksmi, kas rada kaitīgas sociālās un dzimtes normas; uzsver kvalificētu apmācības speciālistu, piemēram, izglītības personāla, nozīmīgumu, lai atbalstītu studentus ar dzimumu saistītas kibervardarbības jautājumos, un to, cik svarīgi ir ieguldīt šādos speciālistos; norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš zēnu un vīriešu izglītībai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis izstrādāt politiku un programmas, lai nodrošinātu atbalstu un kompensāciju cietušajiem un veiktu atbilstīgus pasākumus pret šādu nodarījumu izdarītāju nesodāmību, tostarp apsverot iespēju pārskatīt un grozīt to valsts tiesību aktus par tiesu rīkojumiem, lai kibervardarbību iekļautu kā vienu no veidiem, kā iespējams pārkāpt tiesas rīkojumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis izveidot valstu kontaktpunktu tīklus un izstrādāt iniciatīvas, lai uzlabotu noteikumu tuvināšanu un stiprinātu esošo noteikumu piemērošanu nolūkā novērst ar dzimumu saistītu kibervardarbību; atgādina, ka Eiropas Padomes Konvencija par kibernoziegumiem, Eiropas Padomes Konvencija par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību un Stambulas konvencija paredz kriminālatbildības noteikšanu par konkrētu rīcību, kas ietver vai ir saistīta ar vardarbību pret sievietēm un bērniem, piemēram, ar dzimumu saistītu kibervardarbību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt atbilstīgu finansējumu aizstāvības organizācijām un cietušo atbalsta organizācijām; uzsver, ka ir svarīgi pētīt ar dzimumu saistītas kibervardarbības būtību; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt līdzekļus, kas paredzēti, piemēram, izpratnes veicināšanas kampaņām un dzimumu stereotipu apkarošanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis visos posmos nodrošināt obligātu, nepārtrauktu un dzimumresponsīvu spēju veidošanu, izglītību un apmācību visiem attiecīgajiem speciālistiem, jo īpaši tiesu un tiesībaizsardzības iestādēm cīņā pret kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu, lai nodrošinātu viņiem zināšanas par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu, un par to, kā labāk izprast cietušos un parūpēties par viņiem, jo īpaši tiem, kuri nolemj iesniegt sūdzības, lai neradītu nekādu sekundāru viktimizāciju un atkārtotu traumatizāciju; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt apmācību noziedzīgu ar dzimumu saistītas kibervardarbības nodarījumu izmeklēšanā un kriminālvajāšanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka ir jānodrošina atbalsta pakalpojumi, palīdzības tālruņi, pieejami ziņošanas mehānismi un tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kuru mērķis ir aizsargāt un atbalstīt ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušos; aicina dalībvalstis ar Savienības atbalstu sagatavot saskaņotu, lietotājdraudzīgu, pieejamu un regulāri atjauninātu direktoriju ar atbalsta dienestiem, palīdzības tālruņiem un ziņošanas mehānismiem, kas ir pieejami konkrētos pret sievietēm vērstas kibervardarbības gadījumos; tie varētu būt pieejami vienotā platformā, kura varētu ietvert arī informāciju par atbalstu, kas pieejams citu vardarbības veidu gadījumā pret sievietēm; norāda, ka ar dzimumu saistītas kibervardarbības problēma, iespējams, ir smagāka, nekā pašlaik liecina dati, jo par to netiek pietiekami ziņots un ar dzimumu saistīta vardarbība tiešsaistē tiek uzskatīta par normālu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver mediju un sociālo mediju nozīmīgumu, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par to, kā novērst un apkarot ar dzimumu saistītu kibervardarbību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju sekmēt izpratnes veicināšanu, informācijas un aizstāvības kampaņas, kas vērstos pret visiem ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidiem un palīdzētu nodrošināt drošu digitālo publisko telpu ikvienam; uzskata, ka Savienības mēroga izpratnes veicināšanas kampaņā par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu, cita starpā būtu jāietver informācija, kas vērsta uz Savienības jauniešu izglītošanu par to, kā atpazīt kibervardarbības veidus un ziņot par tiem, un par digitālajām tiesībām; norāda, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība ir īpaši vērsta pret jaunām sievietēm, un šajā sakarībā aicina arī izstrādāt īpašas profilakses un izpratnes veicināšanas iniciatīvas (29); |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina Komisiju un dalībvalstis izveidot uzticamu sistēmu, lai regulāri vāktu visas Savienības mēroga sadalītus un salīdzināmus statistikas datus par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, tostarp par kibervardarbību, tās izplatību un sekām, un izstrādāt rādītājus, lai novērtētu sasniegto; atkārtoti apstiprina nepieciešamību vākt visaptverošus sadalītus un salīdzināmus datus, tostarp zinātniskus datus, lai novērtētu ar dzimumu saistītas vardarbības apmēru, rastu risinājumus un novērtētu sasniegto; aicina dalībvalstis vākt un sniegt attiecīgos datus; iesaka Komisijai un dalībvalstīm izmantot EIGE, Eurostat, FRA, Eiropola, Eurojust un ENISA spējas un speciālās zināšanas; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veikt Savienības apsekojumu ar dzimumu saistītas vardarbības jomā, kura rezultāti būs pieejami 2023. gadā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka ar dzimumu saistītai kibervardarbībai var būt plaša ietekme uz cietušajiem, radot viņiem smagas sekas visa mūža garumā, piemēram, fizioloģiska ietekme un ietekme uz garīgo veselību, tostarp stress, koncentrācijas problēmas, trauksme, panikas lēkmes, zems pašnovērtējums, depresija, posttraumatiskā stresa sindroms, sociālā izolācija, uzticēšanās trūkums un kontroles izjūtas trūkums, bailes, pašsavainošanās un pašnāvnieciskas domas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība var ietekmēt cietušos tādējādi, ka tiek grauta viņu reputācija, radītas fiziskas un medicīniskas problēmas un traucējumi cietušā sadzīvē, pārkāptas tiesības uz privātumu un cietušais izvairās no tiešsaistes un bezsaistes vides; uzsver, ka ar dzimumu saistītai vardarbībai var būt arī negatīva ekonomiskā ietekme saistībā ar mazāku klātbūtni darbā, darbvietas zaudēšanas risku, spēju meklēt darbu un dzīves kvalitātes pasliktināšanos, un uzsver, ka daži no šīs ietekmes veidiem ietver citus diskriminācijas veidus, ar kuriem sievietes un LGBTIK saskaras darba tirgū; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž bažas par to, kādas sekas var radīt ietekme uz jo īpaši gados jaunu cilvēku garīgo veselību, kas var ne tikai būtiski pasliktināt viņu mācību rezultātus, bet arī izraisīt atsvešināšanos no sociālās un sabiedriskās dzīves, tostarp norobežošanos no ģimenes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība rada negatīvu psiholoģisku, sociālu un ekonomisku ietekmi uz sieviešu un meiteņu dzīvi gan tiešsaistē, gan bezsaistē; norāda, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība ietekmē sievietes un meitenes dažādos veidos, jo pārklājas ar diskriminācijas veidiem, kuri papildu dzimumam cita starpā balstās uz viņu seksuālo orientāciju, vecumu, rasi, reliģiju vai invaliditāti, un atgādina, ka izšķiroša nozīme ir intersekcionālajai pieejai, lai izprastu šos konkrētos diskriminācijas veidus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst ar dzimumu saistītas kibervardarbības intersekcionālajiem veidiem, kas var ietekmēt sievietes un meitenes, kuras pieder pie tādām neaizsargātā situācijā esošām grupām kā, piemēram, etniskās minoritātes, personas ar invaliditāti un LGBTIK; atgādina, ka tiešsaistes un bezsaistes saziņā un kampaņās par tā saukto “dzimumu ideoloģiju” izplatās LGBTIK dēvēšana par “ideoloģiju”; uzsver, ka feministi un LGBTIK aktīvisti nereti kļūst par neslavas celšanas kampaņu un tiešsaistē īstenotas naida runas un iebiedēšanas mērķi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis izstrādāt īpašus bezmaksas un pieejamus atbalsta pakalpojumus neaizsargātās situācijās nonākušām grupām, tostarp ārkārtas un ilgtermiņa atbalstu, piemēram, psiholoģisku, medicīnisku, juridisko, praktisku un sociālekonomisko palīdzību un programmas, it īpaši digitālās izglītības, pratības un prasmju programmas; aicina Komisiju šajā saistībā sniegt atbalstu dalībvalstīm; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nožēlu par to, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība kļūst arvien izplatītāka un mazina sieviešu un LGBTIK līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un debatēs, tādējādi iedragājot Savienības demokrātiju un tās principus un liedzot minētajām personām pilnvērtīgi izmantot savas pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši runas brīvību; turklāt pauž nožēlu par to, ka uz dzimumu balstīta kibervardarbība noved pie cenzūras; pauž nožēlu par to, ka šāda piespiešana klusēt ir bijusi īpaši vērsta pret sievietēm aktīvistēm, tostarp feministēm un meitenēm, LGBTIK+ aktīvistēm, māksliniecēm, sievietēm nozarēs ar vīriešu dominanci, žurnālistēm, politiķēm, cilvēktiesību aizstāvēm un blogerēm nolūkā atturēt no sieviešu līdzdalības sabiedriskajā dzīvē, tostarp politikā un lēmumu pieņemšanā; pauž bažas par to, ka ar dzimumu saistītas kibervardarbības atturošā ietekme nereti sāk ietekmēt arī realitāti bezsaistē un ka vardarbības pret publiskās debatēs iesaistītām sievietēm tiešsaistē normalizēšana aktīvi veicina šādu noziedzīgu nodarījumu nepaziņošanu un ierobežo it īpaši gados jaunu sieviešu līdzdalību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par mizoginijas, kā arī dzimuma līdztiesības un feministu pretinieku kustību pieaugumu un to īstenotajiem uzbrukumiem sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka dzimumu normas un stereotipi ir dzimumu diskriminācijas pamatā; uzsver, kādu ietekmi uz dzimumu līdztiesību rada dzimumu stereotipu attēlošana medijos un reklāma; aicina medijus un uzņēmumus stiprināt pašregulācijas mehānismus un rīcības kodeksus, lai nosodītu un apkarotu seksistisku reklāmas un mediju saturu, piemēram, seksistiskus attēlus un valodu, seksistisku praksi un dzimumu stereotipus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka lielākā daļa ar dzimumu saistītas vardarbības īstenotāji ir vīrieši; uzsver agrīnā vecumā nodrošinātas izglītības būtisko nozīmi, lai veicinātu un pievērstos jautājumam par sieviešu un vīriešu, kā arī zēnu un meiteņu vienlīdzīgu statusu un varas attiecībām nolūkā izskaust aizspriedumus un dzimumu stereotipus, kas noved pie kaitējošām sociālām dzimumu normām; pauž bažas arī par to, ka vīriešu vardarbība pret sievietēm sākas kā zēnu vardarbība pret meitenēm; atgādina, ka skolās izmantotā valoda, mācību programmas un grāmatas var pastiprināt dzimumu stereotipus, un turklāt atgādina, cik svarīgi ir izglītot digitālo prasmju, piemēram, kiberhigiēnas un tīkla etiķetes, jomā, kā arī par to, kā vīriešiem un zēniem cieņpilni izmantot tehnoloģijas un kā izturēties pret sievietēm un meitenēm tiešsaistē, un nodrošināt sievietēm vārda brīvību un jēgpilnu līdzdalību publiskajā diskursā; šajā sakarībā aicina dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, lai, apmācot pedagogus un pārskatot mācību programmas, materiālus un pedagoģijas praksi, apkarotu dzimumu stereotipus izglītībā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka sievietes, meitenes un LGBTIK saskaras ar daudziem šķēršļiem ienākšanai IKT un digitālajā jomā; pauž nožēlu par to, ka dzimumu nelīdztiesība pastāv visās digitālo tehnoloģiju nozarēs, tostarp tādās jaunajās tehnoloģijās kā MI, un ir īpaši nobažījies par dzimumu nelīdztiesību tehnoloģiju inovāciju un pētniecības jomā; uzsver, ka viena no MI visbūtiskākajām nepilnībām ir saistīta ar tādiem konkrētiem aizspriedumiem kā dzimums, vecums, invaliditāte, reliģija, rase vai etniskā izcelsme, sociālā izcelsme vai seksuālā orientācija; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, lai nepieļautu šādus aizspriedumus, īpaši novēršot dzimumu nelīdztiesību nozarē, un nodrošināt pamattiesību pilnīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis veicināt sieviešu iesaisti IKT nozarē un sekmēt viņu profesionālo izaugsmi šajā nozarē, nodrošinot pietiekamus stimulus attiecīgajos valsts, reģionālajos un vietējos rīcības plānos vai politikas virzienos par dzimumu; mudina Komisiju un dalībvalstis novērst dzimumu nevienlīdzību IKT un zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) nozarēs, izmantojot izglītību, izpratnes veicināšanas kampaņas, profesionālo apmācību, pienācīgu finansējumu, sieviešu pārstāvības veicināšanu šajās nozarēs, jo īpaši ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, vienlīdzīgām iespējām, drošu un labvēlīgu darba vidi, tostarp pilnīgas neiecietības politiku attiecībā uz seksuālu uzmākšanos un aizskarošu izturēšanos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt Direktīvas 2011/93/ES pienācīgu piemērošanu, lai palielinātu izpratni un samazinātu risku, ka bērni cieš no seksuālas vardarbības vai izmantošanas tiešsaistē; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē nesen pieņemtajā cietušo tiesību stratēģijā iekļauto Komisijas paziņojumu izveidot Savienības tīklu ar dzimumu saistītas vardarbības un vardarbības ģimenē apkarošanai un īstenot pasākumus, lai aizsargātu ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušo drošību, sekmējot satvara izstrādi sadarbībai starp interneta platformām un citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ņem vērā Komisijas Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevējas komitejas aicinājumu izstrādāt Savienības līmeņa tiesību aktus par vardarbības pret sievietēm tiešsaistē apkarošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka ir jāaizsargā un jāatbalsta ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušie un jānodrošina viņiem pilnvērtīgas iespējas, tai skaitā iespējas saņemt kompensāciju,, kā arī jāgarantē vienlīdzīga piekļuve tiesu sistēmai, īpaši saistībā ar pamata psiholoģisko un juridisko konsultāciju sniegšanu, kam jābūt pieejamām visiem ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām nodrošināt kvalitatīvu apmācību ar dzimumresponsīvu pieeju dažādiem speciālistiem un citiem profesionāļiem, tostarp sociālo dienestu darbiniekiem, tiesībaizsardzības amatpersonām, tiesu iestāžu amatpersonām un izglītības darbiniekiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | šajā sakarībā atgādina, cik svarīgi ir nodrošināt neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām finanšu resursus un cilvēkresursus, lai sniegtu atbalsta pakalpojumus, piemēram, juridiskās konsultācijas un psiholoģisko atbalstu un konsultācijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis darīt pieejamus visiem cietušajiem atbalsta pakalpojumus, tostarp juridiskās un psiholoģiskās konsultācijas, izveidot skaidru protokolu, lai palīdzētu ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem un novērstu turpmāku kaitējumu un atkārtotu viktimizāciju, un nodrošināt, ka cietušajiem ir tūlītēja piekļuve tiesu sistēmai; uzsver, ka tāpēc ir jāpalielina cietušo informētība par viņiem pieejamajiem atbalsta pakalpojumiem; turklāt aicina dalībvalstis sagatavot un izplatīt saprotamu informāciju par juridiskajiem kanāliem un atbalsta pakalpojumiem, kas ir pieejami ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem, un izstrādāt sūdzību mehānismus, kuri cietušajiem būtu viegli un tūlītēji pieejami, tostarp digitālā veidā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž bažas par tādu tehnoloģiju tirdzniecību, kas atvieglo ļaunprātīgu izmantošanu, it īpaši par vajāšanas programmatūras tirdzniecību; noraida ierosinājumu, ka vajāšanas programmatūras lietotnes ir uzskatāmas par vecākvadības lietotnēm; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver tiešsaistes platformu svarīgo lomu ar dzimumu saistītas kibervardarbības novēršanā un apkarošanā; uzsver, ka dalībvalstīm ir jāsadarbojas ar tiešsaistes platformām, lai pieņemtu pasākumus, ar kuriem nodrošina savlaicīgus un pieejamus ziņošanas mehānismus cīņā pret kibervardarbību un garantē tiešsaistes drošību, sieviešu privātumu tiešsaistē un atbilstīgus tiesiskās aizsardzības mehānismus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina tiesībaizsardzības iestādes un tehnoloģiju uzņēmumus un pakalpojumu sniedzējus efektīvi sadarboties, pilnībā ievērojot pamattiesības, pamatbrīvības un datu aizsardzības noteikumus, lai panāktu cietušo tiesību nodrošināšanu un viņu aizsardzību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK, kura mērķis ir radīt drošāku digitālo telpu un panākt atbilstību ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kuros ir aizsargātas pamattiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mudina Padomi steidzami pabeigt Stambulas konvencijas ratifikāciju Savienībā, tai pievienojoties plaši un bez nekādiem ierobežojumiem, un iestāties par to, lai to ratificē un ātri un pienācīgi ievieš un īsteno visas dalībvalstis; pauž nožēlu par to, ka līdz šim to ir ratificējusi tikai 21 dalībvalsts, un aicina Bulgāriju, Čehijas Republiku, Latviju, Lietuvu, Slovākiju un Ungāriju ratificēt konvenciju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka Stambulas konvencija ir visaptverošākais starptautiskais līgums, ar ko novērš ar dzimumu saistītas vardarbības pamatcēloņus visās tās izpausmēs, nodrošinot tiesvedību gan tiešsaistes, gan bezsaistes ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumā, un šī konvencija ir jāuzskata par minimālajiem standartiem; stingri nosoda dažu dalībvalstu mēģinājumus diskreditēt Stambulas konvenciju un mazināt progresu, kas panākts ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanā; uzsver, ka ir svarīgi efektīvi īstenot konvenciju visā Savienībā, un atgādina, ka nespēja pabeigt tās ratifikāciju apdraud Savienības uzticamību; uzsver, ka šī prasība nemazina aicinājumu pieņemt Savienības tiesību aktu par vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, apkarošanu, bet drīzāk papildina to; atgādina, ka jauniem leģislatīvajiem pasākumiem katrā ziņā jāsaskan ar Stambulas konvencijā noteiktajām tiesībām un pienākumiem un jāpapildina tās ratifikācija; tādēļ mudina dalībvalstis un Savienību pieņemt papildu pasākumus, tostarp saistošus likumdošanas pasākumus, lai cīnītos pret šiem vardarbības veidiem ar gaidāmo direktīvi par visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm apkarošanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vēlreiz pārliecinoši apstiprina savu iepriekš pausto apņemšanos apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību un atkārto aicinājumu, ka nepieciešama visaptveroša direktīva, kas aptvertu visus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus, tostarp sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pārkāpumus, kibervardarbību un seksuālu izmantošanu un vardarbību, kā arī pienākumu atturēt vainīgos no vardarbības, izmeklēt to un saukt pie atbildības par to, aizsargāt cietušos un lieciniekus un apkopot datus, kas ir labākais veids, lai izbeigtu ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mudina Komisiju izmantot gaidāmo direktīvu, lai noteiktu par krimināli sodāmu ar dzimumu saistītu kibervardarbību, kas būtu pamats spēkā esošo un turpmāko tiesību aktu saskaņošanai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prasa Padomei aktivizēt pārejas klauzulu, pieņemot lēmumu, kurā ar dzimumu saistīta vardarbība tiek atzīta par īpaši smagu noziegumu ar pārrobežu dimensiju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punkta trešo daļu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | prasa, lai Komisija, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punkta pirmo daļu un sava gaidāmā tiesību akta priekšlikuma ietvaros, bez liekas kavēšanās iesniegtu priekšlikumu tiesību aktam, ar ko nosaka pasākumus ar dzimumu saistītas kibervardarbības apkarošanai, ņemot vērā šī dokumenta pielikumā izklāstītos ieteikumus; norāda, ka minētajam priekšlikumam nevajadzētu apdraudēt centienus identificēt ar dzimumu saistītu vardarbību kā jaunu jomu, kas ietver īpaši smagus noziegumus ar pārrobežu dimensiju saskaņā ar LESD 83. panta 1. punkta trešo daļu, vai jebkādus atvasinātus tiesību aktus par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, kā to Parlaments ir prasījis savos iepriekšējos aicinājumos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un pielikumā izklāstītos ieteikumus nosūtīt Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  OV C 456, 10.11.2021., 208. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0296.

(3)  OV C 474, 24.11.2021., 140. lpp.

(4)  OV C 465, 17.11.2021., 30. lpp.

(5)  OV C 465, 17.11.2021., 160. lpp.

(6)  OV C 456, 10.11.2021., 191. lpp.

(7)  OV C 456, 10.11.2021., 232. lpp.

(8)  OV C 425, 20.10.2021., 28. lpp.

(9)  OV C 316, 6.8.2021., 2. lpp.

(10)  OV C 232, 16.6.2021., 48. lpp.

(11)  OV C 449, 23.12.2020., 102. lpp.

(12)  OV C 433, 23.12.2019., 31. lpp.

(13)  OV C 390, 18.11.2019., 28. lpp.

(14)  OV C 346, 27.9.2018., 192. lpp.

(15)  OV C 346, 27.9.2018., 29. lpp.

(16)  OV C 337, 20.9.2018., 167. lpp.

(17)  https://www.osce.org/files/f/documents/2/9/468861_0.pdf

(18)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(19)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(20)  OV L 274, 30.7.2021., 41. lpp.

(21)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

(22)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&text=&doclang=FR&pageIndex=0&cid=192119

(23)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Women/SRWomen/Pages/OnlineViolence.aspx

(24)  https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/bullying-perspectives-practices-and-insights-2017-

(25)  https://www.who.int/publications/i/item/9789240022256

(26)  ANO īpašās referentes jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām 2018. gada 18. jūnija ziņojums par vardarbību pret sievietēm un meitenēm tiešsaistē no cilvēktiesību perspektīvas (A/HRC/38/47).

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/36/ES (2011. gada 5. aprīlis) par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (
  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.
  ).

(28)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis

(29)  FRA2014. gada 3. marta ziņojums “Violence against women: EU-wide survey”.

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

IETEIKUMI KOMISIJAI ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU PAR CĪŅU PRET VARDARBĪBU, KAS SAISTĪTA AR DZIMUMU: KIBERVARDARBĪBA

Ieteikums Nr. 1 par tiesību akta priekšlikuma mērķi

Gaidāmajā direktīvā par visu ar dzimumu saistītas vardarbības veidu apkarošanu kā harmonizēta politikas atbilde ir jāiekļauj noteikumu minimums, lai definētu ar dzimumu saistītas kibervardarbības noziedzīgu nodarījumu un ar to saistītās sankcijas, izstrādātu pasākumus, ar kuriem veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību minētā nodarījuma novēršanā, un paredzētu pasākumus cietušo aizsardzībai, atbalstam un atlīdzināšanas nodrošināšanai viņiem.

Turklāt, lai saskaņā ar LGBTIK līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam gaidāmajā priekšlikumā iekļautu definīciju par tiešsaistes naida noziegumu un naida runu, ja tā ir vērsta pret LGBTIK.

Šim priekšlikumam nevajadzētu apdraudēt centienus identificēt visus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus kā jaunu īpaši smagu noziegumu jomu.

Ieteikums Nr. 2 par piemērošanas jomu un definīcijām

Ar dzimumu saistītas kibervardarbības definīcijā būtu jānosaka kibervardarbības tvērums, apmērs un tās dzimumatkarīgais un intersekcionālais raksturs un jāuzsver, ka ar dzimumu saistīta kibervardarbība ir viens no vardarbības veidiem, kas saistīts ar dzimumu.

Priekšlikumā būtu jāiekļauj definīcija, kuras pamatā ir definīcijas spēkā esošajos instrumentos, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par kibernoziegumiem vai Stambulas konvencijā, definīcijas, ko izstrādājusi Konvencijas par kibernoziegumiem komiteja, Komisijas Sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu iespēju padomdevēja komiteja un Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašais referents jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām, kā arī definīcijas, kas formulētas saistībā ar kibernoziegumiem vai kibervardarbību pret bērniem, vai vardarbību pret sievietēm.

Pamatojoties uz esošajiem instrumentiem, iespējamā definīcija varētu būt šāda: “Ar dzimumu saistīta kibervardarbība ir ar dzimumu saistītas vardarbības veids, kas aptver jebkuru ar dzimumu saistītu vardarbīgu darbību, kas daļēji vai pilnībā tiek īstenota vai kuru atbalsta vai saasina, izmantojot tādas IKT kā mobilie tālruņi un viedtālruņi, internets, sociālo mediju platformas vai e-pasts un kas tiek vērsta pret sievieti tādēļ, ka viņa ir sieviete, vai kura nesamērīgi skar sievietes, vai tiek vērsta pret LGBTIK viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ un izraisa vai, iespējams, izraisīs fizisku, seksuālu, psiholoģisku vai ekonomisku kaitējumu, ietverot draudus veikt šādu rīcību, piespiešanu vai patvaļīgu brīvības atņemšanu sabiedriskajā vai privātajā dzīvē.”

—   Kādi ir noziegumi?

Jēdziena “datornoziegumi” iekļaušana LESD 83. panta 1. punktā var attiekties arī uz noziegumiem, kas izdarīti pret elektronisko sakaru tīkliem vai informācijas sistēmām, vai izmantojot tās, un uz nopietniem ar dzimumu saistītas tiešsaistes vardarbības veidiem ar pārrobežu dimensiju var attiekties “datornoziegumi” LESD 83. panta 1. punkta izpratnē.

Papildus tam pasākumus, kuru mērķis ir novērst ar dzimumu saistītu kibervardarbību un palīdzēt cietušajiem, varētu noteikt, pamatojoties uz LESD 83. panta 1. punktu, jo tie ir pakārtoti tiesību akta priekšlikuma galvenajam mērķim.

Tiesību akta priekšlikuma piemērošanas jomai būtu jāaptver jebkāda veida ar dzimumu saistīta vardarbība, kas daļēji vai pilnībā īstenota, atbalstīta vai saasināta, izmantojot tādas IKT kā mobilie tālruņi un viedtālruņi, internets, sociālo mediju platformas vai e-pasts, un kas tiek vērsta pret sievieti tādēļ, ka viņa ir sieviete, vai kura nesamērīgi skar sievietes, vai tiek vērsta pret LGBTIK personām viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ.

Lai gan nav iespējams sniegt izsmeļošu uz dzimumu balstītas kibervardarbības dažādo veidu tipoloģiju, jo tā pastāvīgi attīstās un parādās jaunas formas, būtu jāmin un jādefinē turpmāk minētie veidi:

| — | kiberuzmākšanās, tostarp kiberterorizēšana, seksuāla uzmākšanās tiešsaistē, nepārprotami seksuāla rakstura materiālu nevēlama saņemšana, personas aizskaršana darba vietā un agrākā vārda lietošana bez personas piekrišanas; |
| --- | --- |

—

kiberuzmākšanās, tostarp kiberterorizēšana, seksuāla uzmākšanās tiešsaistē, nepārprotami seksuāla rakstura materiālu nevēlama saņemšana, personas aizskaršana darba vietā un agrākā vārda lietošana bez personas piekrišanas;

| — | kibervajāšana; |
| --- | --- |

—

kibervajāšana;

| — | ar IKT saistīti privātuma pārkāpumi, kuru starpā ir piekļuve privātdatiem un attēliem, to saglabāšana, kopīgošana, izveidošana un apstrāde, īpaši ietverot uz attēliem balstītu seksuālu vardarbību, seksuāla rakstura privātu attēlu izveidi vai izplatīšanu bez piekrišanas, doksingu un identitātes zādzību; |
| --- | --- |

—

ar IKT saistīti privātuma pārkāpumi, kuru starpā ir piekļuve privātdatiem un attēliem, to saglabāšana, kopīgošana, izveidošana un apstrāde, īpaši ietverot uz attēliem balstītu seksuālu vardarbību, seksuāla rakstura privātu attēlu izveidi vai izplatīšanu bez piekrišanas, doksingu un identitātes zādzību;

| — | izvarošanas vai cita veida seksuāla uzbrukuma ierakstīšana un attēlu kopīgošana; |
| --- | --- |

—

izvarošanas vai cita veida seksuāla uzbrukuma ierakstīšana un attēlu kopīgošana;

| — | attālināta kontrole vai novērošana, tostarp ar spiegošanas lietotņu palīdzību mobilajās ierīcēs; |
| --- | --- |

—

attālināta kontrole vai novērošana, tostarp ar spiegošanas lietotņu palīdzību mobilajās ierīcēs;

| — | draudi, tostarp tieši draudi, vardarbības draudi un aicinājumi uz vardarbību, piemēram, izvarošanas draudi, izspiešana, seksuāla rakstura piespiešana, šantāža, kas vērsta pret cietušo, cietušā bērniem vai radiniekiem vai citām personām, kuras atbalsta cietušo un kuras tiek netieši skartas; |
| --- | --- |

—

draudi, tostarp tieši draudi, vardarbības draudi un aicinājumi uz vardarbību, piemēram, izvarošanas draudi, izspiešana, seksuāla rakstura piespiešana, šantāža, kas vērsta pret cietušo, cietušā bērniem vai radiniekiem vai citām personām, kuras atbalsta cietušo un kuras tiek netieši skartas;

| — | seksistiska naida runa, tostarp tāda satura ievietošana un kopīgošana, kas musina uz vardarbību vai naidu pret sievietēm vai LGBTIK viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ; |
| --- | --- |

—

seksistiska naida runa, tostarp tāda satura ievietošana un kopīgošana, kas musina uz vardarbību vai naidu pret sievietēm vai LGBTIK viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ;

| — | pamudināšana veikt tādu vardarbību pret sevi kā pašnāvība vai anoreksija un psihiskas traumas; |
| --- | --- |

—

pamudināšana veikt tādu vardarbību pret sevi kā pašnāvība vai anoreksija un psihiskas traumas;

| — | datorizētu bojājumu nodarīšana datnēm, programmām, ierīcēm, uzbrukumi tīmekļa vietnēm un citiem digitālās saziņas kanāliem; |
| --- | --- |

—

datorizētu bojājumu nodarīšana datnēm, programmām, ierīcēm, uzbrukumi tīmekļa vietnēm un citiem digitālās saziņas kanāliem;

| — | nelikumīga piekļuve mobilajiem tālruņiem, e-pastiem, tūlītējās ziņapmaiņas ziņojumiem vai sociālo mediju kontiem; |
| --- | --- |

—

nelikumīga piekļuve mobilajiem tālruņiem, e-pastiem, tūlītējās ziņapmaiņas ziņojumiem vai sociālo mediju kontiem;

| — | ar tiesas nolēmumiem noteikto saziņas ierobežojumu pārkāpšana; |
| --- | --- |

—

ar tiesas nolēmumiem noteikto saziņas ierobežojumu pārkāpšana;

| — | tehnoloģisko līdzekļu izmantošana cilvēku tirdzniecībā, tostarp sieviešu un meiteņu seksuālai izmantošanai. |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko līdzekļu izmantošana cilvēku tirdzniecībā, tostarp sieviešu un meiteņu seksuālai izmantošanai.

—   Kuri ir cietušie?

Priekšlikuma piemērošanas jomai attiecībā uz personām būtu jāaptver visi ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušie, īpaši atzīstot intersekcionālās diskriminācijas formas un cietušos, kas piedalās sabiedriskajā dzīvē, un tas ietver:

| — | sievietes un meitenes visā viņu daudzveidībā; kā arī |
| --- | --- |

—

sievietes un meitenes visā viņu daudzveidībā; kā arī

| — | LGBTIK viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ. |
| --- | --- |

—

LGBTIK viņu dzimumidentitātes, dzimuma pašizpausmes vai dzimumpazīmju dēļ.

Ieteikums Nr. 3 par novēršanas pasākumiem

Dalībvalstīm būtu jāīsteno virkne pasākumu, lai novērstu ar dzimumu saistītu kibervardarbību, un visiem šiem pasākumiem būtu jānovērš ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušo atkārtota traumatizācija un stigmatizācija un vajadzētu būt vērstiem uz cietušajiem, kā arī jāizmanto intersekcionāla pieeja. Vajadzētu iekļaut šādus pasākumus:

| — | izpratnes veicināšanas un izglītības programmas, tostarp programmas, kas vērstas uz zēniem un vīriešiem, kā arī kampaņas, kurās iesaistīti visi attiecīgie dalībnieki un ieinteresētās personas, lai novērstu ar dzimumu saistītas kibervardarbības pamatcēloņus vispārējā ar dzimumu saistītas vardarbības kontekstā, ar mērķi mainīt sociālo un ar kultūru saistītu attieksmi un likvidēt dzimumu normas un stereotipus, vienlaikus sekmējot pamattiesību ievērošanu tiešsaistes telpā, īpaši sociālo mediju platformās, un palielinot drošas interneta lietošanas pratību; |
| --- | --- |

—

izpratnes veicināšanas un izglītības programmas, tostarp programmas, kas vērstas uz zēniem un vīriešiem, kā arī kampaņas, kurās iesaistīti visi attiecīgie dalībnieki un ieinteresētās personas, lai novērstu ar dzimumu saistītas kibervardarbības pamatcēloņus vispārējā ar dzimumu saistītas vardarbības kontekstā, ar mērķi mainīt sociālo un ar kultūru saistītu attieksmi un likvidēt dzimumu normas un stereotipus, vienlaikus sekmējot pamattiesību ievērošanu tiešsaistes telpā, īpaši sociālo mediju platformās, un palielinot drošas interneta lietošanas pratību;

| — | pētījumi ar dzimumu saistītas kibervardarbības jomā (ietverot tādus aspektus kā cēloņi, izplatība, ietekme; cietušie, vainīgie, izpausmes, kanāli un vajadzība pēc atbalsta pakalpojumiem; šādā izpētē būtu jāiekļauj pētījumi un pielāgota noziedzības statistika ar dzimumu saistītā kibervardarbībā, lai noteiktu leģislatīvas un neleģislatīvas vajadzības; šāda izpēte būtu jāatbalsta, apkopojot sadalītus, intersekcionālus un visaptverošus datus; |
| --- | --- |

—

pētījumi ar dzimumu saistītas kibervardarbības jomā (ietverot tādus aspektus kā cēloņi, izplatība, ietekme; cietušie, vainīgie, izpausmes, kanāli un vajadzība pēc atbalsta pakalpojumiem; šādā izpētē būtu jāiekļauj pētījumi un pielāgota noziedzības statistika ar dzimumu saistītā kibervardarbībā, lai noteiktu leģislatīvas un neleģislatīvas vajadzības; šāda izpēte būtu jāatbalsta, apkopojot sadalītus, intersekcionālus un visaptverošus datus;

| — | pamata digitālā izglītība, pratība un prasmes, piemēram, kiberhigiēna un tīkla etiķete, tostarp skolu mācību programmās, lai veicinātu labāku izpratni par digitālajām tehnoloģijām, sevišķi — lai novērstu sociālo mediju nepareizu izmantošanu un palielinātu lietotāju iespējas, uzlabotu digitālo iekļaušanu, nodrošinātu pamattiesību ievērošanu, novērstu jebkādu dzimumu nevienlīdzību un stereotipus piekļuvē tehnoloģijām un nodrošinātu dzimumu daudzveidību tehnoloģiju nozarē, jo īpaši jaunu tehnoloģiju izstrādē, ietverot skolotāju apmācību; |
| --- | --- |

—

pamata digitālā izglītība, pratība un prasmes, piemēram, kiberhigiēna un tīkla etiķete, tostarp skolu mācību programmās, lai veicinātu labāku izpratni par digitālajām tehnoloģijām, sevišķi — lai novērstu sociālo mediju nepareizu izmantošanu un palielinātu lietotāju iespējas, uzlabotu digitālo iekļaušanu, nodrošinātu pamattiesību ievērošanu, novērstu jebkādu dzimumu nevienlīdzību un stereotipus piekļuvē tehnoloģijām un nodrošinātu dzimumu daudzveidību tehnoloģiju nozarē, jo īpaši jaunu tehnoloģiju izstrādē, ietverot skolotāju apmācību;

| — | labāka sieviešu piekļuve izglītībai un akadēmiskajām aprindām digitālo tehnoloģiju jomās, lai novērstu dzimumu nevienlīdzību, tostarp digitālo dzimumu nevienlīdzību, un nodrošinātu dzimumu daudzveidību tādās tehnoloģiju nozarēs kā IKT un STEM, jo īpaši jaunu tehnoloģiju, tostarp MI, izstrādē un jo īpaši lēmumu pieņemšanas amatos; |
| --- | --- |

—

labāka sieviešu piekļuve izglītībai un akadēmiskajām aprindām digitālo tehnoloģiju jomās, lai novērstu dzimumu nevienlīdzību, tostarp digitālo dzimumu nevienlīdzību, un nodrošinātu dzimumu daudzveidību tādās tehnoloģiju nozarēs kā IKT un STEM, jo īpaši jaunu tehnoloģiju, tostarp MI, izstrādē un jo īpaši lēmumu pieņemšanas amatos;

| — | darbības, lai veicinātu un dalītos ar paraugpraksi tiesu iestāžu pieejamībā, spriedumu pieņemšanā un tiesiskās aizsardzības līdzekļu īstenošanā, piemērojot dzimumresponsīvu pieeju; |
| --- | --- |

—

darbības, lai veicinātu un dalītos ar paraugpraksi tiesu iestāžu pieejamībā, spriedumu pieņemšanā un tiesiskās aizsardzības līdzekļu īstenošanā, piemērojot dzimumresponsīvu pieeju;

| — | darbības, lai sadarbībā ar attiecīgām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicinātu integrētas un visaptverošas izglītības un ārstēšanas programmas, kuru mērķis ir nepieļaut, ka vainīgie izdara atkārtotus pārkāpumus, kā arī panākt, ka viņu uzvedība un attieksme pārstāj būt vardarbīga, ņemot vērā kopienā balstītu praksi un pārveidojošas tiesiskuma pieejas, kas ir būtiski svarīgas, lai apturētu kaitējuma ciklu; |
| --- | --- |

—

darbības, lai sadarbībā ar attiecīgām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicinātu integrētas un visaptverošas izglītības un ārstēšanas programmas, kuru mērķis ir nepieļaut, ka vainīgie izdara atkārtotus pārkāpumus, kā arī panākt, ka viņu uzvedība un attieksme pārstāj būt vardarbīga, ņemot vērā kopienā balstītu praksi un pārveidojošas tiesiskuma pieejas, kas ir būtiski svarīgas, lai apturētu kaitējuma ciklu;

| — | sadarbības attīstīšana starp dalībvalstīm, lai saskaņā ar pamattiesībām apmainītos ar informāciju, zināšanām un paraugpraksi, jo īpaši izmantojot Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu, sadarbojoties ar Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kā arī citām saistītajām struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eurojust; |
| --- | --- |

—

sadarbības attīstīšana starp dalībvalstīm, lai saskaņā ar pamattiesībām apmainītos ar informāciju, zināšanām un paraugpraksi, jo īpaši izmantojot Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu, sadarbojoties ar Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centru, kā arī citām saistītajām struktūrām, birojiem un aģentūrām, piemēram, Eurojust;

| — | darbības, ar kurām jānodrošina, ka platformas, ko galvenokārt izmanto lietotāju sagatavota pornogrāfiska satura izplatīšanai, īsteno vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai garantētu, ka lietotāji, kuri izplata saturu, ir sevi verificējuši ar divkāršu piekrišanu, proti ar e-pastu un mobilā tālruņa reģistrāciju; |
| --- | --- |

—

darbības, ar kurām jānodrošina, ka platformas, ko galvenokārt izmanto lietotāju sagatavota pornogrāfiska satura izplatīšanai, īsteno vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai garantētu, ka lietotāji, kuri izplata saturu, ir sevi verificējuši ar divkāršu piekrišanu, proti ar e-pastu un mobilā tālruņa reģistrāciju;

| — | darbības, lai atzītu, atbalstītu un sniegtu informāciju par pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanas un novēršanas jomā, tostarp nodrošinot, ka tām ir finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

—

darbības, lai atzītu, atbalstītu un sniegtu informāciju par pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanas un novēršanas jomā, tostarp nodrošinot, ka tām ir finansiāls atbalsts;

| — | mērķtiecīgas un nepārtrauktas apmācības veicināšana speciālistiem un citiem profesionāļiem, tostarp sociālo dienestu darbiniekiem, tiesībaizsardzības iestāžu ierēdņiem, tieslietu jomas ierēdņiem un citiem attiecīgajiem iesaistītajiem, lai nodrošinātu, ka tiek izprasti ar dzimumu saistītas kibervardarbības cēloņi un ietekme un ka cietušie saņem atbilstīgu attieksmi, un lai nodrošinātu, ka visu speciālistu apmācībā tiek piemērota dzimumresponsīva pieeja; |
| --- | --- |

—

mērķtiecīgas un nepārtrauktas apmācības veicināšana speciālistiem un citiem profesionāļiem, tostarp sociālo dienestu darbiniekiem, tiesībaizsardzības iestāžu ierēdņiem, tieslietu jomas ierēdņiem un citiem attiecīgajiem iesaistītajiem, lai nodrošinātu, ka tiek izprasti ar dzimumu saistītas kibervardarbības cēloņi un ietekme un ka cietušie saņem atbilstīgu attieksmi, un lai nodrošinātu, ka visu speciālistu apmācībā tiek piemērota dzimumresponsīva pieeja;

| — | iespējas izskatīšana attiecībā uz uzraudzības lietotņu programmatūras izstrādes regulēšanu, lai apsvērtu šo lietojumprogrammu iespējamu nepareizu vai ļaunprātīgu izmantošanu un paredzētu atbilstošus aizsardzības pasākumus pamattiesību aizsardzībā, kā arī nodrošinātu atbilstību piemērojamiem datu aizsardzības tiesību aktiem; Komisijas aizliegums tirgot jebkuru uzraudzības programmatūru, kas veic novērošanu bez lietotāja piekrišanas un bez skaidrām norādēm par tās darbību; |
| --- | --- |

—

iespējas izskatīšana attiecībā uz uzraudzības lietotņu programmatūras izstrādes regulēšanu, lai apsvērtu šo lietojumprogrammu iespējamu nepareizu vai ļaunprātīgu izmantošanu un paredzētu atbilstošus aizsardzības pasākumus pamattiesību aizsardzībā, kā arī nodrošinātu atbilstību piemērojamiem datu aizsardzības tiesību aktiem; Komisijas aizliegums tirgot jebkuru uzraudzības programmatūru, kas veic novērošanu bez lietotāja piekrišanas un bez skaidrām norādēm par tās darbību;

| — | tiešsaistes platformu prakses kodeksa apsvēršana, ņemot vērā tā iespējamo ietekmi vai lomu ar dzimumu saistītas kibervardarbības kontekstā, reizē nodrošinot, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas var piedalīties Rīcības kodeksa cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē izvērtēšanā un pārskatīšanā; tādu pasākumu pieņemšana, ar kuriem IT uzņēmumiem uzliek pienākumu uzlabot atgriezenisko saiti, ko tie sniedz lietotājiem, izmantojot paziņojumus, kas tiem ļautu ātri un efektīvi reaģēt attiecībā uz saturu, kas atzīmēts kā nelikumīgs; |
| --- | --- |

—

tiešsaistes platformu prakses kodeksa apsvēršana, ņemot vērā tā iespējamo ietekmi vai lomu ar dzimumu saistītas kibervardarbības kontekstā, reizē nodrošinot, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas var piedalīties Rīcības kodeksa cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē izvērtēšanā un pārskatīšanā; tādu pasākumu pieņemšana, ar kuriem IT uzņēmumiem uzliek pienākumu uzlabot atgriezenisko saiti, ko tie sniedz lietotājiem, izmantojot paziņojumus, kas tiem ļautu ātri un efektīvi reaģēt attiecībā uz saturu, kas atzīmēts kā nelikumīgs;

| — | ar dzimumu saistītas kibervardarbības digitālā aspekta atzīšana valstu stratēģijās, programmās un rīcības plānos, holistiski reaģējot uz visiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem; |
| --- | --- |

—

ar dzimumu saistītas kibervardarbības digitālā aspekta atzīšana valstu stratēģijās, programmās un rīcības plānos, holistiski reaģējot uz visiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem;

| — | sadarbības veicināšana starp dalībvalstīm, interneta starpniekiem un NVO, kas strādā pie šā jautājuma — piemēram, mācīšanās no līdzbiedriem pasākumi vai publiskas konferences; |
| --- | --- |

—

sadarbības veicināšana starp dalībvalstīm, interneta starpniekiem un NVO, kas strādā pie šā jautājuma — piemēram, mācīšanās no līdzbiedriem pasākumi vai publiskas konferences;

| — | daudznozaru un ieinteresēto personu sadarbība, tostarp ar tehnoloģiju uzņēmumiem, mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem un kompetentajām iestādēm, attiecībā uz paraugpraksi ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai saskaņā ar pamattiesībām. |
| --- | --- |

—

daudznozaru un ieinteresēto personu sadarbība, tostarp ar tehnoloģiju uzņēmumiem, mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem un kompetentajām iestādēm, attiecībā uz paraugpraksi ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai saskaņā ar pamattiesībām.

Ieteikums Nr. 4 par cietušo aizsardzību, atbalstu un kompensāciju tiem

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic šādas darbības, ar kurām pievērš uzmanību cietušajiem un kurās būtu jāpiemēro intersekcionāla pieeja:

| — | jāveicina obligāta īpaša un pastāvīga apmācība speciālistiem un profesionāļiem, tostarp tiesībaizsardzības iestādēm, sociālajiem, bērnu un veselības aprūpes darbiniekiem, krimināltiesību jomas pārstāvjiem un tiesu iestāžu darbiniekiem, kas strādā ar tādā kibervardarbībā cietušajiem, kas saistīta ar dzimumu; varētu īstenot Savienības mēroga apmācības programmas saistībā ar programmu “Tiesiskums” un “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un kopā ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu; īpaša uzmanība jāpievērš sekundārai viktimizācijai un tam, kā no tās izvairīties, ar dzimumu saistītas vardarbības duālajai dimensijai (tiešsaistē/bezsaistē) un intersekcionālai diskriminācijai, kā arī atbalstam, kas tiek sniegts cietušajiem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

jāveicina obligāta īpaša un pastāvīga apmācība speciālistiem un profesionāļiem, tostarp tiesībaizsardzības iestādēm, sociālajiem, bērnu un veselības aprūpes darbiniekiem, krimināltiesību jomas pārstāvjiem un tiesu iestāžu darbiniekiem, kas strādā ar tādā kibervardarbībā cietušajiem, kas saistīta ar dzimumu; varētu īstenot Savienības mēroga apmācības programmas saistībā ar programmu “Tiesiskums” un “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un kopā ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu; īpaša uzmanība jāpievērš sekundārai viktimizācijai un tam, kā no tās izvairīties, ar dzimumu saistītas vardarbības duālajai dimensijai (tiešsaistē/bezsaistē) un intersekcionālai diskriminācijai, kā arī atbalstam, kas tiek sniegts cietušajiem ar īpašām vajadzībām;

| — | jānodrošina, ka visās speciālistu apmācībās tiek izmantota dzimumresponsīva pieeja un ka programmā ir iekļauti pasākumi, lai nodrošinātu, ka cietušais netiek atkārtoti viktimizēts kriminālprocesa laikā (atkārtota viktimizācija un stigmatizācija); |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka visās speciālistu apmācībās tiek izmantota dzimumresponsīva pieeja un ka programmā ir iekļauti pasākumi, lai nodrošinātu, ka cietušais netiek atkārtoti viktimizēts kriminālprocesa laikā (atkārtota viktimizācija un stigmatizācija);

| — | platformām, ko galvenokārt izmanto lietotāju sagatavota pornogrāfiska satura izplatīšanai, jānodrošina, ka tās īsteno vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kas garantētu piekļuvi kvalificētai paziņošanas procedūrai tā, lai personas varētu platformai iesniegt pieprasījumu, informējot, ka attēli, kuros viņas ir redzamas vai kuros ir paredzēts, ka viņas būs redzamas, tiek izplatīti bez viņu piekrišanas, iesniedzot platformai prima facie pierādījumus par savu fizisko identitāti, un lai ar šīs procedūras starpniecību paziņotais saturs tiktu izņemts 48 stundu laikā; |
| --- | --- |

—

platformām, ko galvenokārt izmanto lietotāju sagatavota pornogrāfiska satura izplatīšanai, jānodrošina, ka tās īsteno vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kas garantētu piekļuvi kvalificētai paziņošanas procedūrai tā, lai personas varētu platformai iesniegt pieprasījumu, informējot, ka attēli, kuros viņas ir redzamas vai kuros ir paredzēts, ka viņas būs redzamas, tiek izplatīti bez viņu piekrišanas, iesniedzot platformai prima facie pierādījumus par savu fizisko identitāti, un lai ar šīs procedūras starpniecību paziņotais saturs tiktu izņemts 48 stundu laikā;

| — | platformām, ko galvenokārt izmanto lietotāju sagatavota pornogrāfiska satura izplatīšanai, jānodrošina, ka tās īsteno vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kas garantētu satura profesionālu un cilvēka veiktu moderāciju, ja pastāv liela iespēja, ka saturs ir nelikumīgs, piemēram, lai tiktu pārbaudīts saturs, kas ir vuāristisks vai attēlo izvarošanas ainas; |
| --- | --- |

—

platformām, ko galvenokārt izmanto lietotāju sagatavota pornogrāfiska satura izplatīšanai, jānodrošina, ka tās īsteno vajadzīgos tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kas garantētu satura profesionālu un cilvēka veiktu moderāciju, ja pastāv liela iespēja, ka saturs ir nelikumīgs, piemēram, lai tiktu pārbaudīts saturs, kas ir vuāristisks vai attēlo izvarošanas ainas;

| — | jāizveido valstu kontaktpunkti sociālajos dienestos un tiesībaizsardzības aģentūrās ar īpašiem darbiniekiem, kas apmācīti ar dzimumu saistītas kibervardarbības jautājumos, lai cietušie var drošā vidē ziņot par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu; kontaktpunkti jākoordinē ar tīkla palīdzību; šie pasākumi palīdzētu risināt jautājumu par nepietiekamu ziņošanu un atkārtotu viktimizāciju, un tie radītu drošāku vidi ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem; |
| --- | --- |

—

jāizveido valstu kontaktpunkti sociālajos dienestos un tiesībaizsardzības aģentūrās ar īpašiem darbiniekiem, kas apmācīti ar dzimumu saistītas kibervardarbības jautājumos, lai cietušie var drošā vidē ziņot par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu; kontaktpunkti jākoordinē ar tīkla palīdzību; šie pasākumi palīdzētu risināt jautājumu par nepietiekamu ziņošanu un atkārtotu viktimizāciju, un tie radītu drošāku vidi ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem;

| — | jāsekmē, lai cietušajiem vienkāršā un saprotamā valodā būtu pieejama informācija, īpaši par juridisko palīdzību un tiesiskajām darbībām, kā arī par atbalsta pakalpojumiem, un jāizstrādā īpaši pakalpojumi kibervardarbībā cietušajiem (palīdzības tālruņa līnijas, patversmes, juridiskā un psiholoģiskā palīdzība); cietušajiem jāatvieglo ziņošana, ļaujot viņiem saņemt nolēmumus par aizsardzību un izstrādājot tiesiskās aizsardzības mehānismus ar atbilstošiem atlīdzināšanas kompensācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

—

jāsekmē, lai cietušajiem vienkāršā un saprotamā valodā būtu pieejama informācija, īpaši par juridisko palīdzību un tiesiskajām darbībām, kā arī par atbalsta pakalpojumiem, un jāizstrādā īpaši pakalpojumi kibervardarbībā cietušajiem (palīdzības tālruņa līnijas, patversmes, juridiskā un psiholoģiskā palīdzība); cietušajiem jāatvieglo ziņošana, ļaujot viņiem saņemt nolēmumus par aizsardzību un izstrādājot tiesiskās aizsardzības mehānismus ar atbilstošiem atlīdzināšanas kompensācijas pasākumiem;

| — | jānodrošina valsts palīdzības tālruņu līnijām vajadzīgie resursi un specializētās zināšanas, lai tās varētu reaģēt arī uz vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, digitālo dimensiju; |
| --- | --- |

—

jānodrošina valsts palīdzības tālruņu līnijām vajadzīgie resursi un specializētās zināšanas, lai tās varētu reaģēt arī uz vardarbības, kas saistīta ar dzimumu, digitālo dimensiju;

| — | jāizveido Savienības mēroga palīdzības tālruņa līnija kā kontaktpunkts upuriem visā Savienībā un jānodrošina, lai upuri varētu to viegli un brīvi izmantot; jāizstrādā atbalsta pakalpojumu direktorija, ietverot palīdzības tālruņu līnijas un ziņošanas mehānismus, kas pieejami atsevišķos kibervardarbības gadījumos; |
| --- | --- |

—

jāizveido Savienības mēroga palīdzības tālruņa līnija kā kontaktpunkts upuriem visā Savienībā un jānodrošina, lai upuri varētu to viegli un brīvi izmantot; jāizstrādā atbalsta pakalpojumu direktorija, ietverot palīdzības tālruņu līnijas un ziņošanas mehānismus, kas pieejami atsevišķos kibervardarbības gadījumos;

| — | jānodrošina, ka ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem dalībvalstīs ir piekļuve specializētiem atbalsta pakalpojumiem un tiesiskumam, tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un drošām un pieejamām ziņošanas procedūrām un mehānismiem neatkarīgi no sūdzības iesniegšanas; jānovērš visi šķēršļi, ar kuriem var saskarties cietušie, kas nolemj iesniegt sūdzību, un jāizveido sūdzību mehānismi, kas ir viegli un nekavējoties pieejami cietušajiem, tostarp ar digitāliem līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušajiem dalībvalstīs ir piekļuve specializētiem atbalsta pakalpojumiem un tiesiskumam, tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un drošām un pieejamām ziņošanas procedūrām un mehānismiem neatkarīgi no sūdzības iesniegšanas; jānovērš visi šķēršļi, ar kuriem var saskarties cietušie, kas nolemj iesniegt sūdzību, un jāizveido sūdzību mehānismi, kas ir viegli un nekavējoties pieejami cietušajiem, tostarp ar digitāliem līdzekļiem;

| — | jāizstrādā sadarbības mehānismi starp dalībvalstīm, interneta starpniekiem un NVO, kas strādā pie šā jautājuma, kā arī starp attiecīgajiem dalībniekiem, piemēram, tiesu iestādēm, prokuroriem, tiesībaizsardzības iestādēm, vietējām un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā sadarbības mehānismi starp dalībvalstīm, interneta starpniekiem un NVO, kas strādā pie šā jautājuma, kā arī starp attiecīgajiem dalībniekiem, piemēram, tiesu iestādēm, prokuroriem, tiesībaizsardzības iestādēm, vietējām un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| — | jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas, īpaši tās, kas sniedz pakalpojumus cietušajiem, tostarp sniedzot finansiālu atbalstu); |
| --- | --- |

—

jāatbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas, īpaši tās, kas sniedz pakalpojumus cietušajiem, tostarp sniedzot finansiālu atbalstu);

| — | jāveicina tādu tehnoloģisku risinājumu ētiska izstrāde un izmantošana, kas atbalsta cietušos un palīdz identificēt vainīgos, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

—

jāveicina tādu tehnoloģisku risinājumu ētiska izstrāde un izmantošana, kas atbalsta cietušos un palīdz identificēt vainīgos, vienlaikus pilnībā ievērojot pamattiesības;

Komisijai jāizstrādā vadošie principi tiesībaizsardzības amatpersonām, kas strādā ar cietušajiem, kuri ziņo par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu, šiem principiem būtu jānodrošina vajadzīgās vispārīgās prasmes, lai rūpīgi uzklausītu, saprastu un cienītu visus ar dzimumu saistītā kibervardarbībā cietušos; vadošajos principos būtu jāpiemēro dzimumresponsīva pieeja.

dalībvalstīm jāizstrādā specializēti aizsardzības un atbalsta pakalpojumi, kas ir bez maksas pieejami visiem cietušajiem, ietverot ārkārtas un ilgtermiņa atbalstu, piemēram, psiholoģisko, medicīnisko, juridisko, praktisko un sociālekonomisko atbalstu, ņemot vērā cietušo konkrētās vajadzības un īpašu uzmanību pievēršot cietušajiem īpaši apdraudētās vai neaizsargātās grupās. Komisijai šajā saistībā vajadzētu sniegt atbalstu dalībvalstīm.

Ieteikums Nr. 5 par kriminālvajāšanu un kriminālatbildības noteikšanu par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu

Pamatojoties uz 2. ieteikumā minēto definīciju un ņemot vērā, ka kriminālatbildības noteikšanai par kibervardarbību, kas saistība ar dzimumu, varētu būt atturoša ietekme uz vainīgajiem, nosakot ar dzimumu saistītu kibervardarbību par krimināli sodāmu nodarījumu, būtu jāņem vērā šādi kritēriji:

| — | ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidi, kas dalībvalstīm jānosaka par krimināli sodāmām (lai aptvertu arī kibernoziedzības agrīnus posmus — kūdīšanu, atbalstīšanu, līdzdalību un mēģinājumu); |
| --- | --- |

—

ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidi, kas dalībvalstīm jānosaka par krimināli sodāmām (lai aptvertu arī kibernoziedzības agrīnus posmus — kūdīšanu, atbalstīšanu, līdzdalību un mēģinājumu);

| — | minimālie un maksimālie sodi (brīvības atņemšana un naudas sodi); |
| --- | --- |

—

minimālie un maksimālie sodi (brīvības atņemšana un naudas sodi);

| — | pārrobežu izmeklēšana un kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

—

pārrobežu izmeklēšana un kriminālvajāšana;

| — | konkrēti noteikumi ar vadlīnijām izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, kuras galvenokārt paredzētas tiesībaizsardzībai un prokuroriem un kurām jāietver arī konkrēti norādījumi tiesībaizsardzības iestādēm par pierādījumu vākšanu; |
| --- | --- |

—

konkrēti noteikumi ar vadlīnijām izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, kuras galvenokārt paredzētas tiesībaizsardzībai un prokuroriem un kurām jāietver arī konkrēti norādījumi tiesībaizsardzības iestādēm par pierādījumu vākšanu;

| — | efektīva sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm, tehnoloģiju uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem, it īpaši saistībā ar vainīgo identificēšanu un pierādījumu vākšanu, kam pilnībā jāatbilst pamattiesībām, pamatbrīvībām un datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

—

efektīva sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm, tehnoloģiju uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem, it īpaši saistībā ar vainīgo identificēšanu un pierādījumu vākšanu, kam pilnībā jāatbilst pamattiesībām, pamatbrīvībām un datu aizsardzības noteikumiem;

| — | visi pierādījumi jāapkopo tā, lai neradītu cietušo sekundāru viktimizāciju un atkārtotu traumatizāciju; |
| --- | --- |

—

visi pierādījumi jāapkopo tā, lai neradītu cietušo sekundāru viktimizāciju un atkārtotu traumatizāciju;

| — | atbildību pastiprinošie apstākļi atkarībā no cietušo sieviešu, meiteņu un LGBTIK profila, piemēram, konkrētu īpašību izmantošana, sieviešu, meiteņu un LGBTIK neaizsargātība tiešsaistē; |
| --- | --- |

—

atbildību pastiprinošie apstākļi atkarībā no cietušo sieviešu, meiteņu un LGBTIK profila, piemēram, konkrētu īpašību izmantošana, sieviešu, meiteņu un LGBTIK neaizsargātība tiešsaistē;

| — | riska novērtējumos jāietver un jāaplūko uzvedības tendences un starpgadījuma dzimumu aspekti, piemēram, stereotipi, diskriminācija, seksuāla rakstura draudi un iebiedēšana; šī informācija jāizmanto, lai noteiktu turpmākos pasākumus un uzlabotu datu vākšanu par kibervardarbības, kas saistīta ar dzimumu, dažādajām izpausmēm; |
| --- | --- |

—

riska novērtējumos jāietver un jāaplūko uzvedības tendences un starpgadījuma dzimumu aspekti, piemēram, stereotipi, diskriminācija, seksuāla rakstura draudi un iebiedēšana; šī informācija jāizmanto, lai noteiktu turpmākos pasākumus un uzlabotu datu vākšanu par kibervardarbības, kas saistīta ar dzimumu, dažādajām izpausmēm;

| — | pierādījumu sniegšanai nevajadzētu radīt slogu cietušajiem vai veicināt turpmāku viktimizāciju. |
| --- | --- |

—

pierādījumu sniegšanai nevajadzētu radīt slogu cietušajiem vai veicināt turpmāku viktimizāciju.

Visu darbību centrā jābūt cietušajiem un to īstenošanā jāievēro intersekcionāla pieeja.

Ieteikums Nr. 6 par datu vākšanu un ziņošanu

Komisijai un dalībvalstīm regulāri jāvāc un jāpublicē vispusīgi sadalīti un salīdzināmi dati par dažādiem ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidiem, pamatojoties ne tikai uz tiesībaizsardzības iestāžu ziņojumiem vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegto informāciju, bet arī uz cietušo pieredzi. Pēc šo datu apkopošanas varētu veikt vispusīgus pētījumus. Dalībvalstu dati par kibervardarbību, kas saistīta ar dzimumu, jāapkopo un jāpublisko EIGE, FRA un Eurostat statistikas datubāzēs, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tās pēc iespējas labāk izmanto EIGE spējas un resursus. FRA jāveic plaši Savienības mēroga pētījumi par visiem ar dzimumu saistītas kibervardarbības veidiem, balstoties uz jaunākajiem Savienības datiem, lai sniegtu precīzu atbildi.

Komisijai regulāri jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, novērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis ir veikušas pasākumus saskaņā ar šo ieteikumu. Komisijai arī jāuzlabo pēc dzimuma sadalīti dati Savienības līmenī par kibervardarbības, kas saistīta ar dzimumu, izplatību un kaitējumu.

Komisijai un dalībvalstīm jāizstrādā rādītāji, lai novērtētu to pasākumu efektivitāti ar dzimumu saistītas kibervardarbības novēršanā.

Papildu ieteikumi varētu ietvert:

| — | statistikas datu sagatavošanu par kibervardarbības izplatību un veidiem, vienlaikus sekmējot dalībvalstu apkopoto datu vienotību un salīdzināmību; |
| --- | --- |

—

statistikas datu sagatavošanu par kibervardarbības izplatību un veidiem, vienlaikus sekmējot dalībvalstu apkopoto datu vienotību un salīdzināmību;

| — | Savienības mēroga datu apkopošanas programmu; |
| --- | --- |

—

Savienības mēroga datu apkopošanas programmu;

| — | datu regulāru vākšanu, lai atjauninātu zināšanas kopā ar to rīku un tehnoloģiju pastāvīgo attīstību, ko var izmantot kibervardarbības īstenošanai; |
| --- | --- |

—

datu regulāru vākšanu, lai atjauninātu zināšanas kopā ar to rīku un tehnoloģiju pastāvīgo attīstību, ko var izmantot kibervardarbības īstenošanai;

| — | ieteikumu izmantot EIGE, Eurostat, FRA, Eiropola, Eurojust un ENISA spējas un speciālās zināšanas. |
| --- | --- |

—

ieteikumu izmantot EIGE, Eurostat, FRA, Eiropola, Eurojust un ENISA spējas un speciālās zināšanas.

---

Trešdiena, 2021. gada 15. decembris

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/23

---

P9_TA(2021)0500

Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Savienībā 2018.-2020. gadā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā 2018.–2020. gadā (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 6., 8., 10., 83., 153. un 157. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 6., 8., 10., 83., 153. un 157. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1975. gada un turpmākās ES direktīvas par dažādiem vienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem aspektiem, proti, Padomes 1978. gada 19. decembra Direktīvu 79/7/EEK par pakāpenisku vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā nodrošinājuma jautājumos (1), Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīvu 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (2), Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (3), Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (5), Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1975. gada un turpmākās ES direktīvas par dažādiem vienlīdzīgas attieksmes pret sievietēm un vīriešiem aspektiem, proti, Padomes 1978. gada 19. decembra Direktīvu 79/7/EEK par pakāpenisku vienlīdzīgas attieksmes principa pret vīriešiem un sievietēm īstenošanu sociālā nodrošinājuma jautājumos (1), Padomes 1986. gada 11. decembra Direktīvu 86/613/EEK par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu pret pašnodarbinātiem vīriešiem un sievietēm, to skaitā lauksaimniecībā nodarbinātiem, un par pašnodarbinātu grūtnieču un māšu aizsardzību (2), Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (3), Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (5), Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (7),

| — | ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cīņu ar cilvēku tirdzniecību un prostitūcijas ekspluatēšanu no trešo personu puses,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 5. mērķi un to attiecīgos uzstādījumus un rādītājus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 5. mērķi un to attiecīgos uzstādījumus un rādītājus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē, un attiecīgos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO īpašajās sesijās “Pekina+5”, “Pekina+10”, “Pekina+15” un “Pekina+20”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē, un attiecīgos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO īpašajās sesijās “Pekina+5”, “Pekina+10”, “Pekina+15” un “Pekina+20”,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 100 par vienādu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 100 par vienādu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 156 par vienlīdzīgām iespējām un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm darbā: darba ņēmēji, kuriem ir ģimenes pienākumi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 156 par vienlīdzīgām iespējām un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm darbā: darba ņēmēji, kuriem ir ģimenes pienākumi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. marta darba dokumentu “2021. gada ziņojums par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā” (SWD(2021)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 5. marta darba dokumentu “2021. gada ziņojums par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā” (SWD(2021)0055),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu “ES stratēģija par bērna tiesībām” (2020.–2025. gads) (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu “ES stratēģija par bērna tiesībām” (2020.–2025. gads) (COM(2021)0142),

| — | ņemot vērā pētījumu “Covid-19 krīzes un pēckrīzes perioda ietekme uz dzimumiem”, ko 2020. gada 30. septembrī publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Covid-19 krīzes un pēckrīzes perioda ietekme uz dzimumiem”, ko 2020. gada 30. septembrī publicēja Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2019. un 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2019. un 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas no dzimuma atkarīgas pensiju atšķirības izbeigšanai un novēršanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. jūnija rezolūciju par nepieciešamību pēc ES stratēģijas no dzimuma atkarīgas pensiju atšķirības izbeigšanai un novēršanai (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par vajadzību pēc specializēta Padomes sastāva dzimumu līdztiesības jautājumā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par vajadzību pēc specializēta Padomes sastāva dzimumu līdztiesības jautājumā (10),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (12),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. februāra rezolūciju par nākotnes izaicinājumiem Eiropā sieviešu tiesību jomā: vairāk nekā 25 gadus pēc Pekinas deklarācijas un Rīcības platformas (13),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību stāvokli Eiropas Savienībā sieviešu veselības kontekstā (14),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0315/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A9-0315/2021),

| A. | tā kā sieviešu tiesības ir cilvēktiesības un tādējādi tās ir vispārējas un nedalāmas, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienību un Pamattiesību hartā; tā kā cīņa par dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību veicināšana un aizsardzība ir patiesa kolektīva atbildība, kas prasa ātrāku progresu un ES iestāžu un dalībvalstu centienus; tā kā ES un tās dalībvalstīm ir jācenšas apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma dēļ, jāveicina dzimumu līdztiesība un jāgarantē vienlīdzīgas tiesības un attieksme pret sievietēm un vīriešiem visā to daudzveidībā, kā arī jānodrošina, ka viņiem ir vienlīdzīgas tiesības un iespējas veidot sabiedrību un savu dzīvi; tā kā saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta datiem ES būs nepieciešami vēl vismaz 60 gadi, lai panāktu pilnīgu dzimumu līdztiesību; tā kā dzimumu līdztiesība ES vēl nav panākta un progress šajā jomā pēdējā laikā ir palēninājies vai apstājies, bet dažos reģionos un valstīs situācija pat ir kļuvusi sliktāka; tā kā ES dzimumu līdztiesības indeksa rādītājs kopš 2010. gada ir palielinājies tikai par 4,1 punktu un kopš 2017. gada — par 0,5 punktiem (15); tā kā dalībvalstu 2020. gadā sasniegtais vidējais rādītājs bija 67,9 no 100; |
| --- | --- |

A.

tā kā sieviešu tiesības ir cilvēktiesības un tādējādi tās ir vispārējas un nedalāmas, kā noteikts Līgumā par Eiropas Savienību un Pamattiesību hartā; tā kā cīņa par dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesību veicināšana un aizsardzība ir patiesa kolektīva atbildība, kas prasa ātrāku progresu un ES iestāžu un dalībvalstu centienus; tā kā ES un tās dalībvalstīm ir jācenšas apkarot nevienlīdzību un diskrimināciju dzimuma dēļ, jāveicina dzimumu līdztiesība un jāgarantē vienlīdzīgas tiesības un attieksme pret sievietēm un vīriešiem visā to daudzveidībā, kā arī jānodrošina, ka viņiem ir vienlīdzīgas tiesības un iespējas veidot sabiedrību un savu dzīvi; tā kā saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta datiem ES būs nepieciešami vēl vismaz 60 gadi, lai panāktu pilnīgu dzimumu līdztiesību; tā kā dzimumu līdztiesība ES vēl nav panākta un progress šajā jomā pēdējā laikā ir palēninājies vai apstājies, bet dažos reģionos un valstīs situācija pat ir kļuvusi sliktāka; tā kā ES dzimumu līdztiesības indeksa rādītājs kopš 2010. gada ir palielinājies tikai par 4,1 punktu un kopš 2017. gada — par 0,5 punktiem (15); tā kā dalībvalstu 2020. gadā sasniegtais vidējais rādītājs bija 67,9 no 100;

| B. | tā kā, lai sasniegtu ekonomisko neatkarību, sievietēm jābūt tādām pašām iespējām kā vīriešiem; tā kā, lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis ir pieaudzis, dzimumu nevienlīdzība darba tirgū joprojām ir satraucoša realitāte un nopietns izaicinājums, savukārt darba tirgus tendences pandēmijas kontekstā liecina par lielāku ietekmi uz sievietēm nekā uz vīriešiem (16); tā kā nodarbinātības līmenis vīriešiem darbspējīgā vecumā ES 27 dalībvalstīs 2019. gadā bija 79 %, pārsniedzot sieviešu nodarbinātības līmeni par 11,7 procentpunktiem; tā kā, runājot par dalību darba tirgū, nepilnu darba laiku ES strādā 8 % vīriešu salīdzinājumā ar 31 % sieviešu, kas liecina par pastāvīgu nevienlīdzību; tā kā kopš 2010. gada dzimumu nevienlīdzības pilnslodzes ekvivalenta nodarbinātības līmenis ir palielinājies astoņās dalībvalstīs; tā kā ir panākts pārāk mazs progress cīņā pret sektorālo un profesionālo dzimumu segregāciju darba tirgū; tā kā nodarbinātības atšķirības ir īpaši augstas sievietēm ar zemu sociālekonomisko stāvokli, piemēram, vientuļajām mātēm, sievietēm aprūpētājām, sievietēm ar invaliditāti, migrantēm un bēglēm, dažādu rasu un etniskās piederības sievietēm un reliģisko minoritāšu pārstāvēm, sievietēm ar zemiem izglītības rādītājiem, LGBTIK+ sievietēm, kā arī jaunām un vecāka gadagājuma sievietēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai sasniegtu ekonomisko neatkarību, sievietēm jābūt tādām pašām iespējām kā vīriešiem; tā kā, lai gan sieviešu nodarbinātības līmenis ir pieaudzis, dzimumu nevienlīdzība darba tirgū joprojām ir satraucoša realitāte un nopietns izaicinājums, savukārt darba tirgus tendences pandēmijas kontekstā liecina par lielāku ietekmi uz sievietēm nekā uz vīriešiem (16); tā kā nodarbinātības līmenis vīriešiem darbspējīgā vecumā ES 27 dalībvalstīs 2019. gadā bija 79 %, pārsniedzot sieviešu nodarbinātības līmeni par 11,7 procentpunktiem; tā kā, runājot par dalību darba tirgū, nepilnu darba laiku ES strādā 8 % vīriešu salīdzinājumā ar 31 % sieviešu, kas liecina par pastāvīgu nevienlīdzību; tā kā kopš 2010. gada dzimumu nevienlīdzības pilnslodzes ekvivalenta nodarbinātības līmenis ir palielinājies astoņās dalībvalstīs; tā kā ir panākts pārāk mazs progress cīņā pret sektorālo un profesionālo dzimumu segregāciju darba tirgū; tā kā nodarbinātības atšķirības ir īpaši augstas sievietēm ar zemu sociālekonomisko stāvokli, piemēram, vientuļajām mātēm, sievietēm aprūpētājām, sievietēm ar invaliditāti, migrantēm un bēglēm, dažādu rasu un etniskās piederības sievietēm un reliģisko minoritāšu pārstāvēm, sievietēm ar zemiem izglītības rādītājiem, LGBTIK+ sievietēm, kā arī jaunām un vecāka gadagājuma sievietēm;

| C. | tā kā sievietes ES saņem vidēji par 14 % mazāku atalgojumu stundā nekā vīrieši un tā kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība dalībvalstīs ir no 3,3 % līdz 21,7 %; tā kā, neskatoties uz to, ka princips, kas vīriešiem un sievietēm paredz vienādu darba samaksu, ir iekļauts ES acquis kopš 1957. gada un ir iestrādāts ievērojamā skaitā valstu tiesību aktu, un, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem un iztērētajiem līdzekļiem, cenšoties samazināt šīs atšķirības, progress ir bijis ārkārtīgi lēns, un atalgojuma nevienlīdzība vairākās dalībvalstīs ir pat palielinājusies; tā kā daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā nepilnu darba laiku (8,9 miljoni pret 560 000) viņu aprūpes pienākumu dēļ; tā kā pieaugošās ilgtermiņa aprūpes vajadzības un aprūpes pakalpojumu trūkums palielina dzimumu nevienlīdzību ģimenēs un nodarbinātībā; tā kā Eurostat dati liecina, ka sieviešu bezdarbs pieauga no 6,9 % aprīlī līdz 7,9 % 2020. gada augustā, savukārt vīriešu bezdarbs tajā pašā laikposmā pieauga no 6,5 % līdz 7,1 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā sievietes ES saņem vidēji par 14 % mazāku atalgojumu stundā nekā vīrieši un tā kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība dalībvalstīs ir no 3,3 % līdz 21,7 %; tā kā, neskatoties uz to, ka princips, kas vīriešiem un sievietēm paredz vienādu darba samaksu, ir iekļauts ES acquis kopš 1957. gada un ir iestrādāts ievērojamā skaitā valstu tiesību aktu, un, neraugoties uz veiktajiem pasākumiem un iztērētajiem līdzekļiem, cenšoties samazināt šīs atšķirības, progress ir bijis ārkārtīgi lēns, un atalgojuma nevienlīdzība vairākās dalībvalstīs ir pat palielinājusies; tā kā daudz vairāk sieviešu nekā vīriešu strādā nepilnu darba laiku (8,9 miljoni pret 560 000) viņu aprūpes pienākumu dēļ; tā kā pieaugošās ilgtermiņa aprūpes vajadzības un aprūpes pakalpojumu trūkums palielina dzimumu nevienlīdzību ģimenēs un nodarbinātībā; tā kā Eurostat dati liecina, ka sieviešu bezdarbs pieauga no 6,9 % aprīlī līdz 7,9 % 2020. gada augustā, savukārt vīriešu bezdarbs tajā pašā laikposmā pieauga no 6,5 % līdz 7,1 %;

| D. | tā kā sievietes saskaras ar intersekcionālo nevienlīdzību un diskrimināciju, kas cita starpā saistīta ar viņu rasi, etnisko vai sociālo izcelsmi, seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti un dzimuma pašizpausmi, reliģiju vai pārliecību, dzīvesvietas statusu un invaliditāti, un ir jācenšas vērsties pret visiem diskriminācijas veidiem, lai panāktu dzimumu līdztiesību visām sievietēm; tā kā līdz šim ES politikas jomās nav izmantota intersekcionāla pieeja un uzsvars likts galvenokārt uz diskriminācijas individuālo dimensiju, un tādēļ nav risināti diskriminācijas institucionālie, strukturālie un vēsturiskie aspekti; tā kā intersekcionālas analīzes izmantošana ne tikai ļauj izprast strukturālos šķēršļus, bet arī sniedz pierādījumus, lai izstrādātu kritērijus un noteiktu virzību uz stratēģisku un efektīvu politiku pret sistēmisku diskrimināciju, atstumtību un sociālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā sievietes saskaras ar intersekcionālo nevienlīdzību un diskrimināciju, kas cita starpā saistīta ar viņu rasi, etnisko vai sociālo izcelsmi, seksuālo orientāciju, dzimtisko identitāti un dzimuma pašizpausmi, reliģiju vai pārliecību, dzīvesvietas statusu un invaliditāti, un ir jācenšas vērsties pret visiem diskriminācijas veidiem, lai panāktu dzimumu līdztiesību visām sievietēm; tā kā līdz šim ES politikas jomās nav izmantota intersekcionāla pieeja un uzsvars likts galvenokārt uz diskriminācijas individuālo dimensiju, un tādēļ nav risināti diskriminācijas institucionālie, strukturālie un vēsturiskie aspekti; tā kā intersekcionālas analīzes izmantošana ne tikai ļauj izprast strukturālos šķēršļus, bet arī sniedz pierādījumus, lai izstrādātu kritērijus un noteiktu virzību uz stratēģisku un efektīvu politiku pret sistēmisku diskrimināciju, atstumtību un sociālo nevienlīdzību;

| E. | tā kā Komisijas 2021. gada ziņojumā par dzimumu līdztiesību ES secināts, ka Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi sieviešu dzīvi un gandrīz visos aspektos palielinājusi pastāvošo dzimumu nevienlīdzību; tā kā pandēmijas apkarošanas centienu priekšplānā apmēram 70 % darba ņēmēju sociālajā un veselības aizsardzības nozarē ir sievietes, piemēram, medmāsas, ārstes vai uzkopšanas darbinieces; tā kā pandēmijas daudzveidīgā ietekme uz sievietēm izpaužas dažādi — no pieaugošas vardarbības dzimuma dēļ, vardarbības ģimenē un aizskaršanas līdz lielākam neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības pienākumu slogam, jo sievietes turpina pildīt lielāko daļu mājsaimniecības un ar ģimeni saistīto pienākumu, vēl jo vairāk, ja strādā attālināti, ir zaudējušas darbu vai strādā nepilna laika darbu; tā kā sievietes saskaras ar ekonomisku neizdevīgumu darba tirgū, jo īpaši veselības aprūpes darbinieces, aprūpētājas un darbinieces citās nozarēs, kurās dominē sievietes un kuras ir nestabilas, kā arī sievietes saskaras ar ierobežotu piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām; tā kā pandēmijas ekonomiskā ietekme var apvērst pēdējo desmit gadu laikā ar grūtībām panākto progresu attiecībā uz sieviešu ekonomisko neatkarību; tā kā pandēmijas laikā sieviešu nodarbinātības līmenis ir samazinājies straujāk nekā 2008. gada lejupslīdes laikā (17) un tas būtiski ietekmē sievietes, viņu ģimenes un ekonomiku kopumā, tostarp ierobežojot iespējas, brīvības un tiesības un pazeminot labklājību; tā kā 2021. gada ziņojumā par dzimumu nevienlīdzību pasaulē ir norādīts, ka pandēmijas ietekmē būs nepieciešam vēl viena paaudze dzimumu nevienlīdzības novēršanai un ka attiecīgais laikposms ir palielinājies no 99,5 gadiem līdz 135,6 gadiem (18); |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas 2021. gada ziņojumā par dzimumu līdztiesību ES secināts, ka Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi sieviešu dzīvi un gandrīz visos aspektos palielinājusi pastāvošo dzimumu nevienlīdzību; tā kā pandēmijas apkarošanas centienu priekšplānā apmēram 70 % darba ņēmēju sociālajā un veselības aizsardzības nozarē ir sievietes, piemēram, medmāsas, ārstes vai uzkopšanas darbinieces; tā kā pandēmijas daudzveidīgā ietekme uz sievietēm izpaužas dažādi — no pieaugošas vardarbības dzimuma dēļ, vardarbības ģimenē un aizskaršanas līdz lielākam neapmaksātas aprūpes un mājsaimniecības pienākumu slogam, jo sievietes turpina pildīt lielāko daļu mājsaimniecības un ar ģimeni saistīto pienākumu, vēl jo vairāk, ja strādā attālināti, ir zaudējušas darbu vai strādā nepilna laika darbu; tā kā sievietes saskaras ar ekonomisku neizdevīgumu darba tirgū, jo īpaši veselības aprūpes darbinieces, aprūpētājas un darbinieces citās nozarēs, kurās dominē sievietes un kuras ir nestabilas, kā arī sievietes saskaras ar ierobežotu piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām; tā kā pandēmijas ekonomiskā ietekme var apvērst pēdējo desmit gadu laikā ar grūtībām panākto progresu attiecībā uz sieviešu ekonomisko neatkarību; tā kā pandēmijas laikā sieviešu nodarbinātības līmenis ir samazinājies straujāk nekā 2008. gada lejupslīdes laikā (17) un tas būtiski ietekmē sievietes, viņu ģimenes un ekonomiku kopumā, tostarp ierobežojot iespējas, brīvības un tiesības un pazeminot labklājību; tā kā 2021. gada ziņojumā par dzimumu nevienlīdzību pasaulē ir norādīts, ka pandēmijas ietekmē būs nepieciešam vēl viena paaudze dzimumu nevienlīdzības novēršanai un ka attiecīgais laikposms ir palielinājies no 99,5 gadiem līdz 135,6 gadiem (18);

| F. | tā kā pēdējā desmitgadē ir pievērsta nepieredzēta uzmanība dzimumu līdztiesībai sportā, bet ne vienmēr labāko iemeslu un mērķu dēļ, jo īpaši saistībā ar sieviešu tiesībām praksē; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēdējā desmitgadē ir pievērsta nepieredzēta uzmanība dzimumu līdztiesībai sportā, bet ne vienmēr labāko iemeslu un mērķu dēļ, jo īpaši saistībā ar sieviešu tiesībām praksē;

| G. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm definē kā jebkāda veida vardarbību, kas tiek vērsta pret sievietēm viņu dzimuma dēļ, un tā viņas skar nesamērīgā apjomā; tā kā vardarbība pret sievietēm visās tās izpausmēs (fiziskā, seksuālā, psiholoģiskā un ekonomiskā vardarbība vai kibervardarbība) ir cilvēktiesību pārkāpums, galējs sieviešu diskriminācijas veids un viens no lielākajiem šķēršļiem dzimumu līdztiesības sasniegšanā; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība sakņojas nevienlīdzīgā varas sadalījumā starp dzimumiem, patriarhālās struktūrās un dzimumu stereotipos, kā rezultātā vīrieši dominē pār sievietēm un diskriminē viņas, un tās izpausme, intensitāte un forma var atšķirties; tā kā no dzimuma vardarbības brīva sabiedrība ir jāatzīst par absolūtu dzimumu līdztiesības priekšnosacījumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts dzimumbalstītu vardarbību pret sievietēm definē kā jebkāda veida vardarbību, kas tiek vērsta pret sievietēm viņu dzimuma dēļ, un tā viņas skar nesamērīgā apjomā; tā kā vardarbība pret sievietēm visās tās izpausmēs (fiziskā, seksuālā, psiholoģiskā un ekonomiskā vardarbība vai kibervardarbība) ir cilvēktiesību pārkāpums, galējs sieviešu diskriminācijas veids un viens no lielākajiem šķēršļiem dzimumu līdztiesības sasniegšanā; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība sakņojas nevienlīdzīgā varas sadalījumā starp dzimumiem, patriarhālās struktūrās un dzimumu stereotipos, kā rezultātā vīrieši dominē pār sievietēm un diskriminē viņas, un tās izpausme, intensitāte un forma var atšķirties; tā kā no dzimuma vardarbības brīva sabiedrība ir jāatzīst par absolūtu dzimumu līdztiesības priekšnosacījumu;

| H. | tā kā 31 % sieviešu Eiropā ir piedzīvojušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību un tā kā neskaitāmas sievietes cieš no seksuālas vardarbības un aizskaršanas intīmās partnerattiecībās un sabiedriskajā dzīvē (19); tā kā vairāku dalībvalstu ziņojumi un dati liecina par satraucošu ar dzimumu saistītas vardarbības pieaugumu Covid-19 pandēmijas laikā; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem dažas dalībvalstis ir ziņojušas, ka pandēmijas laikā par 60 % pieaudzis to sieviešu ārkārtas palīdzības izsaukumu skaits, kuras pandēmijas laikā cietušas no sava intīmā partnera vardarbības (20); tā kā saskaņā ar Eiropola ziņojumu ES krasi ir palielinājusies seksuālā vardarbība pret bērniem tiešsaistē (21); tā kā pārvietošanās ierobežojumu ietekme uz sociālo, ekonomisko un demokrātisko dzīvi un psiholoģisko stāvokli ir bijusi nesamērīgi smaga personām un sievietēm neaizsargātā situācijā, jo īpaši ņemot vērā neaizsargātību pret vardarbību, pieaugošu ekonomisko atkarību un nevienlīdzību darba vietā, kā arī aprūpētāju lomu nevienlīdzību; tā kā pārvietošanās ierobežojumi apgrūtināja intīmā partnera vardarbības upuru iespējas meklēt palīdzību, jo viņi bieži vien bija spiesti uzturēties kopā ar saviem pāridarītājiem un viņiem bija ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem; tā kā nepietiekamas vai neatbilstīgas atbalsta struktūras un resursi ir saasinājuši pastāvošo “ēnu” pandēmiju; |
| --- | --- |

H.

tā kā 31 % sieviešu Eiropā ir piedzīvojušas fizisku un/vai seksuālu vardarbību un tā kā neskaitāmas sievietes cieš no seksuālas vardarbības un aizskaršanas intīmās partnerattiecībās un sabiedriskajā dzīvē (19); tā kā vairāku dalībvalstu ziņojumi un dati liecina par satraucošu ar dzimumu saistītas vardarbības pieaugumu Covid-19 pandēmijas laikā; tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas datiem dažas dalībvalstis ir ziņojušas, ka pandēmijas laikā par 60 % pieaudzis to sieviešu ārkārtas palīdzības izsaukumu skaits, kuras pandēmijas laikā cietušas no sava intīmā partnera vardarbības (20); tā kā saskaņā ar Eiropola ziņojumu ES krasi ir palielinājusies seksuālā vardarbība pret bērniem tiešsaistē (21); tā kā pārvietošanās ierobežojumu ietekme uz sociālo, ekonomisko un demokrātisko dzīvi un psiholoģisko stāvokli ir bijusi nesamērīgi smaga personām un sievietēm neaizsargātā situācijā, jo īpaši ņemot vērā neaizsargātību pret vardarbību, pieaugošu ekonomisko atkarību un nevienlīdzību darba vietā, kā arī aprūpētāju lomu nevienlīdzību; tā kā pārvietošanās ierobežojumi apgrūtināja intīmā partnera vardarbības upuru iespējas meklēt palīdzību, jo viņi bieži vien bija spiesti uzturēties kopā ar saviem pāridarītājiem un viņiem bija ierobežota piekļuve atbalsta pakalpojumiem; tā kā nepietiekamas vai neatbilstīgas atbalsta struktūras un resursi ir saasinājuši pastāvošo “ēnu” pandēmiju;

| I. | tā kā visā Eiropā ir vērojamas satraucošas pret dzimumu līdztiesību un feminismu vērstas kustības, kas vēršas pret sieviešu tiesībām visā Eiropā, apšaubot sasniegumus un progresu un tādējādi apdraudot demokrātiskās vērtības; tā kā negatīvā pretreakcija uz dzimumu līdztiesības politiku un sieviešu tiesībām kļūst par nopietnu problēmu; |
| --- | --- |

I.

tā kā visā Eiropā ir vērojamas satraucošas pret dzimumu līdztiesību un feminismu vērstas kustības, kas vēršas pret sieviešu tiesībām visā Eiropā, apšaubot sasniegumus un progresu un tādējādi apdraudot demokrātiskās vērtības; tā kā negatīvā pretreakcija uz dzimumu līdztiesības politiku un sieviešu tiesībām kļūst par nopietnu problēmu;

| J. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir parādība, kura izteikti vērsta uz konkrētu dzimumu, un gandrīz trīs ceturtdaļas no visiem cietušajiem, par kuriem tika ziņots ES, bija sievietes un meitenes, kuras galvenokārt bija iesaistītas cilvēku tirdzniecībā seksuālas izmantošanas nolūkā; tā kā cilvēku tirdzniecība kļūst par arvien būtiskāku organizētās noziedzības elementu un ir cilvēktiesību pārkāpums; tā kā 78 % no visiem cilvēku tirdzniecībā iesaistītajiem bērniem ir meitenes, 68 % no pieaugušajiem — sievietes; |
| --- | --- |

J.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir parādība, kura izteikti vērsta uz konkrētu dzimumu, un gandrīz trīs ceturtdaļas no visiem cietušajiem, par kuriem tika ziņots ES, bija sievietes un meitenes, kuras galvenokārt bija iesaistītas cilvēku tirdzniecībā seksuālas izmantošanas nolūkā; tā kā cilvēku tirdzniecība kļūst par arvien būtiskāku organizētās noziedzības elementu un ir cilvēktiesību pārkāpums; tā kā 78 % no visiem cilvēku tirdzniecībā iesaistītajiem bērniem ir meitenes, 68 % no pieaugušajiem — sievietes;

| K. | tā kā piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, tostarp izglītībai par seksualitāti un attiecībām, ģimenes plānošanai, kontracepcijas metodēm un drošiem un likumīgiem abortiem ir būtiska, lai panāktu dzimumu līdztiesību un izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā meiteņu un sieviešu autonomija un spēja brīvi un neatkarīgi pieņemt lēmumus par savu ķermeni un dzīvi ir priekšnoteikums viņu ekonomiskajai neatkarībai un tādējādi dzimumu līdztiesībai un dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai; tā kā ir nepieņemami, ka vairākas dalībvalstis patlaban cenšas ierobežot piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, pieņemot ļoti ierobežojošus tiesību aktus, kas veicina diskrimināciju dzimuma dēļ un rada negatīvu ietekmi uz sieviešu veselību; |
| --- | --- |

K.

tā kā piekļuve seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, tostarp izglītībai par seksualitāti un attiecībām, ģimenes plānošanai, kontracepcijas metodēm un drošiem un likumīgiem abortiem ir būtiska, lai panāktu dzimumu līdztiesību un izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību; tā kā meiteņu un sieviešu autonomija un spēja brīvi un neatkarīgi pieņemt lēmumus par savu ķermeni un dzīvi ir priekšnoteikums viņu ekonomiskajai neatkarībai un tādējādi dzimumu līdztiesībai un dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai; tā kā ir nepieņemami, ka vairākas dalībvalstis patlaban cenšas ierobežot piekļuvi seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un ar to saistītajām tiesībām, pieņemot ļoti ierobežojošus tiesību aktus, kas veicina diskrimināciju dzimuma dēļ un rada negatīvu ietekmi uz sieviešu veselību;

| L. | tā kā sievietes ES nesamērīgi vairāk nekā vīriešus ietekmē nabadzība vai sociālās atstumtības risks, jo īpaši sievietes, kuras saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju strukturālu faktoru, dzimumu normu un stereotipu dēļ; tā kā kopš 2010. gada no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība ir palielinājusies 17 dalībvalstīs, savukārt vīriešu un sieviešu ienākumu atšķirība ir palielinājusies 19 dalībvalstīs, izraisot vispārēju darba samaksas un ienākumu nevienlīdzības starp dzimumiem pieaugumu (22); tā kā 2019. gadā 40,3 % viena vecāka mājsaimniecību ES bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (23); tā kā sievietes ir pakļautas lielākam nabadzības un darbavietas nedrošības riskam, turklāt riskam pakļautās sievietes bieži strādā zemu atalgotu darbu, kur atalgojums nav pietiekams, lai pārvarētu nabadzības slieksni un nestabilus darba apstākļus; |
| --- | --- |

L.

tā kā sievietes ES nesamērīgi vairāk nekā vīriešus ietekmē nabadzība vai sociālās atstumtības risks, jo īpaši sievietes, kuras saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju strukturālu faktoru, dzimumu normu un stereotipu dēļ; tā kā kopš 2010. gada no dzimuma atkarīga darba samaksas atšķirība ir palielinājusies 17 dalībvalstīs, savukārt vīriešu un sieviešu ienākumu atšķirība ir palielinājusies 19 dalībvalstīs, izraisot vispārēju darba samaksas un ienākumu nevienlīdzības starp dzimumiem pieaugumu (22); tā kā 2019. gadā 40,3 % viena vecāka mājsaimniecību ES bija pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (23); tā kā sievietes ir pakļautas lielākam nabadzības un darbavietas nedrošības riskam, turklāt riskam pakļautās sievietes bieži strādā zemu atalgotu darbu, kur atalgojums nav pietiekams, lai pārvarētu nabadzības slieksni un nestabilus darba apstākļus;

| M. | tā kā ir svarīgi garantēt tiesības uz vienādu samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, kā noteikts Līgumos; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir svarīgi garantēt tiesības uz vienādu samaksu par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu, kā noteikts Līgumos;

| N. | tā kā ES vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir 14,1 %, turklāt situācija dažādās dalībvalstīs atšķiras; tā kā šādai sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirībai ir vairāku veidu sekas, no kurām nebūt ne mazsvarīga ir attiecīgi pensijas apmēra atšķirība 29,5 % apmērā (24), kas rada vīriešu un sieviešu pensijas atšķirību un gados vecākas sievietes pakļauj lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā tas ir saistīts ar karjeras un nodarbinātības atšķirībām, ko laika gaitā radījuši aprūpes pienākumi un/vai nepilna laika darbs, ko veic sievietes, un no tā izrietošajām sekām attiecībā uz piekļuvi tādiem finanšu resursiem kā pabalsti un pensiju maksājumi; tā kā tiesības uz vienādu samaksu par vienādu darbu ne vienmēr tiek nodrošinātas un joprojām ir viena no lielākajām problēmām, kas jārisina, cenšoties apkarot diskrimināciju darba samaksas ziņā (25); tā kā vecāku atvaļinājuma vienāda dalīšana starp dzimumiem ir svarīga, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību; tā kā, lai gan darbs tādās nozarēs kā aprūpe, uzkopšana, mazumtirdzniecība un izglītība, kurās dominē sievietes, ir būtisks un ar augstu sociālekonomisko vērtību, tas bieži vien tiek vērtēts zemāk un sliktāk apmaksāts nekā darbs nozarēs, kurās dominē vīrieši; tā kā šis fakts norāda uz steidzamu vajadzību atkārtoti novērtēt darba samaksas atbilstību nozarēs, kurās dominē sievietes; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir 14,1 %, turklāt situācija dažādās dalībvalstīs atšķiras; tā kā šādai sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirībai ir vairāku veidu sekas, no kurām nebūt ne mazsvarīga ir attiecīgi pensijas apmēra atšķirība 29,5 % apmērā (24), kas rada vīriešu un sieviešu pensijas atšķirību un gados vecākas sievietes pakļauj lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā tas ir saistīts ar karjeras un nodarbinātības atšķirībām, ko laika gaitā radījuši aprūpes pienākumi un/vai nepilna laika darbs, ko veic sievietes, un no tā izrietošajām sekām attiecībā uz piekļuvi tādiem finanšu resursiem kā pabalsti un pensiju maksājumi; tā kā tiesības uz vienādu samaksu par vienādu darbu ne vienmēr tiek nodrošinātas un joprojām ir viena no lielākajām problēmām, kas jārisina, cenšoties apkarot diskrimināciju darba samaksas ziņā (25); tā kā vecāku atvaļinājuma vienāda dalīšana starp dzimumiem ir svarīga, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību; tā kā, lai gan darbs tādās nozarēs kā aprūpe, uzkopšana, mazumtirdzniecība un izglītība, kurās dominē sievietes, ir būtisks un ar augstu sociālekonomisko vērtību, tas bieži vien tiek vērtēts zemāk un sliktāk apmaksāts nekā darbs nozarēs, kurās dominē vīrieši; tā kā šis fakts norāda uz steidzamu vajadzību atkārtoti novērtēt darba samaksas atbilstību nozarēs, kurās dominē sievietes;

| O. | tā kā Eiropas Savienībā 20,6 % sieviešu ar invaliditāti strādā pilna laika darbu salīdzinājumā ar 28,5 % vīriešu ar invaliditāti; tā kā dati liecina, ka vidēji 29,5 % sieviešu ar invaliditāti Eiropas Savienībā ir pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam salīdzinājumā ar 27,5 % vīriešu ar invaliditāti; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienībā 20,6 % sieviešu ar invaliditāti strādā pilna laika darbu salīdzinājumā ar 28,5 % vīriešu ar invaliditāti; tā kā dati liecina, ka vidēji 29,5 % sieviešu ar invaliditāti Eiropas Savienībā ir pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam salīdzinājumā ar 27,5 % vīriešu ar invaliditāti;

| P. | tā kā dzimumu stereotipi joprojām ietekmē darba dalīšanu mājās, izglītībā, darba vietā un sabiedrībā; tā kā neapmaksāta aprūpe un mājsaimniecības darbs, ko galvenokārt veic sievietes, rada nesamērīgu slogu sievietēm, kurām šai sakarā ir būtiska nozīme; tā kā Covid-19 pandēmija ir atklājusi šokējošo stāvokli Eiropas aprūpes iestādēs un nozarē kopumā, kurā galvenokārt strādā sievietes; tā kā Eiropas Savienībā 80 % aprūpes nodrošina neformāli aprūpētāji un 75 % no viņiem ir sievietes (26); tā kā pirms Covid-19 uzliesmojuma sievietes Eiropas Savienībā neapmaksātai aprūpei un mājas darbiem katru nedēļu veltīja vidēji par 13 stundām vairāk nekā vīrieši; tā kā nevienlīdzīgo aprūpes pienākumu sadali dalībvalstīs vēl vairāk saasina ierobežota vai pilnīga piekļuve atbilstīgām un pieejamām aprūpes iestādēm, tostarp bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku valsts aprūpes iestādēm, kā rezultātā rodas prombūtnes no darba tirgus periodi un palielinās vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības; tā kā 2019. gadā 7,7 miljoni sieviešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem ES darba tirgū nepiedalījās, jo viņas rūpējas par bērniem vai citiem cilvēkiem ar aprūpes vajadzībām, bet šādu vīriešu skaits ir 450 000; tā kā ieguldījumi vispārējos pakalpojumos, tostarp aprūpes pakalpojumos, var mazināt nesamērīgo aprūpes pienākumu slogu sievietēm un uzlabot viņu spēju brīvi piedalīties darba tirgū; tā kā ikvienam neatkarīgi no dzimuma ir tiesības strādāt un salāgot savu profesionālo dzīvi ar privāto; |
| --- | --- |

P.

tā kā dzimumu stereotipi joprojām ietekmē darba dalīšanu mājās, izglītībā, darba vietā un sabiedrībā; tā kā neapmaksāta aprūpe un mājsaimniecības darbs, ko galvenokārt veic sievietes, rada nesamērīgu slogu sievietēm, kurām šai sakarā ir būtiska nozīme; tā kā Covid-19 pandēmija ir atklājusi šokējošo stāvokli Eiropas aprūpes iestādēs un nozarē kopumā, kurā galvenokārt strādā sievietes; tā kā Eiropas Savienībā 80 % aprūpes nodrošina neformāli aprūpētāji un 75 % no viņiem ir sievietes (26); tā kā pirms Covid-19 uzliesmojuma sievietes Eiropas Savienībā neapmaksātai aprūpei un mājas darbiem katru nedēļu veltīja vidēji par 13 stundām vairāk nekā vīrieši; tā kā nevienlīdzīgo aprūpes pienākumu sadali dalībvalstīs vēl vairāk saasina ierobežota vai pilnīga piekļuve atbilstīgām un pieejamām aprūpes iestādēm, tostarp bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku valsts aprūpes iestādēm, kā rezultātā rodas prombūtnes no darba tirgus periodi un palielinās vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirības; tā kā 2019. gadā 7,7 miljoni sieviešu vecumā no 20 līdz 64 gadiem ES darba tirgū nepiedalījās, jo viņas rūpējas par bērniem vai citiem cilvēkiem ar aprūpes vajadzībām, bet šādu vīriešu skaits ir 450 000; tā kā ieguldījumi vispārējos pakalpojumos, tostarp aprūpes pakalpojumos, var mazināt nesamērīgo aprūpes pienākumu slogu sievietēm un uzlabot viņu spēju brīvi piedalīties darba tirgū; tā kā ikvienam neatkarīgi no dzimuma ir tiesības strādāt un salāgot savu profesionālo dzīvi ar privāto;

| Q. | tā kā darba un privātās dzīves līdzsvara iedibināšanas pasākumi ir svarīgi, lai nodrošinātu aprūpes pienākumu vienlīdzīgu sadalījumu sieviešu un vīriešu starpā un novērstu ienākumu un nodarbinātības atšķirības; tā kā minētā darba un privātās dzīves līdzsvara iedibināšana ir atkarīga no kvalitatīvu un cenas ziņā pieņemamu aprūpes pakalpojumu esamības un pieejamības; tā kā būtu jānodrošina un jāsaglabā visi maternitātes pabalsti, dalībvalstīm pilnībā īstenojot Dzīves un darba līdzsvara direktīvu (27); tā kā ir nepieciešama valsts rīcībpolitika, kas aizsargātu un veicinātu auklīšu darbu un barošanu ar krūti, tomēr sievietes izvēles neskarot; |
| --- | --- |

Q.

tā kā darba un privātās dzīves līdzsvara iedibināšanas pasākumi ir svarīgi, lai nodrošinātu aprūpes pienākumu vienlīdzīgu sadalījumu sieviešu un vīriešu starpā un novērstu ienākumu un nodarbinātības atšķirības; tā kā minētā darba un privātās dzīves līdzsvara iedibināšana ir atkarīga no kvalitatīvu un cenas ziņā pieņemamu aprūpes pakalpojumu esamības un pieejamības; tā kā būtu jānodrošina un jāsaglabā visi maternitātes pabalsti, dalībvalstīm pilnībā īstenojot Dzīves un darba līdzsvara direktīvu (27); tā kā ir nepieciešama valsts rīcībpolitika, kas aizsargātu un veicinātu auklīšu darbu un barošanu ar krūti, tomēr sievietes izvēles neskarot;

| R. | tā kā Komisija 2020. gada 5. martā pieņēma Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, kas paredz vērienīgu satvaru dzimumu līdztiesības veicināšanai ES; tā kā politikai jāsniedz lielāks devums dzimumu līdztiesības veicināšanā; tā kā sievietes nesamērīgi ietekmē pieaugošais bezdarbs, lielāka nestabilitāte, zems atalgojums un budžeta samazināšana, tostarp sabiedrisko pakalpojumu jomā, jo īpaši veselības aprūpē un izglītībā; tā kā Parlaments ir aicinājis Komisiju izstrādāt konkrētu ceļvedi, nosakot termiņus un mērķus un paredzot ikgadējo pārskatīšanu un uzraudzības mehānismu, kā arī skaidrus un izmērāmus panākumu rādītājus un papildu mērķtiecīgas darbības; tā kā ar savu politiku, programmām un attiecībām ar dalībvalstīm, tostarp ar ciešu sadarbību saistībā ar valstu atveseļošanas fondiem, ES būtu rūpīgi jāizvērtē dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka tās pienācīgi ņem vērā Covid-19 pandēmijas dzimumu dimensiju; |
| --- | --- |

R.

tā kā Komisija 2020. gada 5. martā pieņēma Dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, kas paredz vērienīgu satvaru dzimumu līdztiesības veicināšanai ES; tā kā politikai jāsniedz lielāks devums dzimumu līdztiesības veicināšanā; tā kā sievietes nesamērīgi ietekmē pieaugošais bezdarbs, lielāka nestabilitāte, zems atalgojums un budžeta samazināšana, tostarp sabiedrisko pakalpojumu jomā, jo īpaši veselības aprūpē un izglītībā; tā kā Parlaments ir aicinājis Komisiju izstrādāt konkrētu ceļvedi, nosakot termiņus un mērķus un paredzot ikgadējo pārskatīšanu un uzraudzības mehānismu, kā arī skaidrus un izmērāmus panākumu rādītājus un papildu mērķtiecīgas darbības; tā kā ar savu politiku, programmām un attiecībām ar dalībvalstīm, tostarp ar ciešu sadarbību saistībā ar valstu atveseļošanas fondiem, ES būtu rūpīgi jāizvērtē dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka tās pienācīgi ņem vērā Covid-19 pandēmijas dzimumu dimensiju;

| S. | tā kā sieviešu skaits abās valstu parlamentu palātās ES ir palielinājies no 24 % 2010. gadā līdz 32 % 2020. gadā; tā kā ministru dzimumu līdzsvars valstu valdībās ir uzlabojies no 26 % 2010. gadā līdz 32 % 2020. gadā; tā kā dalībvalstu starpā tomēr pastāv būtiskas atšķirības, proti, tikai septiņu dalībvalstu ministru kabinetos ir panākta dzimumu paritāte vai dzimumu līdzsvars; tā kā reģionālā un vietējā līmenī pārmaiņu temps joprojām ir ārkārtīgi lēns — 2019. gadā tikai 29 % amatu ieņēma sievietes un reģionālajās asamblejās Ungārijā, Slovākijā un Rumānijā vīriešu bija vairāk nekā 80 %; |
| --- | --- |

S.

tā kā sieviešu skaits abās valstu parlamentu palātās ES ir palielinājies no 24 % 2010. gadā līdz 32 % 2020. gadā; tā kā ministru dzimumu līdzsvars valstu valdībās ir uzlabojies no 26 % 2010. gadā līdz 32 % 2020. gadā; tā kā dalībvalstu starpā tomēr pastāv būtiskas atšķirības, proti, tikai septiņu dalībvalstu ministru kabinetos ir panākta dzimumu paritāte vai dzimumu līdzsvars; tā kā reģionālā un vietējā līmenī pārmaiņu temps joprojām ir ārkārtīgi lēns — 2019. gadā tikai 29 % amatu ieņēma sievietes un reģionālajās asamblejās Ungārijā, Slovākijā un Rumānijā vīriešu bija vairāk nekā 80 %;

| T. | tā kā tiesības uz vienādu samaksu par vienādu un vienādi vērtīgu darbu daudzos gadījumos netiek garantētas, pat ja to paredz tiesību akti; tā kā ir jānovērš šādas diskriminācijas pamatcēloņi, aizsargājot un uzlabojot darba tiesības vai pastiprinot uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši valstu darba inspekcijās; tā kā kolektīvās sarunas ir ļoti svarīgas, lai novērstu un izskaustu dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

T.

tā kā tiesības uz vienādu samaksu par vienādu un vienādi vērtīgu darbu daudzos gadījumos netiek garantētas, pat ja to paredz tiesību akti; tā kā ir jānovērš šādas diskriminācijas pamatcēloņi, aizsargājot un uzlabojot darba tiesības vai pastiprinot uzņēmējdarbības uzraudzību, jo īpaši valstu darba inspekcijās; tā kā kolektīvās sarunas ir ļoti svarīgas, lai novērstu un izskaustu dzimumu nevienlīdzību;

| U. | tā kā dzimumu līdztiesība ir cieši saistīta ar zaļo un digitālo pāreju un tā kā sieviešu iekļaušana lēmumu pieņemšanā ir priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai un gan zaļās, gan digitālās pārejas efektīvai pārvaldībai, lai panāktu taisnīgu un godīgu pāreju, kas nevienu neatstāj novārtā; tā kā visās klimatrīcības un digitālās politikas jomās jāietver dzimumu līdztiesības aspekts un intersekcionālā perspektīva; |
| --- | --- |

U.

tā kā dzimumu līdztiesība ir cieši saistīta ar zaļo un digitālo pāreju un tā kā sieviešu iekļaušana lēmumu pieņemšanā ir priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai un gan zaļās, gan digitālās pārejas efektīvai pārvaldībai, lai panāktu taisnīgu un godīgu pāreju, kas nevienu neatstāj novārtā; tā kā visās klimatrīcības un digitālās politikas jomās jāietver dzimumu līdztiesības aspekts un intersekcionālā perspektīva;

| V. | tā kā vīriešu iesaistes un tēva lomas ietekme uz ģimenēm liecina, ka gādīgs vīrietis ir svarīgs bērnu optimālai attīstībai un var uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un palīdzēt novērst dzimumu nevienlīdzību attiecībās; tā kā vīriešu iesaistīšanās var palīdzēt novērst vardarbību ģimenēs un veicināt līdztiesīgāku sabiedrību; |
| --- | --- |

V.

tā kā vīriešu iesaistes un tēva lomas ietekme uz ģimenēm liecina, ka gādīgs vīrietis ir svarīgs bērnu optimālai attīstībai un var uzlabot darba un privātās dzīves līdzsvaru un palīdzēt novērst dzimumu nevienlīdzību attiecībās; tā kā vīriešu iesaistīšanās var palīdzēt novērst vardarbību ģimenēs un veicināt līdztiesīgāku sabiedrību;

| W. | tā kā pastāvošie dzimumu stereotipi un gaidas par vīriešu un zēnu lomām var būt iemesls, kādēļ viņi nevēlas izrādīt pozitīvas emocijas un internalizē negatīvas emocijas, piemēram, skumjas un nemieru, kā rezultātā vīrieši un zēni izrāda lielāku agresiju un dusmas nekā sievietes; tā kā tas var palielināt iespēju, ka vīrieši un zēni kļūs vardarbīgi, piemēram, veiks ar dzimumu saistītu vardarbību; |
| --- | --- |

W.

tā kā pastāvošie dzimumu stereotipi un gaidas par vīriešu un zēnu lomām var būt iemesls, kādēļ viņi nevēlas izrādīt pozitīvas emocijas un internalizē negatīvas emocijas, piemēram, skumjas un nemieru, kā rezultātā vīrieši un zēni izrāda lielāku agresiju un dusmas nekā sievietes; tā kā tas var palielināt iespēju, ka vīrieši un zēni kļūs vardarbīgi, piemēram, veiks ar dzimumu saistītu vardarbību;

| X. | tā kā dzimumu nelīdzsvarotība ir pastāvīgi novērojama centrālajās bankās, kas ir ekonomisko lēmumu pieņemšanas stūrakmeņi, kuri veido sociālo, politisko un ekonomisko realitāti; tā kā visas dalībvalstu centrālās bankas patlaban vada vīrieši un tā kā pagājušajā gadā sievietes ieņēma tikai ceturto daļu (24,6 %) no amatiem ES valstu centrālo banku galvenajās lēmējinstitūcijās; |
| --- | --- |

X.

tā kā dzimumu nelīdzsvarotība ir pastāvīgi novērojama centrālajās bankās, kas ir ekonomisko lēmumu pieņemšanas stūrakmeņi, kuri veido sociālo, politisko un ekonomisko realitāti; tā kā visas dalībvalstu centrālās bankas patlaban vada vīrieši un tā kā pagājušajā gadā sievietes ieņēma tikai ceturto daļu (24,6 %) no amatiem ES valstu centrālo banku galvenajās lēmējinstitūcijās;

| Y. | tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts ir secinājis, ka dalībvalstu sniegums dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā kopš 2012. gada ir pasliktinājies; tā kā, neraugoties uz nedaudz vērienīgāku valdību apņemšanos integrēt dzimumu jautājumu valsts pārvaldē, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas struktūru pieejamība un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas instrumentu izmantošana ir samazinājusies, |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts ir secinājis, ka dalībvalstu sniegums dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanā kopš 2012. gada ir pasliktinājies; tā kā, neraugoties uz nedaudz vērienīgāku valdību apņemšanos integrēt dzimumu jautājumu valsts pārvaldē, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas struktūru pieejamība un dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas instrumentu izmantošana ir samazinājusies,

Dzimumu ziņā līdztiesīga ekonomika

| 1. | uzsver, ka tiesību uz darbu, kā arī vienlīdzīgu darba samaksu un attieksmi ievērošana ir būtisks priekšnoteikums sieviešu tiesību vienlīdzībai, ekonomiskajai neatkarībai un karjeras attīstībai; uzsver, ka sieviešu vienlīdzīgas iespējas un lielāka līdzdalība darba tirgū palielina ekonomisko labklājību Eiropā; uzskata, ka dzimumu nevienlīdzības apkarošanai ir jābūt būtiskam apsvērumam darbvietā; atgādina, ka sievietes veido pārāk lielu daļu no nodarbinātajiem jomās ar zemu un minimālo darba samaksu, nepilna laika darbā un nestabilos darba apstākļos; atzīst sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas tiesības uz taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams, lai sievietēm un vīriešiem un viņu ģimenēm nodrošinātu pienācīgu dzīves līmeni; tādēļ uzstāj, ka ir jāuzlabo cīņa pret nestabilu nodarbinātību, lai visi darba ņēmēji saņemtu taisnīgu atalgojumu, kas ir pietiekams viņu un viņu ģimeņu pienācīgam dzīves līmenim, izmantojot tiesību aktos paredzētus minimālās algas noteikšanas mehānismus vai koplīgumus saskaņā ar principu, kas paredz, ka katram pastāvīgajam darbam ir jābūt saistītam ar efektīvām darba attiecībām un tiesību atzīšanu un nostiprināšanu darba vietā; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt politiku ar mērķi izskaust nestabilu nodarbinātību un piespiedu nepilna laika darbu nolūkā uzlabot sieviešu stāvokli darba tirgū; mudina dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem novērst nevienlīdzību vīriešu un sieviešu starpā, izmantojot politiku, kas ceļ darba vērtību un darba samaksu un uzlabo darba apstākļus un visu darba ņēmēju un viņu ģimeņu dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš to profesionālo un neprofesionālo augstākā līmeņa sportistu situācijai un tiesībām, kuri pārstāv savas valstis starptautiskās un Eiropas sacensībās gan sportista karjeras laikā, gan pēc tās; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka bērniem un jauniešiem ir visas tiesības piedalīties sportā, un cīnīties pret pieaugošo sociālo plaisu attiecībā uz piekļuvi sportam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par 2020. un 2021. gada dzimumu līdztiesības indeksa rezultātiem; uzsver, ka vairāk nekā viena trešdaļa dalībvalstu 2018. gadā sasniedza mazāk nekā 60 punktus (28); pauž nožēlu par lēno progresu līdztiesības panākšanā un to, ka ne visas dalībvalstis to izvirza par savas politikas veidošanas prioritāti; pauž nožēlu par to, ka Slovēnijā ir piedzīvota dzimumu līdztiesības rezultātu pasliktināšanās un ka tās vērtējums 2019. gadā ir samazinājies par 0,1 punktu; aicina dalībvalstis veikt praktiskus pasākumus, ar kuriem tiktu nodrošināts, ka sievietēm ir vienlīdzīga piekļuve darba tirgum, nodarbinātībai un darba apstākļiem, tostarp darbam ar vienlīdzīgām tiesībām un vienādu atalgojumu, kā arī taisnīgam atalgojumam, jo īpaši nozarēs, kurās dominē sievietes; atzīst sociālo partneru un koplīgumu slēgšanas lomu kā faktoru, kas palīdz apturēt nevienlīdzības pastiprināšanos un ļauj to pārvarēt, kā arī novērš sieviešu diskrimināciju algu ziņā visā viņu dažādībā un prasa de jure un de facto ievērot principu “vienāda samaksa par līdzvērtīgu darbu”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par saistošiem darba samaksas pārredzamības pasākumiem kā svarīgu iniciatīvu, lai apkarotu nevienlīdzību un piemērotu principu, kas paredz vienādu samaksu par vienādu un vienādi vērtīgu darbu, bet uzsver, ka ar darba samaksas pārredzamību vien nevarēs novērst dziļi iesakņojušos dzimumu nevienlīdzību; aicina dalībvalstis noteikt skaidrus mērķus, lai risinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensijas atšķirību; uzsver, ka šajā rīcības plānā ir jāiekļauj intersekcionāla perspektīva un atšķirīgā realitāte un diskriminācijas pieredze, ar ko saskaras sievietes no konkrētām grupām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka dalībvalstīm ir svarīgi noteikt stingrus pasākumus, tostarp sankcijas, ja uzņēmumi neievēro darba tiesību aktus, kas vērsti pret dzimumu diskrimināciju un neobjektivitāti dzimuma dēļ; uzsver nepieciešamību paredzēt nosacījumus ES līdzekļu piešķiršanai uzņēmumiem, kas nenodrošina darba ņēmēju tiesības un jo īpaši diskriminē sievietes, pārkāpjot tiesību aktus; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka visas budžeta apropriācijas saskaņā ar 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu atbilst vīriešu un sieviešu līdztiesības principam, un visās ES politikas jomās veicināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu un dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; aicina dzimumu līdztiesības indeksu iekļaut sociālo rezultātu pārskatā un sniegt datus sadalījumā pa dzimumiem par esošajiem rādītājiem, lai labāk risinātu katrai valstij raksturīgās problēmas; aicina atbalstīt pasākumus sieviešu ekonomiskās neatkarības veicināšanai, izmantojot visas ES programmas un struktūrfondus, piemēram, Eiropas Sociālā fonda stratēģisko īstenošanu, kas būtu jāizmanto, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un reintegrāciju tajā, apkarotu sieviešu bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību, kā arī visu veidu diskrimināciju; aicina Komisiju ierosināt proaktīvus pasākumus, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, lai sekmētu sieviešu nodarbinātību lauku apvidos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ikvienam neatkarīgi no dzimuma būtu tiesības strādāt un līdzsvarot savu profesionālo un privāto dzīvi; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt stiprināt tiesības uz maternitātes un paternitātes pabalstiem, uzlabojot vienlīdzīga un pilnībā apmaksāta atvaļinājuma periodus, lai vienlīdzīgi iesaistītu vīriešus neapmaksātā darbā, tostarp aprūpes pienākumos, vienlaikus ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas ieteikumu; aicina praksē nodrošināt tiesības uz elastīgu darba režīmu pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, paternitātes atvaļinājuma un bērna kopšanas atvaļinājuma, lai abi vecāki varētu vienlīdzīgi sadalīt un līdzsvarot darba un aprūpes pienākumus; aicina šos pasākumus papildināt ar ieguldījumiem mūsdienīgā, augstas kvalitātes un vietējā infrastruktūrā un finansējumā pakalpojumiem un aprūpētājiem, lai nodrošinātu vispārēju agrīno pirmsskolas izglītību un bērnu aprūpi, tostarp nodrošinot sabiedriskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Covid-19 pandēmija ir ļoti būtiski ietekmējusi sieviešu, jo īpaši strādājošo sieviešu, dzīvi; atzīmē, ka nesamērīgi lielu slogu uzņēmās sievietes, kuras strādāja attālināti un kuru dzīvi apgrūtināja nepieciešamība apvienot darbu, bērnu aprūpi un mājsaimniecības pienākumus; norāda, ka daudzas sievietes ir saskārušās ar lielākiem izdevumiem un zemāku atalgojumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ES ir jāpaaugstina sieviešu nodarbinātības līmenis; aicina veikt pasākumus, lai uzlabotu nodarbinātību un paaugstinātu darba samaksu, efektīvi apkarotu bezdarbu un veicinātu pilnas slodzes nodarbinātību visām sievietēm; aicina uzlabot esošās valstu sistēmas, īpašu uzmanību pievēršot sociālajam dialogam, kolektīvajām sarunām un to saistošajai ietekmei, nodarbinātības atjaunošanai un cīņai pret nedrošību par darbvietu; norāda, ka vīrieši un sievietes darbā saskaras ar dažādiem riskiem, un tādēļ uzsver, ka ir svarīgi piemērot dzimumsensitīvu pieeju arodveselībai un drošībai, nodrošinot, ka darba laiks tiek organizēts tā, lai nodrošinātu, ka gan vīrieši, gan sievietes var vienlīdzīgi izmantot ikdienas un iknedēļas atpūtas laiku, pārtraukumus un brīvdienas, kā arī nodrošinot piemērotus darba apstākļus; aicina ES un tās dalībvalstis mudināt darba devējus pieņemt ģimenēm labvēlīgus pasākumus, piemēram, iespēju samazināt vīriešu un sieviešu darba laiku, lai nodrošinātu bērnu aprūpi un izglītību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju un dalībvalstis labāk piemērot principu, kas paredz vienādu samaksu par vienādu un vienādi vērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm dažādās ekonomikas nozarēs; šajā sakarā aicina ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem un ievērojot to autonomiju, kā arī koplīgumus un valstu darba tirgus tradīcijas un modeļus, izveidot dzimumneitrālus darba novērtēšanas instrumentus un klasifikācijas kritērijus, kas var veicināt labāku novērtēšanu un līdz ar to taisnīgāku darba samaksu nozarēs, kurās dominē sievietes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES rosināt politikas, programmu, finansējuma un ieteikumu kopumu, lai veicinātu pāreju uz aprūpes ekonomiku ar mērķi virzīties uz sabiedrību, kurā visu cilvēku dzīve un labklājība ir prioritāte un kurā aprūpes darba — gan apmaksāta, gan neapmaksāta — vērtība ir mūsu ekonomikas centrā, reaģējot uz sociālo ietekmi uz personām, kurām ir aprūpes pienākumi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina pieņemt pasākumus, lai veicinātu vīriešu un sieviešu uzņēmējdarbību ES, atbalstot fiskālos, ekonomiskos un finanšu pasākumus un tādējādi nodrošinot, ka šī svarīgā iniciatīva rada jaunas darbvietas un mazina uzņēmēju finansiālo slogu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi izskaust ar nodokļiem saistītu neobjektivitāti dzimuma dēļ un citu veidu nevienlīdzību un ka nodokļu režīmiem, tostarp iedzīvotāju ienākuma nodokļa režīmam, jāpalīdz to mazināt; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka fiskālā politika, tostarp nodokļu politika, palīdz novērst un izskaust sociālekonomisko un dzimumu nevienlīdzību visās tās dimensijās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka Covid-19 ir izgaismojis nestabilo situāciju, kādā atrodas sievietes intelektuāles (pētnieces, arhitektes un citas), kuras, nepastāvot stabilām darba attiecībām, ir īpaši cietušas; uzsver, ka ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi, lai mazinātu dalībvalstu pārvietošanās ierobežošanas pasākumu sekas, un uzsver, cik svarīgi ir strukturāli pasākumi, kuros ņemta vērā vienlīdzība darbā un ikdienas dzīvē un kuri stiprina sieviešu tiesības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver sociālajā jomā strādājošo sieviešu nozīmi; atzīst, ka pandēmija ir palielinājusi viņu darba slodzi un ka zemas algas, biežāka ekspluatācija (jo īpaši tas attiecas uz migrantēm) un tādu cilvēku pieņemšana darbā, kuri nav apmācīti vai kuriem trūkst kvalifikācijas uzdevumu veikšanai, pasliktina viņu darba un dzīves apstākļus; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot darba apstākļus un palielināt darba samaksu, ievērot darba laiku un izmantot kolektīvās sarunas, lai garantētu darba apstākļu ievērošanu; |
| --- | --- |

14.

Ar dzimumu saistītas vardarbības izskaušana

| 15. | uzsver nevienlīdzīgas attieksmes un sieviešu aizskaršanas darba vietā gadījumus un uzsver arī, ka ir jāapkaro ekspluatācija, nevienlīdzība, diskriminācija un vardarbība, kas skar sievietes, atzīmējot, ka aizskaršana darbvietā veicina sieviešu novirzīšanu no viņu izvēlētās karjeras ceļa un nozarēm un ir nopietns nodarījums viņu psiholoģiskajai un fiziskajai veselībai; norāda, ka sievietes daudz biežāk nekā vīrieši tiek pakļautas seksuālai aizskaršanai; aicina dalībvalstis un ES ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju Nr. 190, lai nodrošinātu atbilstību vispārējiem standartiem vardarbības un aizskaršanas izskaušanai darba vidē, kā arī Konvenciju Nr. 189 par mājsaimniecībā nodarbinātajām personām, kuru ratificējušas tikai 8 valstis un kuras mērķis ir nodrošināt mājsaimniecības darba tiesisko atzīšanu, paplašināt tiesības, attiecinot tās uz visām mājsaimniecībā nodarbinātajām sievietēm, jo īpaši tām, kas strādā ēnu ekonomikā, un novērst pārkāpumus un ļaunprātīgu izmantošanu; mudina ES un tās dalībvalstis izstrādāt tiesību aktus par ziņošanu par seksuālu aizskaršanu darba vietā, lai cīnītos pret to; aicina dalībvalstis, darba devējus un apvienības nodrošināt, ka tām ir pienācīgas procedūras, lai novērstu diskrimināciju dzimuma dēļ, seksuālu uzmākšanos un ar dzimumu saistītu vardarbību, kas rada toksisku vidi, un uzstāj, ka tām jāaizsargā cietušie un jānodrošina atbildība par dzimumbalstītu vardarbību darba vietā vai attiecīgajās organizācijās; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm visā viņu dažādībā; stingri apstiprina apņemšanos apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību; aicina ES un dalībvalstis, tostarp Bulgāriju, Čehiju, Ungāriju, Latviju, Lietuvu un Slovākiju, ratificēt un/vai pienācīgi īstenot Stambulas konvenciju, kurā cita starpā uzsvērti nepareizi priekšstati par dzimumu lomu mūsu sabiedrībā, piemēram, par “tradicionālajām ģimenes vērtībām”, un ar kuru tiek mēģināts apkarot represīvus uzskatus par sievietēm; atgādina, ka konvencija būtu jāuzskata par obligātu standartu, un stingri apstiprina savu iepriekšējo aicinājumu izstrādāt visaptverošus tiesību aktus, kuri aptvertu visus ar dzimumu saistītas vardarbības veidus, kas būtu labākais risinājums, lai to izbeigtu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka vardarbība starp vīriešiem un sievietēm pieaug jebkurā ārkārtas situācijā neatkarīgi no tā, vai tā ir ekonomikas krīze, konflikts vai slimības uzliesmojums; norāda, ka nevienlīdzības un ekonomiskā un sociālā spiediena dēļ, ko ir izraisījuši Covid-19 ierobežošanas pasākumi, kas ietvēra pārvietošanās ierobežojumus un sociālo izolāciju, pieauga vardarbība pret sievietēm; uzsver, ka daudzas sievietes bija spiestas uzturēties savās mājās kopā ar agresoriem; norāda, ka kopumā vardarbība ģimenē dažās dalībvalstīs pirmo pārvietošanās ierobežojumu laikā ir palielinājusies pat par 30 % (29); aicina dalībvalstis izstrādāt un īstenot efektīvu politiku un pasākumus, lai cīnītos pret vardarbību pret sievietēm, un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka policija un citas iestādes identificē un izseko vardarbības veicējus, lai palīdzētu novērst vardarbību un nāvi, kā arī lai nodrošinātu aizsardzību, atbalstu un kompensāciju sievietēm, kuras ir pakļautas vardarbībai, nodrošinot, ka dalībvalstis paredz lielākus un atbilstošus resursus un efektīvākus risinājumus; uzsver, ka ir vajadzīgas īpašas programmas vardarbības upuru aizsardzībai un uzraudzībai un pasākumi, lai stiprinātu sociālo atbalstu un uzlabotu piekļuvi tiesu iestādēm, pajumtei un garīgās veselības aprūpei profilakses, ārstēšanas un rehabilitācijas jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt pasākumus kibervardarbības pret sievietēm apkarošanai; uzskata, ka kibervardarbības pret sievietēm un meitenēm pārrobežu raksturs nosaka kopīgas ES reakcijas nepieciešamību; uzsver, ka dalībvalstīm jāizstrādā programmas, lai labāk apzinātu risku un novērstu atkārtotas vardarbības ģimenē gadījumus, recidīvismu un sieviešu slepkavības, kā arī pasākumi, lai izskaustu visu veidu vardarbību tiešsaistē; uzsver, ka steidzami jāaizsargā sievietes un meitenes no vardarbības tiešsaistē un bezsaistē, un atgādina, ka vardarbība pret sievietēm var izpausties dažādos veidos; atzīst vardarbības pret sievietēm, kas ir ar dzimumu saistīta vardarbība, strukturālo raksturu un norāda, ka vardarbība pret sievietēm ir viens no būtiskākajiem sociālajiem mehānismiem, kura dēļ sievietes ir spiestas pakļauties vīriešiem; norāda, ka par šāda veida vardarbību joprojām netiek pietiekami ziņots un uz to netiek pietiekami reaģēts; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka vīriešu vardarbība pret sievietēm sākas ar zēnu vardarbību pret meitenēm; uzsver, ka visaptveroša, vecumam atbilstoša izglītība par seksualitāti un attiecībām ir ļoti svarīga, lai novērstu ar dzimumu saistītu vardarbību un sniegtu bērniem un jauniešiem prasmes, kas vajadzīgas, lai veidotu drošas attiecības bez seksuālas, ar dzimumu saistītas un intīmā partnera vardarbības; aicina dalībvalstis īstenot preventīvas programmas, tostarp izglītojošus pasākumus, kas vērsti uz jauniešiem un ko īsteno, sniedzot devumu tādos jautājumos kā prasmes, kas vajadzīgas, lai izveidotu drošas un veselīgas attiecības, izpratne par iesīkstējušiem priekšstatiem par aprūpes pienākumiem, sieviešu un vīriešu līdztiesība, savstarpējā cieņa, nevardarbīga konfliktu risināšana savstarpējās attiecībās, ar dzimumu saistīta vardarbība pret sievietēm un tiesības uz personas neaizskaramību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka kopš 2010. gada nedaudz ir palielinājusies dzimumu segregācija izglītībā, jo īpaši viena dzimuma pārsvars noteiktu prasmju apguvē, un situācija ir pasliktinājusies 13 dalībvalstīs un citos gadījumos ir palikusi gandrīz nemainīga (30); uzsver, ka tas joprojām ir būtisks šķērslis dzimumu līdztiesībai ES; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visiem cilvēkiem ir pilnīga piekļuve vienlīdzīgām iespējām, lai panāktu personīgo izaugsmi, un ka viņiem netraucē struktūras, aizspriedumi un stereotipiski priekšstati, kas balstīti uz dzimumu; aicina dalībvalstis cīnīties pret seksismu un negatīviem dzimumu stereotipiem savās izglītības sistēmās, kā arī cīnīties pret dzimtiskotu darba tirgus segmentāciju zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas jomā (STEM), veicot ieguldījumus sieviešu formālajā, ikdienējā un neformālajā izglītībā, mūžizglītībā un profesionālajā apmācībā, lai nodrošinātu, ka viņām ir pieejama kvalitatīva nodarbinātība, kā arī iespējas pārkvalificēties un pilnveidoties, lai apmierinātu darba tirgus pieprasījumu nākotnē, un lai novērstu dzimumu segregācijas apburto loku darba tirgū; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka seksuālā ekspluatācija ir smags vardarbības veids, kas skar galvenokārt sievietes un bērnus; jo īpaši atgādina, ka gandrīz trīs ceturtdaļas no visiem cilvēku tirdzniecības upuriem ES ir sievietes un meitenes, kas galvenokārt tiek tirgotas seksuālai izmantošanai; uzsver, ka cilvēku tirdzniecība seksuālai izmantošanai, jo īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecība, ir verdzības veids un cilvēka cieņas aizskaršana; uzsver, ka visā pasaulē pieaug cilvēku tirdzniecība, ko veicina pieaugošais organizētās noziedzības ienesīgums; uzsver, cik svarīga ir dzimumsensitīva pieeja cilvēku tirdzniecībai, un uzsver arī, ka dalībvalstīm ir jānodrošina pienācīgs finansējums sociālajam un psiholoģiskajam atbalstam cilvēku tirdzniecības vai seksuālas izmantošanas upuriem un viņu piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī īpašiem pakalpojumiem, kas paredzēti neaizsargātu sieviešu un meiteņu sociālajai integrācijai; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu par cilvēku tirdzniecības apkarošanu (31) un steidzami atturēties no iespējamo upuru ieslodzīšanas vai deportācijas; tomēr uzsver, ka seksuālo izmantošanu un cilvēku tirdzniecību seksuālos nolūkos virza pieprasījums un ka centieni to apkarot jāvērš uz preventīvu darbu un pieprasījuma apturēšanu; uzstāj, ka visiem tiesību aktiem par dzimumnoziegumiem jābūt balstītiem uz piekrišanu; norāda, ka par likumīgiem jāuzskata tikai brīvprātīgi dzimumakti; aicina Komisiju par prioritāti noteikt cilvēku tirdzniecības novēršanu seksuālas izmantošanas nolūkā, tostarp izmantojot informēšanas, izpratnes veidošanas un izglītošanas kampaņas, pieņemot pasākumus un programmas, lai novērstu un samazinātu pieprasījumu, un nākotnē pieņemot īpašus tiesību aktus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ar dzimumu saistīta vardarbība mijas ar vairākām apspiešanas asīm; uzskata, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti risks piedzīvot dažādu veidu vardarbību ir divas līdz piecas reizes lielāks; uzsver, ka ES kā ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām dalībniecei ir pienākums veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti pilnībā un vienlīdzīgi tiek nodrošinātas visas cilvēktiesības un pamatbrīvības; norāda, ka Personu ar invaliditāti tiesību komiteja 2015. gadā ieteica ES turpināt centienus šajā jomā, cita starpā ratificējot Stambulas konvenciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka visā pasaulē nepārprotami tiek aizsargātas visas brīvības, taču nosoda darbības, kas ierobežo tiesības, brīvības un garantijas, un pauž nožēlu par visu veidu aizspriedumiem un diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ; aicina efektīvi novērst ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp izmantojot jauniešiem paredzētus izglītojošus pasākumus, kas tiek īstenoti, ņemot vērā to devumu, kā arī nodrošināt, ka visi jaunieši gūst labumu no visaptverošas SRHR un attiecību izglītības; aicina veikt turpmākus pasākumus, lai apkarotu dzimumu stereotipus, tostarp pievēršoties vīriešiem un zēniem un apšaubot toksiskas attiecības un dzimumu normas; aicina dalībvalstis īstenot skaidrākus pasākumus, lai vērstos pret šādām normām, jo dzimumu stereotipi ir dzimumu nevienlīdzības galvenais iemesls un ietekmē visas sabiedrības dzīves jomas; uzsver, ka ir svarīgi novērst nabadzību un pieaugošo nevienlīdzību sieviešu vidū, jo īpaši neaizsargātu sieviešu vidū; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka jebkurai stratēģijai, kas izstrādāta līdztiesības panākšanai, ir jāvēršas pret jebkāda veida vardarbību pret sievietēm, tostarp sieviešu iegūto tiesību uz veselības aprūpi, kā arī SRHR ierobežošanu un to pārkāpumiem; atkārtoti uzsver, ka piekļuve veselības aprūpei un pakalpojumiem, tostarp sabiedriskajiem pakalpojumiem, piekļuve drošiem, likumīgiem un bezmaksas abortiem, kā arī psiholoģiskais atbalsts sievietēm, kuras cietušas no vardarbības, būtu jāuzskata par prioritāti; uzsver, ka SRHR pārkāpumi, tostarp drošas un likumīgas abortu aprūpes liegšana, ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids; uzsver, ka meiteņu un sieviešu autonomija un spēja brīvi un neatkarīgi pieņemt lēmumus par savu ķermeni un dzīvi ir priekšnoteikums viņu ekonomiskajai neatkarībai un tādējādi arī dzimumu līdztiesībai un dzimumbalstītas vardarbības izskaušanai; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt politisko atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, veselības aprūpes sniedzējiem, kas strādā, lai sekmētu SRHR un sieviešu tiesību ievērošanu, kā arī SRHR pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir galvenie dalībnieki dzimumu līdztiesības sabiedrībā un būtiski pakalpojumu un informācijas sniedzēji saistībā ar seksuālo veselību un reproduktīvās veselības tirgu; |
| --- | --- |

24.

Veselība, izglītība, iekļautība un nabadzība

| 25. | uzsver, ka sieviešu piekļuve seksuālās, reproduktīvās un citu veida veselības aprūpei ir pamattiesības, kuras ir stiprināmas un kuras nedrīkst nekādā veidā ierobežot vai atcelt; atgādina, ka SRHR pakalpojumi ir būtiski veselības aprūpes pakalpojumi, kuriem vajadzētu būt pieejamiem visiem, tostarp migrantēm un bēglēm; nosoda pret dzimumu līdztiesību un feminismu vērsto kustību darbības Eiropā un pasaulē, kas sistemātiski vēršas pret sieviešu un LGBTIK+ tiesībām, tostarp pret SRHR; aicina Komisiju stingri nosodīt regresīvos procesus saistībā ar sieviešu tiesībām, SRHR un LGBTIK+ dažās dalībvalstīs un izmantot visas tās rīcībā esošās pilnvaras, lai pastiprinātu darbības to novēršanai, tostarp stiprinot atbalstu sieviešu tiesību aizstāvjiem un sieviešu tiesību organizācijām ES, kā arī organizācijām, kas veic darbu saistībā ar SRHR un LGBTIK+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka dalībvalstīm jāpieņem politika, kurā īpaša uzmanība pievērsta labākām veselības aprūpes sistēmām un pakalpojumiem, kā arī slimību profilaksei, tostarp ar dzimumu saistītiem aspektiem, garantējot pieejamu un kvalitatīvu veselības aprūpi un nodrošinot nepieciešamo resursu pieejamību, lai cīnītos pret galvenajām veselības problēmām, piemēram, tām, ko izraisījusi pašreizējā pandēmijas krīze; uzsver, ka nevienlīdzība veselības jomā palielinās sievietēm ar zemu izglītības līmeni un sievietēm ar invaliditāti, un sievietēm abās šajās grupās ir slikta veselība un ierobežota piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem; uzsver, ka piekļuve veselības aprūpei dažās dalībvalstīs ir ierobežota ar Covid-19 saistīto pārvietošanās ierobežojumu dēļ un ka nav notikušas konsultācijas, ārstēšana un diagnostika; mudina dalībvalstis stiprināt veselības aprūpes sistēmas, tostarp sabiedriskos pakalpojumus, lai paātrinātu atceltās konsultācijas, ārstēšanu un diagnostiku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē gaidāmo Barselonas mērķu pārskatīšanu un uzsver, ka tie ir jāsasniedz un ka ir jānodrošina agrīna pirmsskolas izglītība un bērnu aprūpe, tostarp valsts pirmsskolas izglītība; uzsver, ka ir jānodrošina aprūpes pakalpojumi agrīnās pirmsskolas izglītības līmenī un aprūpē, kas ir reāli pieejama visiem bērniem un kam ir visaptveroša nozīme, palielinot sieviešu līdzdalību darba tirgū, jo īpaši ņemot vērā Covid-19 pandēmijas pieredzi; atzīst, ka papildus ilgtermiņa aprūpes iespēju izveidei ir jārada un jāpaplašina atbalsta iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti; aicina Komisiju un dalībvalstis sasniegt šos mērķus, kas ir būtiski, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgu attieksmi pret aprūpētājiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka nabadzība un sociālā atstumtība ir palielinājusies vairākās sieviešu grupās, piemēram, vientuļo māšu, sieviešu, kas vecākas par 65 gadiem, sieviešu ar invaliditāti, sieviešu ar zemu izglītības līmeni un migrantu izcelsmes sieviešu vidū; uzstāj, ka ir svarīgi apkarot nabadzību un sociālo atstumtību un to daudzšķautņainos cēloņus; mudina dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, lai novērstu un apkarotu nabadzības risku gados vecākām un pensionētām sievietēm, ņemot vērā sabiedrības novecošanu un gados vecāku sieviešu īpatsvaru nelabvēlīgā vai neaizsargātā situācijā; uzskata, ka obligāti ir jārisina jautājums par darba un privātās dzīves līdzsvaru un jānovērš vīriešu un sieviešu pensijas atšķirība, garantējot taisnīgu pensiju visām sievietēm un piekļuvi vispārējām un solidārām sociālā nodrošinājuma sistēmām, kā arī labāk īstenojot principu par vienādu darba samaksu par vienādu darbu, lai novērstu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un tās veidošanos sieviešu karjeras laikā; pauž ārkārtīgi lielas bažas par to, ka kopš 2017. gada 21 dalībvalstī ir palielinājusies vīriešu un sieviešu nabadzības plaisa (32); |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka joprojām pastāv maldīgs priekšstats, ka bezpajumtniecība sieviešu vidū ir salīdzinoši neliela sociāla problēma Eiropā; norāda uz pamatdatu trūkumu par sieviešu bezpajumtniecības raksturu un apmēru, kas padara šo problēmu mazāk pamanāmu; uzsver, ka ir svarīgi atzīt, ka ar dzimumu saistīta vardarbība un traumatiska pieredze ir sieviešu bezpajumtniecības pamatcēlonis, un pievērst uzmanību plašākām sociālām, ekonomiskām un strukturālām problēmām, kas mijiedarbojas ar plašākiem sociālajiem un strukturāliem šķēršļiem, piemēram, nabadzību, pieejamu mājokļu trūkumu un citiem strukturāliem faktoriem; mudina ES un tās dalībvalstis integrēt dzimumu līdztiesības aspektu bezpajumtniecības mazināšanas politikā un praksē un izstrādāt īpašu stratēģiju, lai novērstu sieviešu bezpajumtniecību un nodrošinātu, ka dienesti darbojas atbilstīgi un efektīvi, nodrošinot bezpajumtnieču vajadzības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atgādina, ka ir jāapkaro intersekcionālās diskriminācijas veidi, jo īpaši attiecībā uz sociāli atstumtām grupām, tostarp sievietēm ar invaliditāti, melnādainām sievietēm, migrantēm, etnisko minoritāšu pārstāvēm un romu sievietēm, vecāka gadagājuma sievietēm, vientuļajām mātēm, LGBTIK+ personām un bezpajumtniecēm; uzsver, ka ir svarīgi pievērsties viņu vajadzībām un bažām ES politikā un iniciatīvās; aicina Komisiju izstrādāt īpašas pamatnostādnes intersekcionālā satvara īstenošanai un iesniegt ES rīcības plānu ar īpašiem pasākumiem, lai uzlabotu to sieviešu sociālekonomisko situāciju, kuras saskaras ar intersekcionālo diskrimināciju, un apkarotu nabadzības un nestabila darba feminizāciju; |
| --- | --- |

30.

Līdztiesība ikdienas dzīvē

| 31. | atzīst, ka ir svarīgi nodrošināt plašu efektīvu, atbilstīgu un mērķtiecīgu pasākumu kopumu, lai apkarotu diskriminējošu attieksmi un praksi, panāktu vienlīdzīgas iespējas un vienādu darba samaksu par vienādu darbu, kā arī veicinātu progresu dzimumu līdztiesības jomā, īpašu uzmanību pievēršot Covid-19 pandēmijas sekām, veicinātu paraugprakses apmaiņu diskriminācijas apkarošanā un dotu iespēju sievietēm vienlīdzīgi izmantot savas pilsoniskās un politiskās tiesības un pilnībā piedalīties visās mūsu sabiedrības dzīves jomās; uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstīgus ieguldījumus vispārējas nozīmes pakalpojumos un sabiedriskajos pakalpojumos, jo īpaši veselības aprūpē, izglītībā un transportā, lai veicinātu sieviešu neatkarību, līdztiesību un emancipāciju; aicina dalībvalstis īstenot īpašus sociālos un dzimumresponsīvus pasākumus, lai apkarotu sociālās atstumtības un nabadzības risku attiecībā uz mājokļu, transporta un enerģētikas pieejamību, jo īpaši neaizsargātām sievietēm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nopietnas bažas par to, ka Eiropas zaļais kurss un ar to saistītās vides un klimata iniciatīvas neietver dzimumu līdztiesības perspektīvu; mudina Komisiju izpildīt savu pienākumu dzimumu līdztiesības aspektu integrēt visās ES politikas jomās, tostarp ES vides un klimata politikā: mudina šo rīcībpolitiku izstrādi balstīt uz rūpīgu dzimumu analīzi, lai nodrošinātu, ka tās pievēršas dzimumu nevienlīdzībai un citiem sociālās atstumtības veidiem; aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi, lai izpildītu saistības, kas noteiktas Dzimumu līdztiesības rīcības plānā, par kuru vienojās ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 25. sesijā, un izveidot pastāvīgu ES dzimumu līdztiesības un klimata pārmaiņu kontaktiestādi ar pietiekamiem budžeta resursiem, lai īstenotu un uzraudzītu dzimumu līdztiesības ziņā atbilstīgu klimatrīcību ES un pasaulē; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver sieviešu lielo ieguldījumu nodarbinātības, kultūras, izglītības, zinātnes un pētniecības jomā; atzīst, ka Covid-19 pandēmijas laikā ir būtiski pasliktinājušies to sieviešu dzīves apstākļi, kuras ir nodarbinātas kultūras un mākslas nozarē, kuras vada mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus un kuras strādā lauku saimniecībās un dzīvo lauku kopienās, dzīves apstākļi, jo ir apturēta saimnieciskā un kultūras darbība; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina Padomi pēc iespējas drīz panākt kopīgu nostāju attiecībā uz Padomes direktīvas priekšlikumu par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (33), kurš ir bloķēts kopš tā pieņemšanas Parlamentā 2009. gada aprīlī; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti norāda uz dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas nozīmi un izmantošanu kā sistemātisku pieeju dzimumu līdztiesības sasniegšanā; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas jaunizveidoto darba grupu līdztiesības jautājumos; uzsver pārredzamības un dažādu sieviešu tiesību organizāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistes nozīmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ir būtiski veicināt sieviešu līdzdalību sporta aktivitātēs, struktūrās un attīstībā; atzīst, ka ir jānovērš nevienlīdzība attiecībā uz sieviešu piekļuvi sportam un apbalvojumu pasniegšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis un Padomi izveidot oficiālu Padomes sastāvu dzimumu līdztiesības jautājumos, lai ministriem un valstu sekretāriem dzimumu līdztiesības jautājumos nodrošinātu īpašu diskusiju forumu ar mērķi panākt, ka dzimumu līdztiesības jautājumi tiek apspriesti augstākajā politiskajā līmenī, un labāk veicināt dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi ievērot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā, lai to piemērotu visos budžeta procesos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver Eiropas Revīzijas palātas konstatējumus, ka Komisija vēl nav izpildījusi savu apņemšanos integrēt dzimumu līdztiesības aspektu ES budžetā; tādēļ aicina Komisiju īstenot Revīzijas palātas ieteikumus stiprināt institucionālo sistēmu, lai atbalstītu dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā, veikt vajadzību un ietekmes analīzi dzimumu līdztiesības jomā un atjaunināt labāka regulējuma pamatnostādnes, sistemātiski vākt, analizēt un ziņot esošos datus sadalījumā pa dzimumiem par ES finansējuma programmām, izmantot ar dzimumu saistītos mērķus un rādītājus, lai uzraudzītu progresu, izstrādāt sistēmu dzimumu līdztiesības atbalstam piešķirto un izmantoto līdzekļu izsekošanai un katru gadu ziņot par sasniegtajiem rezultātiem dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē apņemšanos dzimumu līdztiesības aspektu ņemt vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanā, kas veido lielāko daļu no Eiropas Atveseļošanas instrumenta; tomēr pauž dziļu nožēlu par to, ka, ņemot vērā to, ka trūkst dzimumspecifisku rādītāju un mērķu, būs sarežģīti uzraudzīt šo fondu ietekmi uz dzimumiem un sekot līdzi rezultātiem; tādēļ aicina Komisiju izmantot datus un rādītājus sadalījumā pa dzimumiem, jo īpaši atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatā, lai dalībvalstu plānu, kuros izklāstītas to reformas un ieguldījumu programmas, izvērtēšanas laikā novērtētu īstenoto pasākumu un rezultātu ietekmi uz dzimumiem un lai veiktu Atveseļošanas un noturības mehānisma un Eiropas pusgada procesa dzimumu ziņā līdzsvarotu pārvaldību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž nožēlu par vājo saikni starp jauno ES dzimumu līdztiesības stratēģiju un Eiropas zaļo kursu; aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos stiprināt saikni starp klimata pārmaiņu politiku un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju dzimumu līdztiesības aspektu integrēt visos politikas veidošanas procesos un veikt ietekmes uz dzimumu novērtējumu katru reizi, kad tiek veidota kāda jauna politika, lai palīdzētu nodrošināt saskanīgākus un lielākā mērā uz pierādījumiem balstītus ES politikas risinājumus dzimumu līdztiesības problēmām; aicina dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OV L 6, 10.1.1979., 24. lpp.

(2)  OV L 359, 19.12.1986., 56. lpp.

(3)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(4)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(5)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(6)  OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.

(7)  OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.

(8)  OV C 407, 4.11.2016., 2. lpp.

(9)  OV C 331, 18.9.2018., 60. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0379.

(11)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0025.

(12)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0024.

(13)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0058.

(14)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0314.

(15)  2020. gada dzimumu līdztiesības indeksa ziņojums.

(16)  Eurostat, 2021. gada maija eurozonas rādītājs: eurozonā bezdarba līmenis ir 7,9 %, ES — 7,3 %, 2021. gada 1. jūlijs.

(17)  2020. gada dzimumu līdztiesības indekss.

(18)  Pasaules Ekonomikas forums, 2021. gada ziņojums par dzimumu nevienlīdzību pasaulē, 2021. gada 31. marts.

(19)  Pasaules Veselības organizācija, Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women, 2021.

(20)  Pasaules Veselības organizācijas Eiropas reģionālā direktora Hans Henri P. Kluge paziņojums presei, 2020. gada 7. maijs.

(21)  Eiropols, Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic, 2020. gada 19. jūnijs.

(22)  Eurostat, statistika par vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību, 2021. gada februāris.

(23)  Eurostat, “Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautie bērni”, 2020. gada oktobris.

(24)  Komisijas 2021. gada ziņojums par dzimumu līdztiesību ES.

(25)  Komisijas 2021. gada ziņojums par dzimumu līdztiesību ES.

(26)  Eurocarers, The gender dimension of informal care, 2017.

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Direktīva (ES) 2019/1158 par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

(28)  Visi dzimumu līdztiesības indeksa rādītāji ir šādi (ES 28 dalībvalstīs un vidējais rādītājs): Zviedrija (83,9), Dānija (77,4), Francija (75,1), Somija (74,7), Nīderlande (74,1), Apvienotā Karaliste (72,7), Īrija (72,2), Spānija (72,0), Beļģija (71,4), Luksemburga (70,3), ES vidējais rādītājs (67,9), Slovēnija (67,7), Vācija (67,5), Austrija (66,5), Itālija (63,5), Malta (63,4), Portugāle (61,3), Latvija (60,8), Igaunija (60,7), Bulgārija (59,6), Horvātija (57,9), Kipra (56,9), Lietuva (56,3), Čehija (56,2), Polija (55,8), Slovākija (55,5), Rumānija (54,4), Ungārija (53), Grieķija (52,2).

(29)  Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I. un Dias, S., “Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal”, Portuguese Journal of Public Health, 2020, 38 (1. pielikums), 32.–40. lpp.

(30)  Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, “Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”, 2017.

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīva 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.).

(32)  2020. gada dzimumu līdztiesības indeksa ziņojums.

(33)  Komisijas 2008. gada 2. jūlija priekšlikums (COM(2008)0426).

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/37

---

P9_TA(2021)0501

Organizētās noziedzības ietekme uz ES pašu resursiem un ES līdzekļu nepareizu izmantošanu

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par organizētās noziedzības ietekmi uz ES pašu resursiem un ES līdzekļu nepareizu izmantošanu, jo īpaši revīzijas un kontroles skatījumu attiecībā uz dalītās pārvaldības jomu (2020/2221(INI))

(2022/C 251/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310., 317. un 325. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310., 317. un 325. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (FIA direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (FIA direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) (Finanšu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3) (Finanšu regula),

| — | ņemot vērā OLAF 2019. un 2020. gada ziņojumu un OLAF Uzraudzības komitejas 2019. un 2020. gada darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF 2019. un 2020. gada ziņojumu un OLAF Uzraudzības komitejas 2019. un 2020. gada darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (Revīzijas palātas) īpašo ziņojumu Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas (Revīzijas palātas) īpašo ziņojumu Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 13/2021 “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 13/2021 “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 28. aprīļa paziņojumu “Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai — pastiprināta rīcība ES budžeta aizsardzībai” (COM(2019)0196) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Krāpšanas riska novērtējums” (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 28. aprīļa paziņojumu “Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai — pastiprināta rīcība ES budžeta aizsardzībai” (COM(2019)0196) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “Krāpšanas riska novērtējums” (SWD(2019)0171),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “31. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2019. gads)”” (COM(2020)0363) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 un SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “31. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2019. gads)”” (COM(2020)0363) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 un SWD(2020)0160),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/785, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/785, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014 (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 23. oktobra Lēmumu (ES) 2019/1798, ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas galveno prokuroru (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 23. oktobra Lēmumu (ES) 2019/1798, ar ko ieceļ Eiropas Prokuratūras Eiropas galveno prokuroru (6),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktu un Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktu un Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2019. gada ziņojumu “Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions” (Krāpšana un korupcija Eiropas strukturālajos un investīciju fondos — uzmanības centrā izplatītākās shēmas un preventīvi pasākumi) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2019. gada ziņojumu “Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions” (Krāpšana un korupcija Eiropas strukturālajos un investīciju fondos — uzmanības centrā izplatītākās shēmas un preventīvi pasākumi) (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembrī publicētās pamatnostādnes par valstu stratēģijām krāpšanas apkarošanai, ko izstrādājusi dalībvalstu ekspertu darba grupa, kuru vada un koordinē Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Krāpšanas novēršanas, ziņošanas un analīzes nodaļa (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembrī publicētās pamatnostādnes par valstu stratēģijām krāpšanas apkarošanai, ko izstrādājusi dalībvalstu ekspertu darba grupa, kuru vada un koordinē Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Krāpšanas novēršanas, ziņošanas un analīzes nodaļa (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170),

| — | ņemot vērā pētījumu “The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests” (Organizētās noziedzības ietekme uz ES finanšu interesēm), ko 2021. gada 7. jūlijā publicējis Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests” (Organizētās noziedzības ietekme uz ES finanšu interesēm), ko 2021. gada 7. jūlijā publicējis Eiropas Parlamenta Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts,

| — | ņemot vērā Komisijas četru tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kura mērķis ir saskaņot ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu (NILL/TFN), kas publicēts 2021. gada 20. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas četru tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kura mērķis ir saskaņot ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu (NILL/TFN), kas publicēts 2021. gada 20. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0330/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0330/2021),

| A. | tā kā finanšu un ekonomiskie noziegumi ietver korupciju, krāpšanu, piespiešanu, vardarbību, slepenu vienošanos, traucēšanu un iebiedēšanu nelikumīga labuma gūšanas nolūkā, slēpjot nelikumīgi iegūtus līdzekļus ar to legalizēšanas palīdzību un, iespējams, izmantojot tos citiem nelikumīgiem mērķiem, tostarp terorisma finansēšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā finanšu un ekonomiskie noziegumi ietver korupciju, krāpšanu, piespiešanu, vardarbību, slepenu vienošanos, traucēšanu un iebiedēšanu nelikumīga labuma gūšanas nolūkā, slēpjot nelikumīgi iegūtus līdzekļus ar to legalizēšanas palīdzību un, iespējams, izmantojot tos citiem nelikumīgiem mērķiem, tostarp terorisma finansēšanai;

| B. | tā kā saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju krāpšanas novēršanai nav pievērsta pietiekama uzmanība un Komisijai trūkst visaptverošas informācijas par krāpšanas apmēru, veidu un cēloņiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Revīzijas palātas sniegto informāciju krāpšanas novēršanai nav pievērsta pietiekama uzmanība un Komisijai trūkst visaptverošas informācijas par krāpšanas apmēru, veidu un cēloņiem;

| C. | tā kā ES darbojas arvien lielāks skaits organizētās noziedzības grupējumu, bieži vien pārrobežu mērogā; tā kā šī parādība kļūst aizvien sarežģītāka, globalizācijas un jaunu tehnoloģiju iespaidā rodoties aizvien jauniem kriminālajiem tirgiem un jauniem darbības veidiem; tā kā mafijai līdzīgas organizācijas īpaši aktīvi cenšas piekļūt ES līdzekļiem dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES darbojas arvien lielāks skaits organizētās noziedzības grupējumu, bieži vien pārrobežu mērogā; tā kā šī parādība kļūst aizvien sarežģītāka, globalizācijas un jaunu tehnoloģiju iespaidā rodoties aizvien jauniem kriminālajiem tirgiem un jauniem darbības veidiem; tā kā mafijai līdzīgas organizācijas īpaši aktīvi cenšas piekļūt ES līdzekļiem dažādās dalībvalstīs;

| D. | tā kā tehnoloģijas paver jaunas atklāšanas un uzraudzības iespējas, padarot izmeklētāju darbu efektīvāku un dodot iespēju izstrādāt viedākus izpildes pasākumus, |
| --- | --- |

D.

tā kā tehnoloģijas paver jaunas atklāšanas un uzraudzības iespējas, padarot izmeklētāju darbu efektīvāku un dodot iespēju izstrādāt viedākus izpildes pasākumus,

Organizētās noziedzības skartie ES līdzekļi

| 1. | uzsver, ka organizētā noziedzība ir apliecinājusi spēju plaši iefiltrēties dalībvalstu sociālajā, politiskajā, ekonomiskajā, finanšu, uzņēmējdarbības un administratīvajā struktūrā, kā arī spēju iepludināt likumīgajā ekonomikā milzīgos ieņēmumus no noziegumiem, tostarp tiem, kas izdarīti pret ES finanšu interesēm, tādējādi nopietni apdraudot ES pilsoņu brīvības; šajā sakarībā uzsver, ka organizētā noziedzība nopietni apdraud demokrātiju un tiesiskumu un cīņa pret korupciju un organizētās noziedzības iefiltrēšanos likumīgajā ekonomikā ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi likuma priekšā, aizsargātu pilsoņu tiesības un labklājību, novērstu ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošinātu to personu pārskatatbildību, kuri darbojas publiskajā pārvaldē; uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāreaģē kopīgi un saskaņoti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka krāpšana ieņēmumu jomā, tostarp arī muitas jomā, ir tā joma, kur organizētās noziedzības nodarītais kaitējums ir īpaši liels; norāda, ka šāda krāpšana ir būtiska krāpšanas ieņēmumu jomā sastāvdaļa; norāda, ka šāda veida krāpšanu bieži vien veic, falsificējot importa deklarācijas, izmantojot viltotus dokumentus preču deklarēšanai un nepatiesi deklarējot preču izcelsmi, lai apietu ES antidempinga maksājumus; pieņem zināšanai, ka Revīzijas palāta nesen ir norādījusi uz trūkumiem tiesību aktos muitas kontroles jomā un to piemērošanā, kuru dēļ Savienībā un starp dalībvalstīm nenotiek pietiekama saskaņošana, riska novērtēšana un informācijas apmaiņa; pauž bažas par to, ka tas rada iespēju organizētajai noziedzībai izmantot pašreizējās sistēmas nepilnības un izkrāpt Savienības un dalībvalstu ienākumus; norāda, ka krāpšana muitas jomā bieži vien notiek, arī deklarējot pārāk zemu ES ievesto preču vērtību, un tādējādi krāpnieki var izvairīties no augstāku ievedmuitas nodokļu maksāšanas; norāda, ka OLAF pēdējos gados izmeklētās vērtības pazemināšanas shēmas galvenokārt attiecas uz precēm, kas importētas no Ķīnas; atzinīgi vērtē OLAF darbu šo lietu izmeklēšanā, kas ir samazinājis aplēstos ES budžeta zaudējumus no vairāk nekā 1 miljarda EUR 2017. gadā līdz 180 miljoniem EUR 2020. gadā (10); uzsver, ka, neraugoties uz šīm pozitīvajām tendencēm, ir jāturpina centieni apkarot ar vērtības pazemināšanu saistīto krāpšanu, jo krāpšanas shēmas attīstās, attīstot jaunus modeļus, jo īpaši e-komercijas jomā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka krāpšana saistībā ar pievienotās vērtības nodokli (PVN) ir vēl viens nozīmīgs elements, kas veido krāpšanu ieņēmumu jomā; norāda, ka krāpšana PVN jomā ir definēta kā izvairīšanās no PVN maksāšanas vai krāpnieciska PVN atmaksas pieprasīšana no valsts iestādēm nelikumīgas darījumu ķēdes rezultātā; norāda, ka izplatītākie PVN krāpšanas veidi ir “pazudušā tirgotāja” krāpnieciska darbība Kopienā, krāpšana e-komercijā un krāpšana saistībā ar muitas procedūru Nr. 42; norāda, ka degvielas/kurināmā nozare ir viena no nozarēm, ko visvairāk apdraud ar PVN saistīta krāpšana, jo noziedzīgi tīkli ļaunprātīgi izmanto atbrīvojuma no PVN noteikumus un cenu atšķirības starp dažādiem degvielas/kurināmā veidiem, radot milzīgus nodokļu ieņēmumu zaudējumus; pauž bažas par to, ka ir pierādīts, ka noziedzīgi grupējumi apmainās ar zināšanām, informāciju un izlūkdatiem par krāpšanu PVN jomā, plaši izmantojot jaunās tehnoloģijas, alternatīvas kriptovalūtas un nepilnības likumīgās uzņēmējdarbības struktūrās, lai uzlabotu un slēptu savas noziedzīgās darbības, tādējādi gūstot vairāku miljardu euro lielu peļņu no krāpšanas PVN jomā; uzsver, ka saskaņā ar Eiropola 2021. gada Eiropas Savienības smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumu (SOCTA) krāpšanu PVN jomā īsteno cilvēki ar labām zināšanām par PVN sistēmu, tiesību aktiem un nodokļu procedūrām; pauž nožēlu par Kopienas pašreizējās iekšējās PVN sistēmas sistēmiskajiem trūkumiem un nepietiekamo informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka Savienības budžeta ieņēmumu daļā krāpšanas skarta joma ir subsīdijas; ar dziļām bažām norāda, ka saskaņā ar Eiropola ziņojumiem šādu gadījumu skaits gadu gaitā ir pastāvīgi palielinājies; norāda, ka krāpšana subsīdiju jomā notiek daudzās ES izdevumu jomās, tādās kā lauksaimniecības politika, kohēzijas politika, pētniecība un izstrāde un vides politika; ar bažām norāda, ka krāpnieciski pieteikumi ES dotācijām un konkursiem parasti ir balstīti uz nepatiesām deklarācijām, progresa ziņojumiem un rēķiniem; norāda, ka lielu skaitu šādu krāpniecisku darbību veic organizētās noziedzības grupējumi, tostarp mafijai līdzīgi grupējumi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka papildus acīmredzamajiem draudiem sabiedriskajai kārtībai un valsts drošībai, ko rada noziedzīgajām organizācijām raksturīgie vardarbības veidi, organizētā noziedzība var radīt tikpat nopietnas problēmas, iesaistoties likumīgajā ekonomikā un veicot līdzīgas darbības, kas izraisa amatpersonu korupciju un līdz ar to arī organizētās noziedzības iefiltrēšanos iestādēs un publiskajā pārvaldē; atkārtoti aicina ES nekavējoties kļūt par Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) pilntiesīgu locekli; uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamus resursus tiesu sistēmai un saskaņoti izmantot visus pieejamos instrumentus visās dalībvalstīs, lai atklātu un apkarotu krāpšanu, kā arī finanšu un ekonomiskos noziegumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izceļ to, ka kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir lielākā ES budžeta pozīcija, kas veido 31 % no visiem budžeta izdevumiem 2021.–2027. gada periodā; uzsver — ir ārkārtīgi svarīgi, lai KLP kontroles sistēmas ES un dalībvalstu līmenī funkcionētu pienācīgi nolūkā nodrošināt ES un tās iedzīvotāju finansiālo interešu efektīvu aizsardzību pret jebkādu ES līdzekļu nepareizu izmantošanu; pieņem zināšanai organizētās noziedzības īpašo ietekmi KLP līdzekļu nepareizā izmantošanā; atkārtoti pauž bažas par to, ka pašreizējā KLP subsīdiju struktūra veicina zemes sagrābšanu, ko veic noziedzīgas un oligarhiskas struktūras; uzsver, ka oligarhiskas struktūras salīdzinājumā ar organizētās noziedzības grupējumiem tikpat lielā mērā vai pat vēl vairāk finansiāli kaitē KLP un šo struktūru identificēšana ir būtiska, lai varētu aizsargāt īstenus lauksaimniekus; uzsver, ka lauksaimnieki ir jāaizsargā no iebiedēšanas, ko veic noziedzīgi grupējumi, kuri cenšas pieprasīt subsīdijas par lauksaimnieku zemi; uzsver, ka ierobežotā pārredzamība apvienojumā ar korupciju ļauj noziedzīgām organizācijām darboties nemanāmi un neļauj ES finansējumam nonākt pie plānotajiem saņēmējiem; atkārtoti norāda, ka tādēļ izšķiroša nozīme ir tādu pienācīgu Savienības līmeņa juridisko instrumentu izstrādei, kas vērsti pret zemes sagrābšanu, kā arī efektīvas informācijas apmaiņas nodrošināšanai; atkārtoti stingri norāda, ka ir jāuzlabo sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir būtiski izveidot centralizētu sadarbspējīgu datubāzi ar standartizētiem un augstas kvalitātes datiem, kurā būtu ietverti ES subsīdiju tiešie saņēmēji un galasaņēmēji, lai ar tās palīdzību identificētu krāpniekus, noziedzīgus tīklus un oligarhiskas struktūras un neļautu tiem nepareizi izmantot ES līdzekļus; uzsver, ka šāda datubāze ievērojami palielinātu tiesībaizsardzības iestāžu spēju atgūt nepareizi izmantotus līdzekļus; uzsver — lai izveidotu šādu datubāzi, ir jāuzlabo esošo valsts un ES līmeņa datubāzu sadarbspēja; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai izveidotu šādu centralizētu datubāzi saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas nolēmumiem; uzsver, ka informācijai jābūt pietiekami kvalitatīvai un pieejamai standartizētā formātā, lai tās apmaiņa un apkopošana varētu notikt automatizēti; uzsver, ka saņēmējiem ir jābūt unikālam identifikatoram, kas nodrošina to izsekojamību dalībvalstīs un fondos neatkarīgi no pārvaldības metodes; uzsver, ka jaunu tehnoloģiju, piemēram, visaptverošu digitālo zemes reģistru, izmantošana ir būtiska, lai uzlabotu pārredzamību, datu efektīvu vākšanu un riska mazināšanu, tādējādi galu galā samazinot krāpnieku iespējas; atzinīgi vērtē Komisijas centienus paplašināt šādu tehnoloģiju izmantošanu un aicina visas dalībvalstis paātrināt šo risinājumu īstenošanu; norāda, ka Komisijai vai attiecīgajām aģentūrām ir jāveic rūpīgāka pārbaude, cita starpā attiecībā uz mājlopiem un jo īpaši attiecībā uz līdzekļiem, kas piešķirti par katru liellopu, kura faktiskā pastāvēšana ir pienācīgi jāpārbauda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka lauksaimniecības ienākumu atbalsta koncentrāciju galvenokārt nosaka tiešie platībmaksājumi; uzsver, ka ir vajadzīgs mērķtiecīgāks atbalsts un labāks līdzsvars starp lielajiem un mazajiem saņēmējiem dalībvalstu līmenī; pauž nožēlu par to, ka maksimuma noteikšana jaunajā KLP joprojām ir brīvprātīga; aicina dalībvalstis izmantot dažādos pārdales instrumentus jaunajā KLP, lai novērstu lauksaimniecības līdzekļu nepareizu izmantošanu un veicinātu to taisnīgāku sadali; pauž kritiku par to, ka 2020. gada jūlija Eiropadomes ārkārtas sanāksmē dalībvalstis vēl pirms lēmuma pieņemšanas trialoga sarunās par KLP reformu vienpusēji nolēma neieviest maksimālās summas fiziskām personām saskaņā ar pirmo vai otro pīlāru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka dalībvalstis ir atbildīgas par ES lauksaimniecības līdzekļiem, kopā ar Komisiju īstenojot dalītu pārvaldību; uzskata, ka jaunais īstenošanas modelis un jaunie valstu stratēģiskie plāni var būt iespēja pastiprināt dalībvalstu un Komisijas veiktās kontroles par līdzekļu sadali un pārvaldību, ja vien dalībvalstīs ir ieviestas efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, un palielināt par dotāciju piešķiršanu atbildīgo iestāžu informētību par krāpšanas iespējām; uzsver, ka vienotās revīzijas principam būtu jāpalīdz mazināt spiedienu uz lauksaimniekiem un kontrolēm nevajadzētu radīt nevajadzīgu vai papildu administratīvo slogu mazajiem un vidējiem lauksaimniekiem; šajā sakarā uzsver, ka informācijas apmaiņa starp Eiropas tiesībaizsardzības dalībniekiem un finansējuma piešķiršanas iestādēm ir svarīga, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku iepriekšēju informētību par iespējamu krāpšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju palielināt dalībvalstu informētību par organizēto noziedznieku līdzdalību izvairīšanās no nodokļu maksāšanas darbībās, korupcijā un nelikumīgās darbībās (piemēram, “kabatas līgumos”) saistībā ar darījumiem ar zemi un atbalstīt tās šādas noziedzības apkarošanā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka jaunais KLP īstenošanas modelis nepazemina KLP līdzekļu apguvi galasaņēmēju līmenī netīšu kļūdu, noteikumu pārredzamības trūkuma vai atbilstošas informācijas trūkuma dēļ, jo īpaši sākotnējā īstenošanas periodā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir vajadzīga īpaši pielāgota krāpšanas novēršanas sistēma, lai novērstu jebkādu ES lauksaimniecības līdzekļu nepareizu izmantošanu; norāda — lai gan krāpšanas gadījumu skaits pēdējos gados ir ievērojami samazinājies, krāpšanas apkarošanas pasākumiem arī turpmāk vajadzētu būt augstu ES un dalībvalstu prioritāšu sarakstā; uzsver, ka ES līdzekļi ir jāatgūst savlaicīgi un atzinīgi vērtē KLP horizontālās regulas noteikumus par samērīgām sankcijām kā efektīviem atturošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka OLAF ir atbildīgs par krāpšanas apkarošanu KLP maksājumos un sāktās lietas ir balstītas uz informāciju no dalībvalstīm vai tādu sabiedrības locekļu ziņojumiem, kuri ir tikuši skarti un vēlāk varētu piedzīvot represijas; turklāt uzsver, ka OLAF lietas ir ļoti konfidenciālas un pēc slēgšanas netiek plaši publiskotas; tādēļ aicina aizsargāt trauksmes cēlējus un dalībvalstu krāpšanas izmeklēšanas iestādes apmainīties ar paraugpraksi šajā jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīs uzraudzīt lauksaimniecības maksājumu aģentūras, garantēt gan to oficiālo, gan neoficiālo neatkarību un saskaņot to darbu ar ES noteikumiem, saistībā ar kuriem cita starpā pārbaudes uz vietas var uzlabot kontroles sistēmu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Finanšu regula, jo īpaši tās 61. pants, ir jāievēro un jāīsteno visās dalībvalstīs un jāpiemēro visiem ES līdzekļu maksājumiem, tostarp tiešajiem maksājumiem lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Komisiju ierosināt centralizētu Savienības mēroga sūdzību izskatīšanas mehānismu, lai atbalstītu personas, kurām ir jāsaskaras ar negodīgu zemes sagrābšanas praksi un iebiedēšanu no noziedzīgu organizāciju puses, dodot tām iespēju ātri iesniegt sūdzību Komisijai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis ātri īstenot Direktīvu (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (11) (Trauksmes cēlēju direktīva), un īstenošanas procesā iekļaut tiesiskās garantijas personām un neatkarīgām struktūrām, kuras atklāj korupciju, tostarp žurnālistiem, trauksmes cēlējiem, neatkarīgiem medijiem un pret korupciju vērstām NVO; aicina visas dalībvalstis izveidot visaptverošas trauksmes cēlēju aizsardzības sistēmas; atkārtoti norāda, ka šī prasība ir jāpilda steidzami, ņemot vērā ziņojumus par aizvien biežākiem fiziskiem uzbrukumiem žurnālistiem, aizvien lielāko skaitu stratēģisko tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP lietas) un to, ka dažās dalībvalstīs tiek izmantoti paātrināti pieņemti drošības tiesību akti, kas paredz kriminālatbildību par tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku attēlu vai datu izplatīšanu, tādējādi bloķējot žurnālistu darbu un ierobežojot valsts iestāžu atbildību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ar bažām norāda, ka Komisija un OLAF ir konstatējuši, ka krāpšana publiskos konkursos un iepirkumos ir viena no galvenajām krāpnieku darbības jomām; norāda, ka slepena vienošanās starp privātpersonām un organizācijām, viltotu rēķinu izmantošana, viltotu uzņēmumu un apliecinājuma dokumentu izveide un līdzekļu novirzīšana no to sākotnējā mērķa ir plaši izplatīti veidi, kā apdraudēt publiskā iepirkuma procedūras; norāda, ka krāpšanas shēmas bieži vien notiek transnacionālā līmenī un tajās var būt iesaistītas vairākas (gan ES, gan trešās) valstis, kas apgrūtina to identificēšanu un likvidēšanu; pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs nav īpašu tiesību aktu cīņai pret organizēto noziedzību; uzsver, ka savlaicīga sadarbība starp valstu tiesībaizsardzības iestādēm ir būtisks elements efektīvā reaģēšanā uz transnacionāliem noziegumiem; aicina attiecīgās ES un valstu iestādes uzlabot savu sistēmu sadarbspēju, veicinot savlaicīgu informācijas apmaiņu un uzlabojot sadarbību un kopīgas operācijas cīņā pret transnacionālo organizēto noziedzību; tāpēc aicina pastiprināt cīņas pret krāpšanu transnacionālo raksturu un krimināltiesību saskaņošanu dalībvalstīs organizētās noziedzības apkarošanas nolūkā, kas ir ārkārtīgi svarīgs mērķis; mudina Komisiju izstrādāt vienotu noteikumu sistēmu, kas ļautu dalībvalstīm nodot kriminālprocesu citai dalībvalstij, lai izvairītos no paralēlām izmeklēšanām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka Covid-19 pandēmija rada jaunas iespējas krāpniekiem un organizētajai noziedzībai; ar bažām norāda uz Eiropola konstatējumu, ka pastiprinās ar koronavīrusu saistīta noziedzīga darbība, kura izpaužas kā kibernoziedzība, krāpšana un viltošana, cita starpā medicīniskā aprīkojuma un individuālo aizsardzības līdzekļu (IAL) jomā; atgādina, ka ES valstis ir konstatējušas krāpšanu un viltus piedāvājumus vakcīnu jomā, kā vienu no daudziem kaitniecības piemēriem minot to, ka krāpnieki ir mēģinājuši pārdot vairāk nekā 1,1 miljardu vakcīnas devu par kopējo cenu, kura pārsniedz 15,4 miljardus EUR; uzsver, ka viltoto Covid-19 digitālo sertifikātu nelikumīgas pārdošanas draudi strauji pieaug un vairākās dalībvalstīs ir konstatēti daudzi šādi gadījumi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž bažas par FIA ziņojumā iekļauto novērtējumu, kurā konstatēts, ka septiņas dalībvalstis 2019. gadā ir atklājušas ar veselības aprūpes infrastruktūru saistītu krāpšanu un ka publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi ir īpaši skāruši veselības aprūpes infrastruktūru; norāda, ka atkarība no ārkārtas iepirkuma procedūrām, reaģējot uz Covid-19 krīzi, var būt saasinājusi šīs problēmas; uzsver, ka ārkārtas procedūrās ir jāievēro tādi paši pārredzamības un pārskatatbildības standarti kā parastās procedūrās; aicina Komisiju un dalībvalstu iestādes papildināt šīs procedūras, izmantojot riska mazināšanas instrumentus un galveno uzmanību pievēršot profilaksei, kā arī veicot visaptverošas ex post pārbaudes un kontroli; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž ārkārtīgas bažas saistībā ar Eiropola prognozēm, ka lejupslīde pēc pandēmijas radīs organizētajai noziedzībai jaunas iespējas; brīdina — ņemot vērā to, ka organizētā noziedzība seko naudai, nepieredzētais ES izdevumu palielinājums saistībā ar atveseļošanas plānu NextGenerationEU rada organizētajai noziedzībai milzīgas iespējas ļaunprātīgi izmantot līdzekļus; uzsver, ka šis nepieredzētais izdevumu pieaugums ir jānodrošina ar pienācīgiem resursiem, kas jāpiešķir attiecīgajām iestādēm, kuras veido ES un valstu sistēmas cīņai pret korupciju, krāpšanu un organizēto noziedzību; šajā sakarībā atgādina, ka jauno tehnoloģiju, piemēram, datubāzes Arachne un agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas (EDES), izmantošanai būtu jākļūst par obligātu ES budžeta izpildes elementu; atkārtoti aicina Padomi piekrist 40 revidentu amata vietu piešķiršanai Revīzijas palātai un aicina OLAF un Eiropas Prokuratūru (EPPO) nodrošināt, ka tās paredz pietiekamus resursus pret NextGenerationEU vērstu noziedzīgu darbību atklāšanai un kriminālvajāšanai par tām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka jau ir zināms, ka noziedzīgu organizāciju dalībnieki, jo īpaši mafijas tipa noziedznieki, jau agrāk ir pievērsušies atjaunojamiem energoresursiem; brīdina — tā kā noziedzīgās organizācijas jau darbojas šajā nozarē, tās var viegli pārtvert zaļās pārkārtošanās pasākumiem paredzētos līdzekļus, kas veido ievērojamu daļu no NextGenerationEU līdzekļiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ar bažām pieņem zināšanai tādus organizēto noziedzību veicinošus faktorus kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kibernoziedzība, dokumentu viltošana, korupcija, fiktīva reģistrācija un pastkastītes uzņēmumu izmantošana; uzsver, ka šīs darbības ietekmē pārvaldes iestāžu spēju efektīvi uzraudzīt, vai ES līdzekļi tiek izlietoti, kā paredzēts; |
| --- | --- |

23.

Aplēses par organizētās noziedzības finansiālo ietekmi

| 24. | pauž bažas par to, ka uzdevums novērtēt to, cik lielā mērā un cik smagi organizētā noziedzība ietekmē ES budžetu, ir vairākkārt atzīts par ārkārtīgi grūtu vai pat neizpildāmu, cita starpā tāpēc, ka dalībvalstīs pastāv atšķirīgas organizētās noziedzības definīcijas un nav ticamu aplēšu saistībā ar situācijas novērtēšanu, kas sarežģī centienus koordinēt pasākumus, izmeklēt lietas un saukt pie atbildības par tām; pauž nožēlu par to, ka Komisijai un valstu iestādēm nav skaidra priekšstata par krāpšanas apmēru, veidu un cēloņiem un tās līdz šim nav pastāvīgi novērtējušas neatklāto krāpšanu; uzsver, ka ticamu aplēšu trūkums neļauj precīzi novērtēt situāciju un tas savukārt apgrūtina cīņu pret organizēto noziedzību; aicina attiecīgās valstu iestādes uzlabot datu vākšanu un palielināt Komisijai paziņoto datu ticamību; aicina Komisiju koordinēt darbību un sadarboties ar dalībvalstu iestādēm, lai veiktu visaptverošu ES mēroga novērtējumu par krāpšanas faktisko apmēru, veidu un cēloņiem, iesaistot attiecīgās ES aģentūras un sadarbojoties ar partneriem no ES kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka 2019. gada FIA ziņojumā bija uzskaitīti 514 krāpnieciski pārkāpumi izdevumu daļā, kuru finansiālā vērtība bija 381,4 miljoni EUR, un 425 krāpnieciski pārkāpumi ieņēmumu daļā kopā 79,7 miljonu EUR apmērā; uzsver, ka šie skaitļi neatklāj krāpšanas patieso apmēru, kas, visticamāk, ir ievērojami lielāks; izceļ arī to, ka ne visa krāpšana ir saistīta ar organizētās noziedzības grupējumiem, jo īpaši izdevumu daļā, attiecībā uz kuru bieži vien krāpnieciski rīkojas privātpersonas vai atsevišķi uzņēmumi un krāpšanā var būt iesaistītas augsta ranga publiskas amatpersonas vai valdības ierēdņi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka saskaņā ar jaunākajiem pētījumiem organizētās noziedzības līdzdalība ES publiskajos iepirkumos ir vērtējama kā 2,7 % līdz 3,6 % no kopējiem izdevumiem; pauž nožēlu par to, ka tas liecina, ka laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam organizētā noziedzība varētu būt nelikumīgi piesavinājusies ES Kohēzijas fonda līdzekļus 1,9 līdz 2,6 miljardu EUR apmērā; norāda — lai gan ierobežotie dati ietekmē šo aplēšu ticamību, tās tomēr rada priekšstatu par problēmas nopietnību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ar bažām uzsver, ka korupcija ir neatņemama daļa no gandrīz visām noziedzīgo organizāciju darbībām un nopietni apdraud ES finanšu intereses, jo tiek lēsts, ka IKP zaudējumi svārstās no 170 miljardiem EUR līdz 990 miljardiem EUR un ka ES tā izmaksā vairāk nekā 5 miljardus EUR gadā tikai attiecībā uz publiskajam iepirkumam atvēlēto budžeta daļu vien (12); |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Eiropola sniegto informāciju gadā tiek zaudēti aptuveni 40 līdz 60 miljardi EUR, kuri nonāk organizētās noziedzības grupējumu rīcībā, izmantojot īpašu krāpšanas veidu PVN jomā, proti, “pazudušā tirgotāja” krāpniecisku darbību Kopienā; uzsver, ka PVN zudums lielākoties skar dalībvalstis, jo tikai 0,3 % no iekasētā PVN tiek ieskaitīti ES budžetā; tomēr uzsver, ka PVN pašu resursi 2019. gadā veidoja 11,97 % no kopējiem ES budžeta ieņēmumiem, kas liecina, ka noziedzīgu organizāciju radītie PVN zudumi nopietni ietekmē ES ieņēmumus; |
| --- | --- |

28.

Pret organizēto noziedzību vērsti revīzijas un kontroles pasākumi

| 29. | pauž nožēlu par to, ka Komisija ir konstatējusi trūkumus tajā, kā tā veic datu vākšanu un analīzi cīņā pret krāpšanu, tajā, kā dalībvalstis izmanto ziņošanas sistēmas (tādas kā EDES un Arachne), un informācijas apritē; norāda, ka ES tiesību akti par informācijas apmaiņu pārrobežu noziedzības jomā tika atjaunināti tikai nesen un neaptver visas attiecīgās iestādes, tādējādi kavējot efektīvu informācijas apmaiņu starp ES struktūrām un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka FIA direktīva ir svarīgs solis ceļā uz ES budžeta aizsardzību, jo tajā ir sniegta vienota noziedzīgu nodarījumu un līdzekļu nepareizas izmantošanas definīcija un ir saskaņotas sankcijas par noziegumiem pret ES finanšu interesēm; atzinīgi vērtē to, ka šī direktīva nosaka skaidras ziņošanas un izmeklēšanas procedūras, definē krāpšanas riska pārvaldības sistēmas uzraudzību un veicina informācijas, datubāzu un datu analīzes izmantošanu dalībvalstīs; atzinīgi vērtē Komisijas neseno novērtējumu par FIA direktīvas īstenošanu un to, ka visas dalībvalstis ir paziņojušas par FIA direktīvas pilnīgu transponēšanu (13); tomēr pauž bažas par to, cik lielā mērā direktīva ir transponēta valsts tiesību aktos; atgādina, ka Komisija ir konstatējusi atbilstības problēmas vairākās dalībvalstīs; norāda, ka šīs problēmas cita starpā ir saistītas ar noziedzīgu nodarījumu definēšanu (“krāpšana, kas skar Savienības finanšu intereses”, “nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana”, “korupcija”, “piesavināšanās”), juridisko un fizisko personu atbildību un sankcijām pret tām un dalībvalstu pienākumu katru gadu paziņot Komisijai statistikas datus; mudina dalībvalstis pilnībā saskaņot savus tiesību aktus ar FIA direktīvas prasībām un mudina Komisiju cieši uzraudzīt to, kā dalībvalstis ievēro direktīvu, jo pareiza transponēšana ir ļoti svarīga, lai EPPO varētu efektīvi veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; mudina Komisiju izmantot visus pasākumus, kas nepieciešami pareizas un visaptverošas transponēšanas nodrošināšanai, tostarp iespēju uzsākt pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota EPPO, kas pilnvarota izmeklēt noziegumus pret ES budžetu, nodot kriminālvajāšanai un saukt pie atbildības par tiem, jo tas ir svarīgs līdzeklis cīņā pret krāpšanu un organizēto noziedzību Eiropas Savienībā; prasa nodrošināt EPPO efektīvu finansējumu un pienācīgus cilvēkresursus; uzskata, ka EPPO loma ir īpaši daudzsološa cīņā pret pārrobežu noziedzību, kas saistīta ar Savienības budžetu, jo valstu iestādēm ir iespēja veikt kriminālvajāšanu tikai valsts robežās un citām ES struktūrām (piemēram, Eurojust, Eiropolam un OLAF) nav vajadzīgo izmeklēšanas un kriminālvajāšanas pilnvaru; norāda, ka EPPO pilnvaru galvenā ievirze ir noteikta FIA direktīvā un ietver cīņu pret krāpšanu, kas saistīta ar ES izdevumiem un ieņēmumiem, krāpšanu PVN jomā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, korupciju un līdzdalību noziedzīgās organizācijās; uzsver, ka šiem prioritārajiem punktiem ir izšķiroša nozīme cīņā pret organizēto noziedzību, un pauž cerību, ka līdz ar to EPPO būs efektīvs instruments cīņā pret noziedzīgām organizācijām, kas ietekmē ES budžetu; pauž nožēlu par to, ka piecas dalībvalstis vēl nav pievienojušās EPPO, un aicina tās veikt pievienošanās nolūkā nepieciešamos pasākumus; aicina Komisiju tajā pat laikā pastiprināt šo dalībvalstu pārraudzību; pauž nožēlu par Eiropas deleģēto prokuroru neizvirzīšanu, jo īpaši Slovēnijā, kā arī par ievērojamajiem kavējumiem daudzās citās dalībvalstīs; uzsver, ka tas ievērojami pavājina efektīvas Eiropas mēroga cīņas pret pārrobežu noziedzību rezultativitāti un efektivitāti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ir efektīvāk jācīnās pret noziegumiem pret vidi, kuriem ir pārrobežu dimensija un kuri ietekmē bioloģisko daudzveidību un dabas resursus, tādiem kā nelikumīga tirdzniecība ar augiem un dzīvniekiem, nelikumīga mežizstrāde un kokmateriālu kontrabanda, kā arī atkritumu kontrabanda; aicina Komisiju ierosināt EPPO pilnvaru paplašināšanu, lai tās aptvertu arī pārrobežu noziegumus pret vidi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nožēlu par to, ka Komisija ir noteikusi tādu EPPO personāla nodrošināšanas plānu, kas neļauj tai efektīvi īstenot savas pilnvaras; uzsver, ka ir nepieciešams atbilstošs personāls, lai EPPO varētu veikt savu galveno uzdevumu, proti, cīņu pret pārrobežu noziedzību, kas ietekmē ES budžetu; pauž nožēlu par to, ka EPPO rīcībā esošo lietu analītiķu un finanšu izmeklētāju skaits pašlaik nav pietiekams, lai atbalstītu Eiropas pilnvaroto prokuroru kriminālvajāšanas darbības; pauž nožēlu par to, ka EPPO operatīvie darbinieki pašlaik galvenokārt koncentrējas uz lietu reģistrēšanu, nevis uz kriminālvajāšanu; pauž nožēlu par to, ka EPPO ir norādījusi, ka akūti trūkst kvalificētu papildu juridisko un IT ekspertu, kā arī administratīvo darbinieku, lai nodrošinātu operāciju netraucētu norisi; uzsver, ka EPPO papildus tās ikgadējai slodzei — 2 000 lietām — ir jāizskata vēl vairāk nekā 3 000 neizskatītu lietu; pauž bažas par to, ka turpmākajos gados EPPO darba slodze vēl vairāk palielināsies, ņemot vērā nepieredzētās summas, kas mobilizētas, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, un iepirkuma procedūru paātrināšanu Covid-19 krīzes laikā; uzsver, ka Komisijas noteiktais EPPO personāla nodrošināšanas plāns 2022. gadam nav pietiekams, lai novērstu EPPO konstatētos trūkumus; uzsver, ka tad, kad EPPO būs pilnībā darbotiesspējīga, ieguvumi, ko tā nodrošinās, aizsargājot ES budžetu, pārsniegs tās izmaksas; stingri aicina Komisiju palielināt EPPO pieejamo budžetu un kvalificētu darbinieku skaitu, lai tā varētu pilnībā izmantot savu potenciālu cīņā pret noziedzību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES stratēģiju organizētās noziedzības apkarošanai 2021.–2025. gadā un tajā likto uzsvaru uz efektīvas un savlaicīgas informācijas apmaiņas veicināšanu starp ES struktūrām un dalībvalstīm, piemēram, uzlabojot sadarbspēju starp ES informācijas sistēmām un nodrošinot savienojumu ar attiecīgajām datubāzēm dalībvalstīs; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos racionalizēt sadarbību tiesībaizsardzības jomā un pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz esošie instrumenti, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem (EMPACT); atzinīgi vērtē Komisijas mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un sadarbību starp Eiropolu, Eurojust un trešām valstīm; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas koncentrēšanos uz to, lai novērstu organizētās noziedzības iefiltrēšanos likumīgajā ekonomikā, piemēram, pārskatot ES nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un spēkā esošos ES korupcijas apkarošanas noteikumus; atzinīgi vērtē Komisijas koncentrēšanos uz to, lai tiesībaizsardzības iestādes būtu gatavas digitālajam laikmetam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana ļauj noziedzniekiem paturēt noslēpumā savu peļņu un ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas pakalpojumu piedāvāšana pati par sevi ir kļuvusi par ienesīgu biznesu noziedzīgām organizācijām; uzsver, ka tas būtiski ietekmē Savienības un dalībvalstu finanšu intereses, jo diemžēl veseli 98 % no lēstā noziedzīgi iegūto līdzekļu apmēra netiek konfiscēti un paliek noziedznieku rīcībā; uzskata, ka cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ir izšķiroša nozīme, lai novērstu to, ka noziedzīgās organizācijas nepareizi izmanto līdzekļus; pauž dziļas bažas par Revīzijas palātas (14) konstatējumiem, ka ES darbības nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai ir sadrumstalotas un vāji koordinētas, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums ir nekonsekvents un joprojām nav pilnībā transponēts visās dalībvalstīs un ka to var izmantot noziedznieki; izsaka atzinību Komisijai par jauno tiesību aktu kopumu, kura mērķis ir pārskatīt NILL/TFN regulējumu un kurš ietver vienotu noteikumu kopumu, kas vērtējams kā būtisks solis uz priekšu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un ļaus vienoti piemērot NILL/TFN tiesību aktus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot jaunu ES aģentūru — Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai (AMLA) — un uzsver, ka AMLA ir jānodrošina ar pienācīgiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem, lai tā būtu pilnībā darbotiesspējīga; pauž nožēlu par to, ka AMLA plānots izveidot tikai 2023. gadā un ka tā kļūs pilnībā darbotiesspējīga tikai 2026. gadā; uzsver, ka pašreizējās ar NILL/TFN saistītās problēmas ir steidzami risināmas un nedrīkst zaudēt vairāk laika; aicina Komisiju iesniegt konkrētus pašreizējo problēmu risināšanas pasākumus pirms AMLA kļūst pilnībā darbotiesspējīga; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē arī Komisijas jaunos priekšlikumus par kriptoaktīviem, kas lielā mērā ir neregulēta nozare, kuru plaši izmanto organizētā noziedzība, kriptovalūtas tirgū nesodīti pārvietojot lielas nelikumīgas naudas plūsmas; atgādina, ka dažas kriptovalūtas ar tām saistītās anonimitātes dēļ aizvien vairāk izmanto nelikumīgām darbībām; aicina dalībvalstis mudināt kriptovalūtas uzņēmumus izmantot riska analīzes instrumentus, lai novērtētu iespējamās noziedzīgās darbības, kas saistītas ar galamērķi un saņēmēja adresi, un nodrošināt, ka tie pilnībā piemēro noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu gadījumos, kad lietotāji kriptovalūtas konvertē reālā valūtā; uzsver, ka kriptovalūtas ir jāuzrauga tām pašām uzraudzības struktūrām, kuras uzrauga tradicionālās valūtas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU) ir liela nozīme nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas (LL/TF) pārrobežu gadījumu atklāšanā; norāda, ka ES FIU darbojas valstu līmenī un ka Komisija ir konstatējusi, ka koordinācija un informācijas apmaiņa starp valstu FIU ir nepietiekama (15); pauž nožēlu par to, ka pastāv atšķirības to datu apjomā un veidā, ar kuriem apmainās FIU; norāda, ka tas kavē šo vienību savstarpējo sadarbību, kas savukārt negatīvi ietekmē to spēju savlaicīgi atklāt un apkarot pārrobežu noziedzību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu par to, ka dažādu dalībvalstu pieejas organizētās noziedzības apkarošanai ievērojami atšķiras tiesību aktu, stratēģiju un darbības spēju ziņā; norāda, ka tas daļēji ir saistīts ar atšķirīgajiem ES tiesību aktu pieņemšanas un īstenošanas līmeņiem; pauž bažas par krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu (AFCOS) atšķirīgo lomu un spējām dalībvalstīs, iespējams, tāpēc, ka ES tiesību akti pietiekami precīzi nenosaka to pilnvaras un sarežģī koordināciju valsts un ES līmenī; pauž bažas par to, ka cīņa pret krāpšanu, kas saistīta ar ES līdzekļiem, parasti netiek uzskatīta par prioritāti tikpat lielā mērā kā krāpšana, kura saistīta ar valsts izdevumiem; to apliecina fakts, ka attiecībā uz vairāk nekā pusi OLAF izmeklēšanu dalībvalstis neveic turpmākus pasākumus un vēl mazāks skaits nonāk kriminālvajāšanas stadijā; pauž dziļu nožēlu par to, ka vairākas dalībvalstis pēc izmeklēšanas pabeigšanas aizvien izvēlas neīstenot OLAF ieteikumus un neuzsāk tiesu iestāžu darbības, kuru mērķis ir atgūt izkrāptos ES līdzekļus; aicina Komisiju izmantot savas prerogatīvas un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu un pareizu ES tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž nožēlu par to, ka nesenie pētījumi liecina, ka dažas dalībvalstis krāpšanu, kas saistīta ar ES līdzekļiem, neuzskata par tik lielu prioritāti kā krāpšanu, kura ietekmē iekšējos izdevumus; norāda — lai gan Komisija ir mudinājusi dalībvalstis izstrādāt krāpšanas apkarošanas valsts stratēģijas (NAFS), to ir izdarījušas tikai 13 dalībvalstis un neviena no tām nav izmantojusi Komisijas sniegto paraugu; ar bažām norāda, ka šīs atšķirības starp dalībvalstīm rada šķēršļus efektīvai sadarbībai; tādēļ aicina Komisiju rīkoties apņēmīgāk, lai noteiktu, ka dalībvalstīm ir obligāti jāpieņem noteikumi krāpšanas pret ES novēršanai; |
| --- | --- |

41.

Secinājumi

| 42. | aicina Komisiju izstrādāt vienotu pieeju, kā novērtēt organizētās noziedzības ietekmi uz ES līdzekļiem un izvērtēt to pasākumu efektivitāti, kuri veikti, lai risinātu šo problēmu dažādās dalībvalstīs; uzskata, ka savlaicīgai, pilnīgai un efektīvai informācijas apmaiņai ir izšķiroša nozīme, un tāpēc atkārtoti norāda, ka ir svarīgi saskaņot definīcijas nolūkā iegūt starp ES struktūrām un dalībvalstīm salīdzināmus datus, lai novērtētu organizētās noziedzības darbību ietekmi uz ES finansēm un nekavējoties vērstos pret to; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž bažas par to, ka pašreizējā sistēma, proti, atšķirīgas pieejas dažādas valstīs, neļauj īstenot efektīvu pārrobežu pieeju šīs problēmas risināšanai, kas dod noziedzniekiem iespēju nesodīti turpināt darboties; aicina dalībvalstis cieši sadarboties ar ES struktūrām un citai ar citu, kā arī izmantot Savienības instrumentus un pakalpojumus cīņā pret organizēto noziedzību, lai maksimāli apmainītos ar informāciju un atvieglotu pārrobežu operācijas, kuras vērstas pret organizētās noziedzības darbībām pret ES budžetu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis un Komisiju apsvērt iespēju saskaņotāk izmantot visus instrumentus, kas pieejami krāpšanas atklāšanai un apkarošanai, jo īpaši Arachne IT platformu un EDES; uzsver, ka Arachne un EDES, kā arī institucionālo un valstu datubāzu sadarbspējai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu ar mērķi novērst un atklāt ar ES budžetu saistītu krāpšanu; pauž nožēlu par to, ka Arachne un EDES darbības joma pašlaik ir ierobežota un informētība par šiem instrumentiem un to izmantošana dalībvalstīs nav pietiekama; šajā sakarībā uzsver, ka EDES attiecas uz tieši vai netieši pārvaldītiem līdzekļiem, bet ne līdzekļiem, kuriem piemēro dalītu pārvaldību, lai gan tie veido aptuveni 80 % no ES izdevumiem; aicina Komisiju paplašināt EDES piemērošanu, attiecinot to arī uz šiem līdzekļiem; atkārtoti aicina Komisiju un jo īpaši dalībvalstis Padomē noteikt, ka Arachne izmantošana ir obligāta; aicina Komisiju no jauna izvērtēt sistēmu datu apmaiņai starp ES iestādēm un ar dalībvalstīm, lai maksimāli veicinātu efektīvu informācijas apmaiņu, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības prasības; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, nodrošinot valsts iestādēm apmācību, lai tās iegūtu atbilstošas zināšanas, kā pēc iespējas efektīvāk un saskaņā ar ES ziņošanas standartiem izmantot tādus instrumentus kā EDES un Arachne; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm analizēt grūtības, ar kurām saskaras valstu iestādes, izmantojot EDES un Arachne, kā arī sniegt konkrētus ieteikumus un uzlabot spēkā esošās vispārējās pamatnostādnes un šo instrumentu lietotājdraudzīgumu; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis iebilst pret šo instrumentu izmantošanu, baidoties no birokrātiskā sloga palielināšanās; uzsver — ja šie instrumenti ir pienācīgi integrēti, tie patiesībā var samazināt birokrātiju; aicina dalībvalstis pārskatīt nostāju šajā jautājumā un aicina Komisiju turpināt vairot izpratni par priekšrocībām, ko EDES un Arachne var sniegt dalībvalstīm; prasa ieviest apmācības shēmas cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas ļautu iestādēm pirms līdzekļu izmaksāšanas atklāt iespējamas krāpšanas risku, jo īpaši saistībā ar principu “pazīsti savu klientu” un politiski redzamu personu iesaistīšanos KLP subsīdijās, projektos un dotācijās, neinformējot par to; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata Kopīgo noteikumu regulu (16) (KNR regula), kurā paredzēti kopīgi noteikumi, kas piemērojami Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam Plus un Kohēzijas fondam, par vēl vienu svarīgu elementu, lai novērstu to, ka organizētā noziedzība nepareizi izmanto ES līdzekļus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka svarīgs solis cīņā pret organizēto noziedzību ir padarīt to mazāk ienesīgu; šajā sakarībā atgādina par darbu, ko veic OLAF, kura izmeklēšanas ir ļoti svarīgs instruments cīņā pret krāpšanu; pauž nožēlu, ka to apsūdzību īpatsvars, kuras izvirzītas saskaņā ar OLAF ieteikumiem dalībvalstīm, ir zems un tam ir tendence samazināties — tas ir samazinājies no 53 % laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam uz 37 % laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam; turklāt norāda, ka pēdējos gados nav izvērtēts, cik lielā mērā faktiski ir atgūtas summas, kuras ieteikts atgūt, un ka jaunākais novērtējums, kas attiecas uz 2002. līdz 2016. gadu, liecina, ka atgūšanas līmenis ir 30 %; aicina OLAF un Komisiju izmeklēt šādas situācijas iemeslus un aicina dalībvalstis pildīt to juridisko pienākumu atgūt līdzekļus un cieši sadarboties ar Savienības struktūrām, lai nodrošinātu, ka organizētās noziedzības nepareizi izmantotie līdzekļi tiek efektīvi atgūti, jo diemžēl veseli 98 % no lēstā noziedzīgi iegūto līdzekļu apmēra netiek konfiscēti un paliek noziedznieku rīcībā; aicina OLAF vākt informāciju par līdzekļu atgūšanas līmeni saskaņā ar tā finanšu ieteikumiem un publicēt šo informāciju gada ziņojumos; uzskata, ka izlēmīga rīcība līdzekļu atgūšanā, tostarp veicot preventīvas vai attiecīgas vērtības konfiskācijas, var atturēt noziedzīgas organizācijas no krāpnieciskām darbībām pret ES, tādējādi aizsargājot tās finanšu intereses; aicina dalībvalstis palielināt ar krāpšanu saistīto līdzekļu konfiskācijas līmeni, lielāku uzmanību pievēršot preventīviem pasākumiem; aicina Komisiju izvērtēt iespēju papildināt pašreizējo sadrumstaloto pieeju līdzekļu atgūšanai, izmantojot ES mēroga struktūru, kuras uzdevums ir nodrošināt ES līdzekļu savlaicīgu un efektīvu atgūšanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka krāpšanas novēršanai un cīņai pret organizētās noziedzības īstenotu krāpšanu vajadzētu būt vadošo, sertifikācijas un revīzijas iestāžu prioritātei un šajā jomā būtu jāveic specializētas finanšu izmeklēšanas; uzskata, ka cīņai pret noziedzīgām organizācijām ir vajadzīgi arī stingrāki noteikumi un pasākumi attiecībā uz līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju, tostarp attiecīgā gadījumā iespēja uz laiku konfiscēt īpašumu, kura vērtība ir līdzvērtīga noziedzīgi iegūto līdzekļu vērtībai, lai novērstu šo noziedzīgi iegūto līdzekļu nodošanu vai atsavināšanu pirms kriminālprocesa pabeigšanas; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi pielikt visas pūles, lai atgūtu krāpnieciskā ceļā iegūtus ES līdzekļus; stingri atbalsta efektīvāku izmeklēšanu ar mērķi sagraut organizētās noziedzības struktūras un uzsver, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir jāapsteidz noziedznieki, kuri arvien vairāk izmanto jaunās tehnoloģijas un izmanto jebkuru iespēju paplašināt savas nelikumīgās darbības gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(2)  OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 172, 17.5.2021., 110. lpp.

(5)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(6)  OV L 274, 28.10.2019., 1. lpp.

(7)  https://www.oecd.org/gov/ethics/prevention-fraud-corruption-european-funds.pdf

(8)  https://ec.europa.eu/sfc/sites/default/files/EN-ORI-General%20Guidelines%20on%20National%20Anti-Fraud%20Strategies%20ARES%282016%296943965.pdf

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0337.

(10)  OLAF 2020. gada ziņojums.

(11)  OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.

(12)  Rand Europe, 2016, “The Cost of Non-Europe in the area of Organised Crime and Corruption: Annex II: Corruption”.

(13)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (COM(2021)0536).

(14)  Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 13/2021 “ES centieni apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju banku sektorā ir sadrumstaloti, un to īstenošana ir nepietiekama”.

(15)  Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2021)0190. Ietekmes novērtējums, kas pievienots nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību aktu kopumam, 20.7.2021.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/48

---

P9_TA(2021)0502

Korupcijas, nepareizu izdevumu un ES un valstu līdzekļu nepareizas izmantošanas novēršana ārkārtas fondu un ar krīzi saistītu izdevumu jomu gadījumā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par korupcijas, nepareizu izdevumu un ES un valstu līdzekļu nepareizas izmantošanas novēršanai paredzētu preventīvu pasākumu novērtēšanu ārkārtas fondu un ar krīzi saistītu izdevumu jomu gadījumā (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 317. un 325. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 317. un 325. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (PIF direktīva) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (PIF direktīva) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/843, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2019. gada ziņojumu (7) un OLAF Uzraudzības komitejas 2019. gada darbības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2019. gada ziņojumu (7) un OLAF Uzraudzības komitejas 2019. gada darbības pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 01/2019 “Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā: ir jārīkojas”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas pārskatu Nr. 06/2020 “ES ekonomikas politikas atbildes reakcija uz Covid-19 krīzi — riski, izaicinājumi un iespējas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas pārskatu Nr. 06/2020 “ES ekonomikas politikas atbildes reakcija uz Covid-19 krīzi — riski, izaicinājumi un iespējas”,

| — | ņemot vērā Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO) un tās 21. vispārējo darbības pārskatu (2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO) un tās 21. vispārējo darbības pārskatu (2020),

| — | ņemot vērā 2020. gada aprīlī ESAO publicēto pētījumu “Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery” (“Publiskā sektora godprātības nozīme efektīvā reaģēšanā uz Covid-19 krīzi un atveseļošanā no tās”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada aprīlī ESAO publicēto pētījumu “Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery” (“Publiskā sektora godprātības nozīme efektīvā reaģēšanā uz Covid-19 krīzi un atveseļošanā no tās”),

| — | ņemot vērā 2020. gada maijā publicēto pētījumu “Corruption in the times of Pandemia” (“Korupcija pandēmijas laikā”) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada maijā publicēto pētījumu “Corruption in the times of Pandemia” (“Korupcija pandēmijas laikā”) (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “31. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2019. gads)”” (COM(2020)0363) un pievienotos dienestu darba dokumentus (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “31. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2019. gads)”” (COM(2020)0363) un pievienotos dienestu darba dokumentus (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 23. decembra Regulu (ES) 2020/2221, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (10),

| — | ņemot vērā Ārkārtas atbalsta instrumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārkārtas atbalsta instrumentu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/523, ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Regulu (ES) 2021/523, ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (12),

| — | ņemot vērā nostāju otrajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/785, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014 (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju otrajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2021/785, ar ko izveido Savienības Krāpšanas apkarošanas programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 250/2014 (13),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktu un Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktu un Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 4/2020 par priekšlikumu 2020/0101 (COD) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz ārkārtas papildu resursiem un īstenošanas kārtību mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU), un par grozīto priekšlikumu 2018/0196 (COD) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības saimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu Nr. 4/2020 par priekšlikumu 2020/0101 (COD) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz ārkārtas papildu resursiem un īstenošanas kārtību mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU), un par grozīto priekšlikumu 2018/0196 (COD) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības saimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (14),

| — | ņemot vērā Eiropola 2020. gada 5. jūnija paziņojumu presei “Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre” (“Eiropols izveido Eiropas Finansiālo un ekonomisko noziegumu apkarošanas centru”) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2020. gada 5. jūnija paziņojumu presei “Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre” (“Eiropols izveido Eiropas Finansiālo un ekonomisko noziegumu apkarošanas centru”) (15),

| — | ņemot vērā Eiropola 2021. gada 12. aprīļa paziņojumu presei “Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence” (“Smagā un organizētā noziedzība Eiropas Savienībā: graujoša ietekme”) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2021. gada 12. aprīļa paziņojumu presei “Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence” (“Smagā un organizētā noziedzība Eiropas Savienībā: graujoša ietekme”) (16),

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (17),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par 2019. gada ziņojumu par ES finanšu interešu aizsardzību un krāpšanas apkarošanu (18),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu (19),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0320/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0320/2021),

| A. | tā kā finanšu un ekonomiskie noziegumi ir nelikumīgas darbības, ko kāda persona vai personu grupa ir veikusi, lai gūtu ekonomisku vai profesionālu labumu, un cita starpā ietver korupciju, krāpšanu, piespiešanu, slepenas vienošanās, traucēšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā finanšu un ekonomiskie noziegumi ir nelikumīgas darbības, ko kāda persona vai personu grupa ir veikusi, lai gūtu ekonomisku vai profesionālu labumu, un cita starpā ietver korupciju, krāpšanu, piespiešanu, slepenas vienošanās, traucēšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu;

| B. | tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā sabiedrības veselības krīze un no tās izrietošā ārkārtas situācija ekonomikā un nemiers sabiedrībā ir iemesls, kādēļ ES un dalībvalstu publiskā sektora iestādēm nākas nodrošināt papildu finansējumu vai iesaistīties tā pārvaldībā un ievērojami un strauji palielināt izdevumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Covid-19 pandēmijas izraisītā sabiedrības veselības krīze un no tās izrietošā ārkārtas situācija ekonomikā un nemiers sabiedrībā ir iemesls, kādēļ ES un dalībvalstu publiskā sektora iestādēm nākas nodrošināt papildu finansējumu vai iesaistīties tā pārvaldībā un ievērojami un strauji palielināt izdevumus;

| C. | tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisms, kura finansējums pārsniedz 670 miljardus EUR, un REACT-EU, kura finansējums pārsniedz 50 miljardus EUR, ir spēcīgi instrumenti, kas palīdz ES valstīm atgūties; tā kā jau 2020. gada pavasarī kohēzijas politika sniedza ārkārtas reaģēšanas palīdzību 11,2 miljardu EUR apmērā uzņēmējdarbības atbalstam, 7,6 miljardu EUR apmērā ES līdzekļu pārdalei darbībām veselības jomā un 4,1 miljarda EUR apmērā tiešajam atbalstam darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Atveseļošanas un noturības mehānisms, kura finansējums pārsniedz 670 miljardus EUR, un REACT-EU, kura finansējums pārsniedz 50 miljardus EUR, ir spēcīgi instrumenti, kas palīdz ES valstīm atgūties; tā kā jau 2020. gada pavasarī kohēzijas politika sniedza ārkārtas reaģēšanas palīdzību 11,2 miljardu EUR apmērā uzņēmējdarbības atbalstam, 7,6 miljardu EUR apmērā ES līdzekļu pārdalei darbībām veselības jomā un 4,1 miljarda EUR apmērā tiešajam atbalstam darba ņēmējiem;

| D. | tā kā 2020. gada 2. aprīlī Komisija ierosināja, ka ES uz Covid-19 uzliesmojumu ir jāreaģē, cita starpā aktivizējot Ārkārtas atbalsta instrumentu (ESI); |
| --- | --- |

D.

tā kā 2020. gada 2. aprīlī Komisija ierosināja, ka ES uz Covid-19 uzliesmojumu ir jāreaģē, cita starpā aktivizējot Ārkārtas atbalsta instrumentu (ESI);

| E. | tā kā lēmumu par tā aktivizēšanu pieņēma Padome viena pati, neiesaistot Parlamentu saskaņā ar aktivizēšanas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/369 (“ESI regula”) (20) 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

E.

tā kā lēmumu par tā aktivizēšanu pieņēma Padome viena pati, neiesaistot Parlamentu saskaņā ar aktivizēšanas noteikumiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/369 (“ESI regula”) (20) 2. panta 1. punktā;

| F. | tā kā NextGenerationEU ir pagaidu atveseļošanas instruments, kura vērtība faktiskajās cenās ir aptuveni 800 miljardi EUR un kas tika izveidots, lai sekmētu ES atveseļošanu no koronavīrusa pandēmijas un palīdzētu izveidot zaļāku, lielākā mērā digitālu un noturīgāku Eiropu; |
| --- | --- |

F.

tā kā NextGenerationEU ir pagaidu atveseļošanas instruments, kura vērtība faktiskajās cenās ir aptuveni 800 miljardi EUR un kas tika izveidots, lai sekmētu ES atveseļošanu no koronavīrusa pandēmijas un palīdzētu izveidot zaļāku, lielākā mērā digitālu un noturīgāku Eiropu;

| G. | tā kā krīzes neatliekamības dēļ daudzas iepirkuma procedūras un kontroles līdzekļi ir padarīti elastīgāki, lai paātrinātu īstenošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā krīzes neatliekamības dēļ daudzas iepirkuma procedūras un kontroles līdzekļi ir padarīti elastīgāki, lai paātrinātu īstenošanu;

| H. | tā kā reaģēšanas plānos nav pietiekami ņemta vērā pārvaldība un nelikumīgu darbību, piemēram, korupcijas un krāpšanas, problēma, kā arī pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu ar krāpšanu nesaistītus pārkāpumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā reaģēšanas plānos nav pietiekami ņemta vērā pārvaldība un nelikumīgu darbību, piemēram, korupcijas un krāpšanas, problēma, kā arī pasākumi, kas paredzēti, lai novērstu ar krāpšanu nesaistītus pārkāpumus;

| I. | tā kā krīze rada daudz iespēju pārkāpt godprātības principu un var pastiprināt krāpšanu un korupciju, kā arī ar krāpšanu nesaistītus pārkāpumus, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu, ekonomisko stimulu kopumu un publiskām organizācijām; |
| --- | --- |

I.

tā kā krīze rada daudz iespēju pārkāpt godprātības principu un var pastiprināt krāpšanu un korupciju, kā arī ar krāpšanu nesaistītus pārkāpumus, jo īpaši saistībā ar publisko iepirkumu, ekonomisko stimulu kopumu un publiskām organizācijām;

| J. | tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka krāpšanas novēršanai nav pievērsta pietiekama uzmanība un Komisijai trūkst visaptverošas informācijas par krāpšanas apmēru, veidiem un cēloņiem; tā kā oficiālie statistikas dati par atklātajiem krāpšanas gadījumiem nav pilnīgi un Komisija līdz šim nav veikusi nekādu novērtējumu par neatklātajiem krāpšanas gadījumiem (21); |
| --- | --- |

J.

tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka krāpšanas novēršanai nav pievērsta pietiekama uzmanība un Komisijai trūkst visaptverošas informācijas par krāpšanas apmēru, veidiem un cēloņiem; tā kā oficiālie statistikas dati par atklātajiem krāpšanas gadījumiem nav pilnīgi un Komisija līdz šim nav veikusi nekādu novērtējumu par neatklātajiem krāpšanas gadījumiem (21);

| K. | tā kā korupcija ir būtisks apdraudējums privātajā un publiskajā sfērā un nesamērīgi ietekmē visneaizsargātākās grupas, jo tā rada resursu zudumu, kas apdraud ilgtermiņa izaugsmi, sociālo aizsardzību un vienlīdzīgu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem (tostarp veselības aprūpei, izglītībai un tiesiskumam), un tas viss mazina sabiedrības uzticēšanos, palielina sociālo nevienlīdzību un apdraud Savienības pamatvērtības; tā kā ir būtiski labāk izprast korupcijas cēloņus, lai varētu efektīvi cīnīties pret šo parādību un tās kaitīgajām sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā korupcija ir būtisks apdraudējums privātajā un publiskajā sfērā un nesamērīgi ietekmē visneaizsargātākās grupas, jo tā rada resursu zudumu, kas apdraud ilgtermiņa izaugsmi, sociālo aizsardzību un vienlīdzīgu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem (tostarp veselības aprūpei, izglītībai un tiesiskumam), un tas viss mazina sabiedrības uzticēšanos, palielina sociālo nevienlīdzību un apdraud Savienības pamatvērtības; tā kā ir būtiski labāk izprast korupcijas cēloņus, lai varētu efektīvi cīnīties pret šo parādību un tās kaitīgajām sekām;

| L. | tā kā ES pieaug aktīvo organizētās noziedzības grupējumu skaits un to darbībai bieži ir pārrobežu raksturs; tā kā šī parādība kļūst arvien sarežģītāka, jo globalizācijas un jauno tehnoloģiju rezultātā rodas jauni noziedzības tirgi un modi operandi, kas ļauj darboties no jebkuras vietas pasaulē un jebkurā laikā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES pieaug aktīvo organizētās noziedzības grupējumu skaits un to darbībai bieži ir pārrobežu raksturs; tā kā šī parādība kļūst arvien sarežģītāka, jo globalizācijas un jauno tehnoloģiju rezultātā rodas jauni noziedzības tirgi un modi operandi, kas ļauj darboties no jebkuras vietas pasaulē un jebkurā laikā;

| M. | tā kā tehnoloģijas nodrošina jaunas atklāšanas un uzraudzības iespējas, kas samazina izmeklētājiem uzlikto slogu un ļauj izstrādāt viedākus izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā tehnoloģijas nodrošina jaunas atklāšanas un uzraudzības iespējas, kas samazina izmeklētājiem uzlikto slogu un ļauj izstrādāt viedākus izpildes pasākumus;

| N. | tā kā Savienības finanšu sistēmas integritāte ir atkarīga no korporatīvo un citu juridisko vienību, trastu un līdzīgu juridisko veidojumu pārredzamības; |
| --- | --- |

N.

tā kā Savienības finanšu sistēmas integritāte ir atkarīga no korporatīvo un citu juridisko vienību, trastu un līdzīgu juridisko veidojumu pārredzamības;

| O. | tā kā Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai novērstu riskus, kas saistīti ar korupciju un līdzekļu nepareizu izmantošanu Savienībā, tostarp ir panākusi progresu saistībā ar tās tiesību aktu priekšlikumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, trauksmes cēlēju aizsardzību, publisko iepirkumu un Eiropas tiesiskuma mehānismu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai novērstu riskus, kas saistīti ar korupciju un līdzekļu nepareizu izmantošanu Savienībā, tostarp ir panākusi progresu saistībā ar tās tiesību aktu priekšlikumiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, trauksmes cēlēju aizsardzību, publisko iepirkumu un Eiropas tiesiskuma mehānismu;

| P. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Transparency International” un Pasaules Veselības organizācijas Sadarbības centra jaunāko ziņojumu (22) gadījumos, kad Eiropas Komisija pārlieku rediģē pirkuma priekšlīgumus nolūkā aizklāt teksta daļas, tā neievēro pilnībā savas pārredzamības saistības un starptautiskos labās prakses principus attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumu pārredzamību; tā kā Komisijai tomēr saskaņā ar tiesību aktiem ir jāievēro Finanšu regulas noteikumi un ir vajadzīga labāka un uzlabota struktūra, lai Komisija uz turpmākām krīzēm varētu reaģēt ātrāk; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Transparency International” un Pasaules Veselības organizācijas Sadarbības centra jaunāko ziņojumu (22) gadījumos, kad Eiropas Komisija pārlieku rediģē pirkuma priekšlīgumus nolūkā aizklāt teksta daļas, tā neievēro pilnībā savas pārredzamības saistības un starptautiskos labās prakses principus attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumu pārredzamību; tā kā Komisijai tomēr saskaņā ar tiesību aktiem ir jāievēro Finanšu regulas noteikumi un ir vajadzīga labāka un uzlabota struktūra, lai Komisija uz turpmākām krīzēm varētu reaģēt ātrāk;

| Q. | tā kā korupcijas ierobežošanas nolūkā nepieciešama valdību atbildība par reformām, sabiedrības atbalsts, politiskā apņēmība, starptautiska sadarbība un kopā ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru īstenoti pasākumi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā korupcijas ierobežošanas nolūkā nepieciešama valdību atbildība par reformām, sabiedrības atbalsts, politiskā apņēmība, starptautiska sadarbība un kopā ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru īstenoti pasākumi;

| R. | tā kā situācijā, kad ir lielas cerības, liels spiediens un nepieredzēti liels izdevumu apjoms, atbildība par šīs problēmas risināšanu ir jāuzņemas valsts amatpersonām, kurām ir vajadzīgs pienācīgs atbalsts, lai gan izpildītu augstākos profesionālos standartus, gan tiktu galā ar jaunajām grūtībām savu uzdevumu izpildē; tā kā turklāt amatpersonas ne vienmēr ātri apzinās interešu konflikta situācijas; |
| --- | --- |

R.

tā kā situācijā, kad ir lielas cerības, liels spiediens un nepieredzēti liels izdevumu apjoms, atbildība par šīs problēmas risināšanu ir jāuzņemas valsts amatpersonām, kurām ir vajadzīgs pienācīgs atbalsts, lai gan izpildītu augstākos profesionālos standartus, gan tiktu galā ar jaunajām grūtībām savu uzdevumu izpildē; tā kā turklāt amatpersonas ne vienmēr ātri apzinās interešu konflikta situācijas;

| S. | tā kā ir pierādījumi, kas liecina, ka profesionalizācija un pienācīgas algas publiskā iepirkuma jomā veicina amatpersonu atturēšanos no korupcijas (23); |
| --- | --- |

S.

tā kā ir pierādījumi, kas liecina, ka profesionalizācija un pienācīgas algas publiskā iepirkuma jomā veicina amatpersonu atturēšanos no korupcijas (23);

| T. | tā kā Lisabonas līgumā tika pastiprināta Eiropas Parlamenta loma nolūkā nodrošināt lielāku saskaņotību, parlamentāro uzraudzību un demokrātisku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

T.

tā kā Lisabonas līgumā tika pastiprināta Eiropas Parlamenta loma nolūkā nodrošināt lielāku saskaņotību, parlamentāro uzraudzību un demokrātisku pārskatatbildību;

| U. | tā kā cīņa pret korupciju ir būtiska, lai aizsargātu ES finanšu intereses un saglabātu iedzīvotāju uzticēšanos ES iestādēm, |
| --- | --- |

U.

tā kā cīņa pret korupciju ir būtiska, lai aizsargātu ES finanšu intereses un saglabātu iedzīvotāju uzticēšanos ES iestādēm,

| 1. | atzīst, ka nesenās krīzes ir pierādījušas nepieciešamību pēc spējas mobilizēt investīcijas un ātrāk piešķirt finansiālu atbalstu jau pirmajos atveseļošanas gados; apzinās, ka krīzes laikā resursi ir jāpiešķir īsos termiņos un strauji mainīgos apstākļos; atzīmē — ja īsā laikposmā ir paredzēts iztērēt ievērojamu daudzumu papildu resursu, tiek palielināts spiediens uz kontroles sistēmām; tomēr uzsver, ka līdzekļu ātra izlietošana un tiesību aktu steidzama pieņemšana ir jāpapildina ar atbilstošiem administratīviem pasākumiem; norāda, ka vajadzība sniegt palīdzību un izmantot resursus pēc iespējas īsākā laikposmā varētu palielināt korupcijas, krāpšanas un citu pārkāpumu risku un šādās situācijās ir nepieciešami efektīvi preventīvi pasākumi un kontroles vadības procesi; atkārtoti norāda, ka visām iepirkuma procedūrām ir jāatbilst visaugstākajiem atklātības, pārredzamības un pārskatatbildības standartiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis savās attiecīgajās korupcijas apkarošanas stratēģijās iekļaut mērķtiecīgus pasākumus, kas paredzēti publisko līdzekļu izlietošanai krīzes laikā; šajā sakarā uzsver, ka noteikumi par Savienības finanšu interešu aizsardzību vienlīdz attiecas arī uz ārkārtas atbalstu un ārkārtas atbalsta instrumentiem, piemēram, CRII, CRII+, REACT-EU un Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM); |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš uzmanību uz preventīvo pasākumu svarīgo lomu korupcijas risku prognozēšanā un efektīvā reaģēšanā uz tiem krīzes situācijās, kā arī korupcijas novēršanas un integritātes politikas pasākumu un to īstenojošo struktūru stiprināšanā un tādējādi vispārējās pārvaldības uzlabošanā; šajā saistībā uzskata, ka, sakarā ar Covid-19 krīzi pastiprināti cenšoties novērst pandēmijas postošās sekas un iedzīvotājiem un valstu ekonomikai radītās izmaksas, turpmākajos gados arvien lielāka uzmanība tiks pievērsta pārvaldībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka tiesiskums ir būtisks priekšnoteikums, lai nodrošinātu atbilstību ES budžeta ārkārtas līdzekļu pareizas finanšu pārvaldības principam; atgādina, ka tiesiskums ir piemērojams vienmēr, tostarp krīzes laikā, un ka ar ārkārtas pasākumiem ir jānodrošina tiesiskuma, proporcionalitātes un nepieciešamības principu ievērošana, turklāt to ietekme ir jāierobežo laikā un regulāri jāpārbauda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ārkārtas situācijas, jo īpaši veselības un drošības krīzes, ietekmē arī publiskā sektora iestāžu darbību un paver iespējas integritātes pārkāpumiem, kas var izraisīt līdzekļu nepareizu izmantošanu un korupciju laikā, kad publiskie resursi jau ir pakļauti spiedienam; mudina Komisiju risināt jautājumu par ES iestāžu noturību šādās situācijās, lai aizsargātu ārkārtas fondus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti uzsver, ka ir jāpalielina Savienības ekonomikas un finanšu vides vispārējā pārredzamība, jo ekonomisko un finansiālo noziegumu novēršana nevar būt efektīva, ja netiek novērsts, ka noziedznieki savas darbības var piesegt, izmantojot nepārredzamas struktūras; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šajā sakarā uzsver, ka gan ES iestādes, gan dalībvalstis vērtīgus resursus nevar atļauties zaudēt labos laikos un vēl jo mazāk — pandēmijas laikā un pēc tās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē visus Komisijas centienus pastiprināt pārredzamību, kontroli un korupcijas apkarošanas reformas dalībvalstīs, izmantojot uzlaboto tiesiskuma instrumentu kopumu; tomēr pauž bažas, ka dažās dalībvalstīs pret šo reformu īstenošanu ir izrādīta zināma pretestība, kas lielākajā daļā gadījumu skaidrojams ar leģislatīvām vai institucionālām nepilnībām vai ļoti specifiskos gadījumos ar faktu, ka tās skar likumdevēju un par reformu izpildi atbildīgo valdības amatpersonu personīgās intereses; uzstāj, ka ir jānovērš jebkādi faktiski vai potenciāli interešu konflikti, kas skar likumdevējus un valdības amatpersonas, un dalībvalstīm ir jāievieš stingrs korupcijas apkarošanas regulējums; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka ex ante kontrolēs ir jāiegulda rūpīgāks darbs attiecībā uz līdzekļu izsekojamību, jo īpaši gadījumos, kad šādas kontroles un novērtējumi ir veikti saskaņā ar ārkārtas pasākumiem; atgādina, ka valdībām un citām publiskā sektora iestādēm ir nepieciešama efektīva un pārredzama pārskatu sniegšana, neatkarīgas ex post revīzijas un pārskatatbildības procedūras, kā arī atvērti kanāli saziņai ar pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru, lai nodrošinātu, ka finansējums un pasākumi tiešām palīdz tiem iedzīvotājiem, kuriem tas visvairāk nepieciešams; norāda, ka ir svarīgi krīzes situācijās sabiedrībai sniegt atjauninātu, pārredzamu un uzticamu informāciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pētniecisko žurnālistu svarīgo lomu korupcijas atklāšanā; tādēļ pauž nožēlu par to, ka Covid-19 pandēmijas laikā vairākas dalībvalstis pieņēma pasākumus, kas kavēja publisku piekļuvi dokumentiem, un mediju speciālisti saskārās ar grūtībām un nepamatotiem atteikumiem, kā arī spiedienu un draudiem attiecībā uz piekļuvi publiskiem dokumentiem; uzskata, ka ir svarīgi pastāvīgi gan informēt iedzīvotājus par korupcijas apkarošanu, gan viņus iesaistīt tajā un pilnībā aizsargāt viņus no iespējamās nelabvēlīgās ietekmes uz viņu personīgo un profesionālo dzīvi, īpaši trauksmes celšanas gadījumos; šajā sakarā atkārtoti norāda, ka ir steidzami jāīsteno Direktīva (ES) 2019/1937 par trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka iedzīvotāju līdzdalība publiskajā lēmumu pieņemšanā ir būtiska sekmīgai reaģēšanai ārkārtas situācijās; mudina dalībvalstis izstrādāt visaptverošus krīžu pārvarēšanas plānus, lai sagatavotos līdzīgām situācijām nākotnē, un iekļaut tajos garantijas attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības kā publiskā uzrauga lomu; atgādina, ka publiska piekļuve dokumentiem mašīnlasāmā formātā ir svarīgs elements, lai nodrošinātu publisko izdevumu pārredzamību un uzraudzību; aicina Komisiju nodrošināt piemērotas platformas iesaistei un atgādina par pašreizējām iespējām ziņot par iespējamiem krāpšanas gadījumiem Eiropas Prokuratūrai (EPPO) un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF); |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka ar ekonomiku, drošību vai veselību saistītu krīžu laikā valdībām ir tendence padarīt līgumu slēgšanas procedūras elastīgākas, lai uz krīzi reaģētu bez kavēšanās; uzsver, ka ES Direktīvā par publisko iepirkumu jau ir paredzētas daudz ātrākas un administratīvi mazāk apgrūtinošas procedūras un dalībvalstu valdībām šīs procedūras būtu jāpārvalda, ievērojot spēkā esošās juridiskās prasības; uzsver, ka jebkāda procedūru atvieglošana un vienkāršošanas pasākumi, kas var būt nepieciešami krīzes situācijās, lai novērstu dārgas kļūdas un ar krāpšanu nesaistītus pārkāpumus noteikumu sarežģītības dēļ, būtu jāpapildina ar konkrētiem norādījumiem un rūpīgi jāpārbauda, izmantojot ex post mehānismus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē koordinēto un izlēmīgo rīcību ES līmenī, kuras rezultātā tika pieņemts plašs iniciatīvu kopums NextGenerationEU, kura mērķis ir mazināt Covid-19 pandēmijas graujošo ietekmi uz iedzīvotāju veselību un uzņēmumiem visā ES; tomēr uzsver, ka nepieredzēti lielais ES finansējuma palielinājums ir pakļauts paaugstinātam korupcijas un krāpšanas riskam un rada papildu problēmas saistībā ar uzraudzību un pārskatatbildību; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt un īstenot efektīvus korupcijas apkarošanas politikas pasākumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka, lai nodrošinātu ES izdevumu pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti, ir svarīgi saistībā ar līdzekļiem, uz kuriem attiecas dalīta pārvaldība, īstenot uzraudzības un revīzijas sistēmas; atkārtoti norāda, ka Parlamentam ir būtiska loma stimulēšanas pasākumu kopuma pārbaudē un Komisijai tas ir regulāri jāinformē par tā īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka ANM (24) — instruments, kas ir NextGenerationEU pamatā, — ļauj piedāvāt dalībvalstīm dotācijas (312 miljardu EUR apmērā) un aizdevumus (360 miljardu EUR apmērā) (25), lai īstenotu publiskās investīcijas un reformas, kuru mērķis ir novērst strukturālas nepilnības un padarīt dalībvalstu ekonomiku noturīgāku, vienlaikus koncentrējoties uz ilgtspējīgu pārkārtošanos, digitālo pārveidi, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, institucionālo noturību un sociālo tiesību pīlāru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijai ir deleģētas pilnvaras ar deleģētu aktu izveidot rezultātu pārskatu, lai cieši uzraudzītu dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka rezultātu pārskats kalpos par pamatu atveseļošanas un noturības dialogam un ka Komisijai tas būtu jāatjaunina divreiz gadā; šajā sakarā aicina Komisiju nodrošināt, ka progress, kas panākts noteikto starpposma un galīgo mērķrādītāju īstenošanā, tiek rūpīgi un stingri uzraudzīts saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) regulu, pamatojoties uz noteiktajiem kopējiem rādītājiem un ziņošanas metodiku; turklāt atgādina, ka ANM ir saistoši nosacījumi, kas garantē izmaksātās naudas pārredzamu izmantošanu un kam būtu jānovērš korupcija vai krāpšana, dubulta finansēšana vai interešu konflikti, un uzskata, ka kontroles būtu jāattiecina arī uz izmaksām, kuras galasaņēmējiem faktiski radušās; atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties Eiropas Parlamentam, dalībvalstīm tagad ir pienākums sniegt informāciju par galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina ES un valstu iestādes ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumu, izstrādājot un īstenojot ārkārtas un atjaunošanas pasākumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka Parlaments rezolūcijā par Parlamenta viedokli attiecībā uz Komisijas un Padomes pašlaik īstenoto nacionālo atveseļošanas un noturības plānu novērtēšanu uzstāja, ka Komisijai, dalībvalstīm un visiem īstenošanas procesā iesaistītajiem īstenošanas partneriem ir jānodrošina stingra pārredzamība un pārskatatbildība; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt iespējamos riskus ES finanšu interesēm un neveikt nekādus maksājumus, ja netiek sasniegti starpposma mērķi, kas saistīti ar korupcijas un krāpšanas novēršanas, atklāšanas un labošanas pasākumiem; turklāt aicina Komisiju nekavējoties informēt budžeta lēmējinstitūcijas iestādes par visām situācijām, kad līdzekļi netiek izmaksāti, jo ir saņemta informācija par iespējamu nepareizu izmantošanu, korupciju, krāpšanu vai tiesiskuma pārkāpumiem, un kad dalībvalstīs nav ieviestas pietiekamas krāpšanas apkarošanas sistēmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka būtu jāīsteno pareiza finanšu pārvaldība un līdzekļu apguvei, kaut arī tā joprojām ir svarīgs mērķis, nevajadzētu piešķirt lielāku prioritāti nekā sniegumam, izmaksu lietderībai un programmu ES pievienotajai vērtībai un pārkāpumu gadījumā līdzekļu atgūšana būtu jānodrošina, veicot finanšu korekcijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis visos ekonomisko stimulu un subsīdiju programmu izstrādes un izpildes posmos iekļaut korupcijas riska novērtējumus; norāda, ka riska situācijas būtu jārisina visaptveroši, kur vien iespējams izmantojot visu valdības iestāžu mēroga pieeju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka lielāka pārredzamība apvienojumā ar tehnoloģijām un datu zinātni ir svarīga, lai varētu atklāt un mazināt korupciju; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā izmantot pieejamos instrumentus, piemēram, Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmu (EDES), Arachne un Pārkāpumu pārvaldības sistēmu (IMS), lai efektīvi un lietderīgi identificētu problemātiskos ekonomikas dalībniekus un privātpersonas (jeb fiziskas personas), kas ar tiem ir saistītas gan tiešā, gan netiešā pārvaldībā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver papildu ieguvumus, ko cīņā pret korupciju var sniegt informācijas apmaiņa; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tas tiek darīts, izmantojot digitālu, sadarbspējīgu un standartizētu datu vākšanas sistēmu, un mudina dalībvalstis apmainīties ar informāciju gan savā starpā, gan ar attiecīgajām ES struktūrām (jo īpaši ar Eiropas Revīzijas palātu (ERP), OLAF, EPPO un Eiropolu), lai ciešāk sadarbotos, jo īpaši krīzes situācijās, nolūkā uzlabot datu vākšanu, palielināt kontroļu efektivitāti un nodrošināt nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi zināt, kas gūst labumu no ES līdzekļiem, lai novērstu korupciju, nepareizus izdevumus un līdzekļu nepareizu izmantošanu; pauž nožēlu par to, ka ekonomikas dalībnieku un to faktisko īpašnieku identifikācijai nepieciešamie dati nav viegli pieejami vai vispār nav pieejami (26); uzskata, ka vienotas sadarbspējīgas datubāzes izveide, kurā būtu norādīti tiešie un faktiskie ES subsīdiju saņēmēji, būtu svarīgs solis šīs situācijas labošanā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka saņēmējiem jābūt identificējamiem visās dalībvalstīs un neatkarīgiem no līdzekļiem, tostarp tiem, uz kuriem attiecas gan tiešā, gan dalītā pārvaldība; uzsver, ka datubāzei būtu jāaprobežojas tikai ar nepieciešamo informāciju un informāciju var publicēt saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) pastāvīgo judikatūru; mudina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju, lai izveidotu šādu vienotu centralizētu datubāzi ES naudas plūsmu izsekošanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzstāj, ka gaidāmajā Finanšu regulas mērķtiecīgajā pārskatīšanā ir jāstiprina EDES un tās darbības joma; aicina Komisiju paplašināt EDES darbības jomu, to attiecinot arī uz līdzekļiem, kam piemēro dalīto pārvaldību, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes un piemērotības principus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka OLAF un ERP nav pilnīgas piekļuves riska novērtēšanas rīkam Arachne un tām ir pienākums pieprasīt piekļuvi Arachne riska aprēķinam individuāli katrā gadījumā, kas sarežģī informācijas apmaiņas procesu, tādējādi kavējot jaunu riska modeļu atklāšanu un reaģēšanu uz tiem; uzskata, ka ir jārod risinājums, lai OLAF un ERP piešķirtu piekļuvi riska novērtēšanas rīkam Arachne; uzskata, ka Arachne integrēšanai valstu pārvaldības un kontroles sistēmās vajadzētu būt obligātai visām vadošajām iestādēm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju izvērtēt reakciju uz Covid-19 pandēmiju vairākās jomās, tostarp attiecībā uz preventīvajiem korupcijas novēršanas pasākumiem, empīrisko pierādījumu analīzi un maksājumu pieprasījumu apguves līmeni, izskatīt, vai korupcija ir ietekmējusi iznākumu un vai integritāte ir saglabāta vai apdraudēta, kā arī ziņot Parlamentam par galvenajiem konstatējumiem, lai tas (kā budžeta izpildes apstiprinātājiestāde) 2020. gada budžeta izpildes apstiprinājumā varētu iekļaut īpašu nodaļu par ārkārtas līdzekļiem un izdevumiem, kas saistīti ar krīzēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu, ka Komisija plaši izmanto rediģēšanas rīku, lai aizklātu pirkuma priekšlīgumu daļas; uzstāj — neraugoties uz to, ka šāda informācija ir sensitīva, tai ir svarīga loma pārskatatbildības uzlabošanā un globālajā rīcībā saistībā ar vīrusu; aicina Komisiju, reaģējot uz turpmākām krīzēm, vairāk pievērsties pārredzamības un pārskatatbildības aspektiem, tādējādi veicinot sabiedrības uzticēšanos, veicinot publiskas debates un popularizējot ES vērtības; norāda, ka Komisija piemēro Finanšu regulas 38. panta 3. punkta d) apakšpunktu un atsaucas uz situāciju, kurā datu izpaušana kaitē saņēmēju komerciālajām interesēm, un prasa nodrošināt efektīvas uzraudzības proporcionalitāti un pilnu pārskatatbildību par tādu resursu izlietojumu, kas skar sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata — iespējamo korupcijas gadījumu novēršanu un atklāšanu varētu būtiski veicināt, padarot attiecīgos datus par publisko iepirkumu publiski pieejamus analīzes veikšanai, nodrošinot brīvu un ērtu piekļuvi šiem datiem atvērtā un standartizētā formātā, kā arī publicējot datus par tiesu spriedumiem un uzņēmumu reģistriem; tādēļ uzskata, ka visa attiecīgā informācija par visiem publiskā iepirkuma līgumiem (kuros tiek izmantoti publiskie līdzekļi) būtu jāpadara publiski pieejami, jāpublicē īpaši izveidotā tīmekļa vietnē un jārediģē pēc iespējas mazāk, pilnībā ievērojot datu aizsardzību un citas juridiskas prasības; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka saskaņā ar 2016. gada 15. marta Regulu (ES) 2016/369 par ārkārtas atbalsta sniegšanu Savienībā lēmums aktivizēt ESI ir jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu; tomēr pauž kritiku par to, ka, neraugoties uz Ārkārtas atbalsta instrumenta ciešo saistību ar ES budžetu, šā instrumenta aktivizācija tika veikta, neievērojot pilnībā visas Parlamenta kā budžeta iestādes un ES budžeta galīgās uzraudzības iestādes prerogatīvas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz vairākiem mēģinājumiem iegūt skaidru pārskatu, Budžeta komitejai un Budžeta kontroles komitejai netiek piešķirta piekļuve attiecīgajiem datiem par ES līdzekļiem, kas no ESI ir iztērēti, lai finansētu sešus pirkuma priekšlīgumus 2,5 miljardu EUR apmērā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst, ka kopīgā iepirkuma nolīgums (27) ļauj dalībvalstīm, EEZ valstīm un citām valstīm kopīgi vienoties par labākiem medicīniskā aprīkojuma piegādes noteikumiem; aicina Komisiju novērtēt kopīgā iepirkuma nolīguma un rescEU medicīniskā aprīkojuma krājumu izveides efektivitāti un lietderību, lai izveidotu labu praksi turpmākām krīzēm; turklāt mudina Komisiju izveidot stabilu un pārredzamu ES publiskā iepirkuma regulējumu gadījumiem, ja līdzekļi ir pilnībā vai daļēji ņemti no ES budžeta, kas ļautu Parlamentam veikt visaptverošu uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz svarīgām izdevumu jomām, kas saistītas ar ekonomiku, drošību vai veselības krīzi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina Komisiju ierosināt, ka Finanšu regulas pārskatīšanā jāiekļauj stabils juridiskais pamats atvērtu un standartizētu publiskā iepirkuma datu obligātai izmantošanai, kā arī jānosaka, ka budžeta kontroles IT sistēmas ir obligātas, publiskas un sadarbspējīgas ar valstu datubāzēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai pieņemtu stingras valsts līmeņa krāpšanas apkarošanas stratēģijas, kas nodrošina iespēju saskaņot vairāku struktūru darbības un garantēt resursu optimizāciju un visu attiecīgo jomu aptveršanu (izdevumi, uz kuriem attiecas netieša un dalīta pārvaldība, valsts līdzekļi utt.); konstatē, ka līdz 2020. gada beigām 14 dalībvalstis bija pieņēmušas valsts līmeņa krāpšanas apkarošanas stratēģiju un 5 dalībvalstis bija sākušas procedūras, lai to izdarītu; konstatē, ka tas ir progress salīdzinājumā ar 2019. gadu, bet pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis vēl ir pieņēmušas valsts līmeņa krāpšanas apkarošanas stratēģiju vai plāno to darīt; pauž bažas par to, ka esošo stratēģiju darbības joma un dziļums atšķiras un šajā ziņā tās ir jāatjaunina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina dalībvalstis saskaņot un samērot savus standartus un aicina Komisiju sākt pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm, kuras atsakās to darīt; aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis to stratēģiju uzlabošanā, lai nodrošinātu stingras valsts līmeņa krāpšanas apkarošanas stratēģijas visā Savienībā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija savā gaidāmajā ziņojumā par tiesiskumu novērtētu ne tikai valsts līmeņa krāpšanas apkarošanas stratēģiju esamību, bet arī to efektivitāti; turklāt uzskata, ka turpmākajos ziņojumos par tiesiskumu būtu jābalstās uz labu praksi un jāsniedz konkrētām valstīm adresēti ieteikumi par to, kā risināt konstatētās problēmas vai novērst pārkāpumus, tostarp attiecīgā gadījumā nosakot īstenošanas termiņus un etalonrādītājus, kas jāņem vērā; uzskata, ka būtu jāizskata arī pasākumi, kas pieņemti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, un kas ietekmē tiesiskumu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina, ka Savienības finanšu interešu aizsardzība ir ārkārtīgi svarīga un visos līmeņos ir nepieciešami pastāvīgi un stingri centieni šajā ziņā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzstāj, ka EPPO ir jāsadarbojas ar citām ES iestādēm, piemēram, Eurojust, Eiropolu un OLAF, nolūkā veikt kriminālizmeklēšanu un kriminālvajāšanu savu attiecīgo pilnvaru/pienākumu ietvaros; uzsver iepriekšminēto iestāžu un struktūru izšķirošo lomu ārkārtas situācijās un krīzēs, lai varētu cīnīties pret tiem, kas nepienācīgi izmanto ES līdzekļus, un šajā sakarā pieņem zināšanai to parakstītos sadarbības noteikumus; uzsver, ka efektīva sadarbība ir iespējama tikai tad, ja ES struktūrām ir politisks atbalsts, kā arī pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž kritiku par to, ka Komisija ignorēja Parlamenta aicinājumu palielināt EPPO štatu sarakstu un neīstenoja 2020. gada samierināšanas vienošanos; atkārtoti norāda, ka gan EPPO, gan OLAF ir jāpalielina resursi un darbinieku skaits, lai veicinātu cīņu pret korupciju, krāpšanu, nepareiziem izdevumiem un līdzekļu nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | brīdina, ka organizētu noziedzīgu grupu darbībai robežas nav šķērslis un tās arvien vairāk iegūst aktīvus dalībvalstīs, kurās nav to pamata atrašanās vieta, un trešās valstīs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prasa pastiprināt efektīvu starptautisko sadarbību attiecībā uz pierādījumu iegūšanu, savstarpēju atzīšanu, dokumentu izsniegšanu un aktīvu konfiskāciju un iesaldēšanu, lai kompetentajām iestādēm būtu iespēja izsekot, iesaldēt, pārvaldīt un konfiscēt noziedzīgi iegūtus līdzekļus; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt un veicināt korupcijas nodarījumu definīciju saskaņošanu Savienības mērogā un labāk izmantot pašreizējās datu kopas un metodiku, lai izstrādātu jaunas kopas un metodikas ar mērķi visā ES iegūt salīdzināmus datus par korupcijas lietu izskatīšanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina veidot ciešāku sadarbību starp valstu iestāžu pārstāvjiem un OLAF, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā izmeklēšanas, kas veiktas saistībā ar krāpšanu, kura kaitē ES budžetam; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) ir sniegusi visaptverošus ieteikumus dalībvalstīm attiecībā uz publisko līdzekļu izmantošanu krīzes un ārkārtas situācijās; aicina visas dalībvalstis šos ieteikumus pilnībā īstenot, tādējādi uzlabojot pārredzamību un pārskatatbildību; šajā sakarā atzinīgi vērtē iespēju, ka ES varētu pievienoties GRECO kā pilntiesīga locekle; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto tiesību aktu priekšlikumu kopumu, kura mērķis ir stiprināt ES noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu; prasa efektīvi un konsekventi īstenot turpmāko regulējumu, kas paredz ārkārtas situācijas, kad Eiropas Savienībā var tikt apdraudēta stabilitāte un drošība; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ar bažām konstatē Eiropola secinājumu, ka noziedznieki ir digitālās pasaules iedzīvotāji, kas nozīmē, ka gandrīz visas noziedzīgās darbības tagad ietver dažus tiešsaistes komponentus un ka daudzi noziegumi ir pilnībā migrējuši uz tiešsaistes vidi; pauž bažas par to, ka jaunās tehnoloģijas ļauj turpināt pastrādāt tradicionālos noziegumus arī netradicionālā veidā no jebkuras vietas pasaulē un jebkurā laikā; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt izlēmīgas investīcijas un izrādīt stingru politisku apņemšanos, lai risinātu šos jaunos izaicinājumus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka progress mākslīgā intelekta jomā sniedz publiskajam sektoram nozīmīgu iespēju atklāt un novērst krāpšanu, piemēram, stiprinot Komisijas centrālo analītisko spēju, jo ar IT rīkiem var viegli iegūt, sasaistīt un analizēt nepieciešamos datus un atklāt iespējamus pārkāpumus, krāpšanu un korupciju; aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest vienotu integrētu un sadarbspējīgu informācijas un uzraudzības sistēmu, tostarp vienotu datizraces un riska novērtēšanas instrumentu, ar ko varētu piekļūt attiecīgajiem datiem un analizēt tos, kā arī palielināt kontroles uzticamību, lai nodrošinātu vispārēju piemērošanu, tostarp izmantojot Tehniskā atbalsta instrumentu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, — lai nodrošinātu efektīvas kontroles un revīzijas, — ir nepieciešams vākt datus par tiem, kas tieši vai netieši gūst faktisko labumu no Savienības finansējuma, uz kuru attiecas dalītā pārvaldība, un par projektiem un reformām, kas saņēmuši atbalstu no ANM, tostarp datus par finansējuma saņēmēju faktiskajiem īpašniekiem, un noteikumiem par šādu datu vākšanu un apstrādi būtu jāatbilst piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver ieguvumus, ko digitālie zemes reģistri sniedz īpašumtiesību pārredzamībai, kā arī korupcijas novēršanai un apkarošanai; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kas paredz īstenot šādas programmas visā ES; aicina valsts iestādes sadarboties ar Komisiju nolūkā šīs programmas plaši īstenot; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka centralizētā informācijas un uzraudzības sistēmā būtu jāiekļauj iepirkuma prasības ar ES mēroga, par katru valsti atsevišķi un līgumslēdzējiem un līgumslēdzējām iestādēm publiski pieejamiem datiem, lai sistemātiski paziņotu konkrētus projektu datus, progresu starpposma mērķu sasniegšanā un tiešos un galīgos faktiskos īpašniekus (standartizētā formātā); uzskata, ka šāda sistēma būtu jāizveido, lai atvieglotu datu vākšanu, sadarbspēju un apstrādi ES līmenī un nodrošinātu efektīvas kontroles un revīzijas; uzsver, ka sistēmai būtu jāaprobežojas tikai ar nepieciešamo informāciju un vajadzētu būt iespējai publicēt informāciju saskaņā ar EST pastāvīgo judikatūru; tomēr norāda, ka valsts līmenī varētu ieviest starpposma līmeni (proti, decentralizētas vākšanas punktu), lai atvieglotu datu vākšanu, ņemot vērā valodu atšķirības un vietējās īpatnības (piemēram, reģionālo atbildību); |
| --- | --- |

51.

| 52. | ierosina korupcijas novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai un/vai kriminālvajāšanai par to izmantot finanšu informācijas atklāšanas / līdzekļu deklarēšanas sistēmas, lai veicinātu valsts amatpersonu pārskatatbildību un informētību, tādējādi izvairoties no interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka datu platformas var stiprināt uzraudzības mehānismus un veicināt efektīvu informācijas apmaiņu ar citām valdības struktūrvienībām; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka profesionalizācija un pienācīgas algas nāktu par labu publiskā iepirkuma jomai, proti, specializējušies, labi apmācīti un labi apmaksāti publiskā iepirkuma jomas darbinieki, kuri dalās ar savu zinātību, zināšanām un (tirgus) informāciju, tostarp pāri dalībvalstu robežām, ir pozitīvi vērtējama prakse, kas būtu jāīsteno kopā ar citām korupcijas novēršanas metodēm; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mudina dalībvalstis lietderīgi izmantot ES finansējumu un programmas; aicina valstu iestādes sadarboties ar OLAF, lai apmācītu darbiniekus par dažādiem krāpšanas veidiem, tendencēm, draudiem un riskiem, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, kas skar ES finanšu intereses; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(3)  OV C 252, 18.7.2018., 56. lpp.

(4)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(5)  OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.

(6)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(7)  OLAF, “Twentieth report of the European Anti-Fraud Office, 1 January to 31 December 2019,” 2020. gads.

(8)  Gallego, J., Prem, M. un Vargas, J. F., “Corruption in the times of Pandemia”, 2020. gada maijs.

(9)  SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 un SWD(2020)0160.

(10)  OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.

(11)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(12)  OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.

(13)  OV L 172, 17.5.2021., 110. lpp..

(14)  OV C 272, 17.8.2020., 1. lpp.

(15)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre

(16)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence

(17)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0148.

(18)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0337.

(19)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0288.

(20)  OV L 70, 16.3.2016., 1. lpp.

(21)  Cīņa pret krāpšanu ES līdzekļu izlietojuma jomā:ir jārīkojas

(22)  http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf

(23)  https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241.

(25)  Abas summas izteiktas 2018. gada cenās.

(26)  Pētījums “The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Budžeta jautājumu politikas departaments, 2021. gada maijs.

(27)  https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_lv

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/58

---

P9_TA(2021)0503

Direktīvas par ēku energoefektivitāti īstenošana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par Direktīvas par ēku energoefektivitāti īstenošanu (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 194. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 194. pantu,

| — | ņemot vērā savu 2020. gada 17. septembra rezolūciju par ES ēku fonda energoefektivitātes potenciāla maksimālu izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2020. gada 17. septembra rezolūciju par ES ēku fonda energoefektivitātes potenciāla maksimālu izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par pienācīgu un cenu ziņā pieņemamu mājokļu pieejamību visiem (2),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 19. maija rezolūciju par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 19. maija rezolūciju par ES stratēģiju energosistēmu integrēšanai (3),

| — | ņemot vērā savu 2021. gada 19. maija rezolūciju par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2021. gada 19. maija rezolūciju par Eiropas Ūdeņraža stratēģiju (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (5) (Ēku energoefektivitātes direktīva jeb ĒEED), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (5) (Ēku energoefektivitātes direktīva jeb ĒEED),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (6) (Energoefektivitātes direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (6) (Energoefektivitātes direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (7) un minētās direktīvas plānoto pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (7) un minētās direktīvas plānoto pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulu (ES) 2019/631 par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (8) un ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu, ar ko Regulu (ES) 2019/631 groza, lai stiprinātu iepriekš minētos standartus atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 17. aprīļa Regulu (ES) 2019/631 par CO2 emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (8) un ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. jūlija priekšlikumu, ar ko Regulu (ES) 2019/631 groza, lai stiprinātu iepriekš minētos standartus atbilstoši Savienības vērienīgākajiem mērķiem klimata jomā (COM(2021)0556),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. maija Ieteikumu (ES) 2019/786 par ēku renovāciju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 8. maija Ieteikumu (ES) 2019/786 par ēku renovāciju (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 7. jūnija Ieteikumu (ES) 2019/1019 par ēku modernizāciju (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 7. jūnija Ieteikumu (ES) 2019/1019 par ēku modernizāciju (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un ņemot vērā attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (COM(2019)0640) un ņemot vērā attiecīgo Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūciju (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 11. marta paziņojumu “Jauns aprites ekonomikas rīcības plāns. Par tīrāku un konkurētspējīgāku Eiropu” (COM(2020)0098),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Eiropas Renovācijas vilnis — par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020)0662),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 9. decembra paziņojumu “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 6. jūlija paziņojumu “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija” (COM(2021)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 6. jūlija paziņojumu “Pārejas uz ilgtspējīgu ekonomiku finansēšanas stratēģija” (COM(2021)0390),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 25. marta darba dokumentu “13 dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģiju sākotnējā analīze” (SWD(2021)0069), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 25. marta darba dokumentu “13 dalībvalstu ilgtermiņa renovācijas stratēģiju sākotnējā analīze” (SWD(2021)0069),

| — | ņemot vērā nesen publicēto tiesību aktu kopumu “Gatavi 55 % mērķrādītājam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesen publicēto tiesību aktu kopumu “Gatavi 55 % mērķrādītājam”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, Reglamenta 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu, kā arī 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumam par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, Reglamenta 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu, kā arī 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumam par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0321/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0321/2021),

| A. | tā kā ēku sektora īpatsvars ir 36 % no visa siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas apjoma un tā kā ēku renovācijas sektors ir viens no svarīgākajiem, lai panāktu SEG apjoma samazināšanos un lai panāktu ES klimatneitralitāti, energoefektivitāti un sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ēku sektora īpatsvars ir 36 % no visa siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas apjoma un tā kā ēku renovācijas sektors ir viens no svarīgākajiem, lai panāktu SEG apjoma samazināšanos un lai panāktu ES klimatneitralitāti, energoefektivitāti un sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus;

| B. | tā kā 210 miljonu esošo ēku pilnīgai renovācijai un pakāpeniskai pilnīgai renovācijai būs izšķiroša nozīme, lai stratēģija būtu pārliecinoša, jo tieši šīs ēkas ir enerģijas patēriņa ziņā visneefektīvākās un renovācija, iespējams, ir vajadzīga gandrīz 110 miljoniem ēku (13); |
| --- | --- |

B.

tā kā 210 miljonu esošo ēku pilnīgai renovācijai un pakāpeniskai pilnīgai renovācijai būs izšķiroša nozīme, lai stratēģija būtu pārliecinoša, jo tieši šīs ēkas ir enerģijas patēriņa ziņā visneefektīvākās un renovācija, iespējams, ir vajadzīga gandrīz 110 miljoniem ēku (13);

| C. | tā kā 2019. gadā 6 % ES mājsaimniecību nespēja samaksāt rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem; tā kā ēku energoefektivitāte var pozitīvi ietekmēt cīņu pret enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2019. gadā 6 % ES mājsaimniecību nespēja samaksāt rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem; tā kā ēku energoefektivitāte var pozitīvi ietekmēt cīņu pret enerģētisko nabadzību;

| D. | tā kā aktuālais ēku renovācijas temps ir lēns — aptuveni 1 % gadā — un pilnīgas renovācijas rādītājs ir 0,2 % gadā; tā kā renovācijas programmās ne vienmēr ir iekļauta energoefektivitātes uzlabošana un lielāka atjaunojamo energoresursu izmantošana; |
| --- | --- |

D.

tā kā aktuālais ēku renovācijas temps ir lēns — aptuveni 1 % gadā — un pilnīgas renovācijas rādītājs ir 0,2 % gadā; tā kā renovācijas programmās ne vienmēr ir iekļauta energoefektivitātes uzlabošana un lielāka atjaunojamo energoresursu izmantošana;

| E. | tā kā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (14) 2. panta 18. punktā noteikto definīciju princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir ES enerģētikas politikas vadošais princips, ar ko panākt efektīvāku enerģijas pieprasījumu un energoapgādi, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmaksu ziņā lietderīgs enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un lietderīgāka enerģijas pārveidošana, pārvade un sadale; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību (14) 2. panta 18. punktā noteikto definīciju princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir ES enerģētikas politikas vadošais princips, ar ko panākt efektīvāku enerģijas pieprasījumu un energoapgādi, jo īpaši ar tādiem līdzekļiem kā izmaksu ziņā lietderīgs enerģijas galapatēriņa ietaupījums, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un lietderīgāka enerģijas pārveidošana, pārvade un sadale;

| F. | tā kā, spriežot pēc Komisijas vērtējuma, ES mājsaimniecībās siltumapgādei un karstā ūdens apgādei vien tiek patērēti 79 % no visa enerģijas galapatēriņa (192,5 Mtoe) (15); |
| --- | --- |

F.

tā kā, spriežot pēc Komisijas vērtējuma, ES mājsaimniecībās siltumapgādei un karstā ūdens apgādei vien tiek patērēti 79 % no visa enerģijas galapatēriņa (192,5 Mtoe) (15);

| G. | tā kā līdz šim pēdējo reizi ĒEED ir pārskatīta 2018. gadā ar Direktīvu (ES) 2018/844 (16), tiecoties paātrināt esošo ēku renovāciju līdz 2050. gadam, atbalstīt visu ēku modernizāciju ar viedām tehnoloģijām un konkrētāku saikni ar videi saudzīgu mobilitāti, kā arī nodrošināt stabilu vidi lēmumu pieņemšanai par ieguldījumiem un dot patērētājiem un uzņēmumiem iespēju kompetentāk izdarīt savu izvēli, lai ietaupītu naudu un enerģiju; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz šim pēdējo reizi ĒEED ir pārskatīta 2018. gadā ar Direktīvu (ES) 2018/844 (16), tiecoties paātrināt esošo ēku renovāciju līdz 2050. gadam, atbalstīt visu ēku modernizāciju ar viedām tehnoloģijām un konkrētāku saikni ar videi saudzīgu mobilitāti, kā arī nodrošināt stabilu vidi lēmumu pieņemšanai par ieguldījumiem un dot patērētājiem un uzņēmumiem iespēju kompetentāk izdarīt savu izvēli, lai ietaupītu naudu un enerģiju;

| H. | tā kā pēc līdz šim pēdējās ĒEED pārskatīšanas reizes ES tikmēr ir nospraudusi mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc līdz šim pēdējās ĒEED pārskatīšanas reizes ES tikmēr ir nospraudusi mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti;

| I. | tā kā saskaņā ar ĒEED dalībvalstīm obligāti ir jāpieņem ilgtermiņa renovācijas stratēģijas (IRS), taču tām nav obligāta pienākuma renovāciju faktiski īstenot, nedz arī izklāstīt, kā tas jādara, turklāt nav nodrošināts, lai dalībvalstīm būtu skaidrs, ar kādiem līdzekļiem stratēģijas vērtēt rezultātu kontekstā; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar ĒEED dalībvalstīm obligāti ir jāpieņem ilgtermiņa renovācijas stratēģijas (IRS), taču tām nav obligāta pienākuma renovāciju faktiski īstenot, nedz arī izklāstīt, kā tas jādara, turklāt nav nodrošināts, lai dalībvalstīm būtu skaidrs, ar kādiem līdzekļiem stratēģijas vērtēt rezultātu kontekstā;

| J. | tā kā ar IRS būtu pienācīgi jāatbalsta sociālo mājokļu energoefektivitāte; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar IRS būtu pienācīgi jāatbalsta sociālo mājokļu energoefektivitāte;

| K. | tā kā ar ēku automatizācijas un vadības sistēmu saistītie pasākumi, kas iekļauti pārskatītajā ĒEED, dalībvalstīs vēl nav pilnībā transponēti; tā kā īstenošana radītu lielāku skaidrību ieguldītājiem un speciālistiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar ēku automatizācijas un vadības sistēmu saistītie pasākumi, kas iekļauti pārskatītajā ĒEED, dalībvalstīs vēl nav pilnībā transponēti; tā kā īstenošana radītu lielāku skaidrību ieguldītājiem un speciālistiem;

| L. | tā kā Energoefektivitātes direktīvā dalībvalstīm ir noteikts pienākums sagatavot efektīvas atjaunojamo energoresursu nodrošinātas siltumapgādes un aukstumapgādes vispusīgu novērtējumu, noskaidrojot iespējamos siltumapgādes un aukstumapgādes risinājumus ēku sektorā un piedāvājot politikas nostādnes, ar ko realizēt efektivitātes un atjaunojamo energoresursu potenciālu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Energoefektivitātes direktīvā dalībvalstīm ir noteikts pienākums sagatavot efektīvas atjaunojamo energoresursu nodrošinātas siltumapgādes un aukstumapgādes vispusīgu novērtējumu, noskaidrojot iespējamos siltumapgādes un aukstumapgādes risinājumus ēku sektorā un piedāvājot politikas nostādnes, ar ko realizēt efektivitātes un atjaunojamo energoresursu potenciālu;

| M. | tā kā ar iniciatīvu “Jauns Eiropas “Bauhaus”” ir iecerēts likvidēt plaisu, kas šķir dizainu un funkcionalitāti, ilgtspējīgu dzīvesveidu, resursu pārdomātu izmantošanu un novatoriskus un iekļaujošus risinājumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar iniciatīvu “Jauns Eiropas “Bauhaus”” ir iecerēts likvidēt plaisu, kas šķir dizainu un funkcionalitāti, ilgtspējīgu dzīvesveidu, resursu pārdomātu izmantošanu un novatoriskus un iekļaujošus risinājumus;

| N. | tā kā atbilstošs resursu nodrošinājums un finansējums ir noteicošais renovācijas viļņa aktivizācijas faktors; tā kā saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu renovācija ir viena no investīciju un reformu pamatiniciatīvām; |
| --- | --- |

N.

tā kā atbilstošs resursu nodrošinājums un finansējums ir noteicošais renovācijas viļņa aktivizācijas faktors; tā kā saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu renovācija ir viena no investīciju un reformu pamatiniciatīvām;

| O. | tā kā elektrotransportlīdzekļi (ET) ir svarīgs elements, lai īstenotu ES pārkārtošanos uz tīru enerģiju, kuras pamatā ir energoefektivitātes pasākumi, atjaunojamie energoresursi, alternatīvu kurināmo veidi un novatoriski risinājumi enerģētiskās elastības pārvaldībai, un lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitātes mērķi; |
| --- | --- |

O.

tā kā elektrotransportlīdzekļi (ET) ir svarīgs elements, lai īstenotu ES pārkārtošanos uz tīru enerģiju, kuras pamatā ir energoefektivitātes pasākumi, atjaunojamie energoresursi, alternatīvu kurināmo veidi un novatoriski risinājumi enerģētiskās elastības pārvaldībai, un lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitātes mērķi;

| P. | tā kā ĒEED papildina Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, jo nodrošina juridisko pamatu uzlādes punktu ierīkošanai gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās; tā kā ĒEED ir viens no galvenajiem elementiem, ar ko ES līmenī atbalstīt pārdomātu privātas uzlādes procesu, ņemot vērā to, ka lielākajā daļā gadījumu uzlādēšana, visticamāk, notiks privātās un arī publiski pieejamās nedzīvojamās vietās; |
| --- | --- |

P.

tā kā ĒEED papildina Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, jo nodrošina juridisko pamatu uzlādes punktu ierīkošanai gan dzīvojamās, gan nedzīvojamās ēkās; tā kā ĒEED ir viens no galvenajiem elementiem, ar ko ES līmenī atbalstīt pārdomātu privātas uzlādes procesu, ņemot vērā to, ka lielākajā daļā gadījumu uzlādēšana, visticamāk, notiks privātās un arī publiski pieejamās nedzīvojamās vietās;

| Q. | tā kā privāto ET uzlādes ierīču lietojumprogrammatūra un tehniskās prasības bieži vien atšķiras no publisko uzlādes punktu raksturlielumiem, jo privātajiem lādētājiem ir mazāka jauda un tos izmanto ilgākiem lādēšanas periodiem, turklāt tā vēl arvien lielā mērā ir izmaksu ziņā pieņemamākā uzlādes metode; |
| --- | --- |

Q.

tā kā privāto ET uzlādes ierīču lietojumprogrammatūra un tehniskās prasības bieži vien atšķiras no publisko uzlādes punktu raksturlielumiem, jo privātajiem lādētājiem ir mazāka jauda un tos izmanto ilgākiem lādēšanas periodiem, turklāt tā vēl arvien lielā mērā ir izmaksu ziņā pieņemamākā uzlādes metode;

| R. | tā kā ĒEED būtu jāatspoguļo prasības par minimālā uzlādes punktu skaita ierīkošanu ēkām piederošajās stāvvietās un tādēļ jānosaka pienākums obligāti ievilkt kabeļus, kas vajadzīgi secīgai ET uzlādes staciju ierīkošanai; tā kā no 2025. gada dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgos valsts, reģionālos un vietējos apstākļus, ir jānosaka minimālās prasības attiecībā uz uzlādes punktu ierīkošanu visās — gan publiski pieejamās, gan privātās — nedzīvojamās ēkās, kurās ir vairāk nekā 20 stāvvietas, |
| --- | --- |

R.

tā kā ĒEED būtu jāatspoguļo prasības par minimālā uzlādes punktu skaita ierīkošanu ēkām piederošajās stāvvietās un tādēļ jānosaka pienākums obligāti ievilkt kabeļus, kas vajadzīgi secīgai ET uzlādes staciju ierīkošanai; tā kā no 2025. gada dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgos valsts, reģionālos un vietējos apstākļus, ir jānosaka minimālās prasības attiecībā uz uzlādes punktu ierīkošanu visās — gan publiski pieejamās, gan privātās — nedzīvojamās ēkās, kurās ir vairāk nekā 20 stāvvietas,

Apsvērumi

| 1. | vērš uzmanību uz to, ka stingrāk būs jānosaka ĒEED 2.a panta noteikumi un jānodrošina to efektīva īstenošana, lai ar ēku sektora palīdzību līdz 2030. gadam veiksmīgi panāktu SEG emisijas apjoma samazināšanos vismaz par 55 % un ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu ES klimatneitralitātes mērķi; uzskata, ka pēc tam būs arī jāpielāgo ĒEED galvenais mērķis, starpposma mērķrādītāji un indikatori, jo IRS patlaban nav ĒEED mērķu sasniegšanai vajadzīgajā līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ĒEED un detalizētām IRS būtu jākļūst par galveno elementu, kas aktīvi veicina Eiropas ēku fonda vērienīgāku, ātrāku, pamatīgāku un kvalitatīvāku renovāciju ar jauniem, novatoriskiem politikas pasākumiem, kā tas ierosināts renovācijas viļņa stratēģijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis savas IRS iesniedza ar novēlošanos un ka vienai dalībvalstij sava IRS vēl ir jāiesniedz; norāda, ka tāpēc dalībvalstu plānus ir grūti salīdzināt; vērš uzmanību uz faktu, kas ir vērtējams pozitīvi, proti, ka vēlāk iesniegtos plānus cita starpā varēja saistīt ar nacionālajiem atveseļošanas plāniem, kuri pieņemti Covid-19 krīzes rezultātā un kuros ņemtas vērā jaunākās ES politikas iniciatīvas, piemēram, Eiropas zaļais kurss un renovācijas viļņa stratēģija; tomēr atzīmē, ka šī iemesla dēļ ir izveidojušās atšķirības starp tām dalībvalstīm, kas savas IRS iesniedza pirms nacionālajiem plāniem valsts atveseļošanai pēc pandēmijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošus finanšu līdzekļus, kas saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (Next Generation EU) būtu pieejami ēku renovācijas un ēku energoefektivitātes un energosnieguma jomā; uzskata, ka ēku renovācijas sasaiste ar atveseļošanas finansējumu ir ekonomiska iespēja un līdzeklis, kas ļauj dalībvalstīm samazināt SEG emisijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē, ka iesniegtajās IRS kopumā ĒEED 2.a panta prasības ir lielākoties ievērotas, sniedzot informāciju par dažādām attiecīgajā pantā noteiktajām kategorijām; tomēr pauž nožēlu, ka IRS cita no citas atšķiras gan izklāsta detalizācijas, gan vēriena ziņā; pauž nožēlu par to, ka vairākas dalībvalstis nav noteikušas konkrētus mērķrādītājus 2030., 2040. un 2050. gadam, kā prasīts ĒEED 2.a pantā; pauž nožēlu arī par to, ka ne visās IRS ir iekļauti dati par SEG apjoma samazināšanu, tāpēc ir grūti izvērtēt stratēģiju vērienu klimata pārmaiņu mazināšanas kontekstā; uzskata, ka IRS būtu jādarbojas kā skaidriem pasākumiem un uzraudzības instrumentiem, kas nodrošina ikgadējās renovācijas likmes trīskāršošanos, ņemot vērā, ka starta pozīcijas un ēku fondi dalībvalstīm ir atšķirīgi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka dalībvalstis lielākoties ir pievērsušās tādiem faktoriem kā energoapgādes sistēmu dekarbonizācija un SEG emisijas, nevis aktīvi strādājušas pie konkrētiem pasākumiem un politikas nostādnēm, kuru mērķis ir uzlabot ēku energoefektivitāti, piemērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, un līdz ar to samazināt šajā sektorā patērētās enerģijas apjomu kopumā, tādējādi īstenojot integrētu sistēmu pieeju enerģētikai; uzsver, ka maksimāla energoefektivitāte un maksimāla atjaunojamo energoresursu izmantošana būtu jāpanāk visā enerģijas vērtības veidošanas ķēdē — un attiecībā gan uz elektroenerģiju, gan siltumapgādi un gāzi —, nevis tikai atsevišķu ēku līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju cieši sekot līdzi tam, vai IRS nospraustie mērķi ir saskaņā ar renovācijas viļņa stratēģiju, ar pienākumu sagatavot vispusīgu siltumapgādes un aukstumapgādes novērtējumu, kā prasīts Energoefektivitātes direktīvā un Atjaunojamo energoresursu direktīvā (17), un ar jaunajiem mērķrādītājiem klimata un enerģētikas jomā, kas katrai dalībvalstij ir noteikti atbilstoši valsts ēku fondam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis veicināt tādu renovāciju, ar ko tiek sekmēta atjaunojamo energoresursu integrācija ēkās, piemēram, ET uzlādes infrastruktūras uzstādīšana, siltumenerģijas uzglabāšana un pieslēgšana viediem energotīkliem; mudina dalībvalstis un Komisiju popularizēt labākās prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka iedzīvotāju iesaistīšana zaļās pārkārtošanās un ēku renovācijas procesos ir galvenais minēto procesu veiksmīgas īstenošanas faktors; uzsver, ka labāku īstenošanu var panākt, piesaistot ekspertus un izmantojot sabiedrības zināšanas; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai viss IRS sabiedriskās apspriešanas process būtu pietiekami pārredzams un lai tas būtu iekļaujošs, un tādēļ veicināt visu attiecīgo ieinteresēto personu līdzdalību saskaņā ar konkrētām ĒEED prasībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka 2020. gadā ES savu energoefektivitātes mērķrādītāju nesasniedza; vērš uzmanību uz to, ka nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktais nacionālais devums kopumā nav pietiekami vērienīgs, lai 2030. gadā sasniegtu energoefektivitātes mērķrādītāju, un ka tāpēc dalībvalstīm nāksies pie tā strādāt krietni intensīvāk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīmē, ka būvniecība ir komplicēts process, kas cieši jākoordinē starp daudziem speciālistiem un amatniekiem un kas balstās uz plaša būvniecības paņēmienu un materiālu klāsta izmantošanu; uzskata, ka ĒEED pārskatīšanas procesā ir jāapsver mijiedarbība ar citām ilgtspējīgas būvniecības politikas nostādnēm un neitrāla attieksme pret materiāliem, lai izmaksu ziņā efektīvi panāktu Eiropas ēku dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vērš uzmanību uz to, ka materiālu izmantošanas un resursu patēriņa ziņā svarīga ir ilgtspēja visā ēkas dzīves ciklā — sākot no materiālu ieguves, būvniecības un pielietošanas līdz pat ekspluatācijas beigām un nojaukšanai, kā arī reciklēšanai un atkārtotai izmantošanai, un tas cita starpā attiecas arī uz atjaunojamiem un ilgtspējīgiem dabā rodamiem materiāliem; turklāt vērš uzmanību uz to, ka ēku projektēšanā būtu jāiestrādā aprites ekonomikas principi dažādos būvdarbu procesa posmos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atbalsta ilgtspējīgu, novatorisku un netoksisku būvmateriālu izmantošanu un vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi panākt spēcīgāku būvmateriālu aprites īstenošanos, tādēļ realizējot vai veidojot aprites ekonomikas marķēšanas sistēmu, kuras pamatā ir konkrētiem materiāliem piemērojami vides standarti un specifiski kritēriji; atzīmē, ka ir vajadzīgs vairāk pētījumu par ilgtspējīgiem materiāliem un ilgtspējīgiem procesiem; vērš uzmanību uz to, ka koksnes materiāli var būt nozīmīgs elements, kas ēku būvniecībā aizstāj fosilajos resursos balstītās alternatīvas, un akcentē šo materiālu spēju ilgtermiņā uzglabāt oglekli; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zina, ka pilnīgas renovācijas priekšrocība ir iespēja ēkas energoefektivitāti uzlabot ar holistisku pieeju, taču pakāpeniskas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas procesā attiecīgos pasākumus var veikt izmaksu ziņā lietderīgāk, turklāt ar mazākiem traucējumiem, ja pasākumi ir pieskaņoti konkrētiem “pavērsiena punktiem” ēkas ekspluatācijas periodā; atzīmē, ka šādi “pavērsiena punkti” aktivizējas tad, ja rodas praktiskas iespējas, un tas var notikt arī personisku apstākļu ietekmē, īpašnieku maiņas gadījumā vai tad, ja izīrētā īpašumā mainās īrnieki; mudina dalībvalstis apsvērt to, kā šādus “pavērsiena punktus” izmantot, lai stimulētu renovāciju; atzīmē, ka viena posma renovācija un pakāpeniska renovācija nav savstarpēji konkurējoši procesi, jo atkarībā no konkrētās situācijas tie abi ir piemēroti risinājumi; uzskata, ka pakāpeniska renovācija un pakāpeniska pilnīga renovācija ir jāveic, ievērojot pilnīgas renovācijas standartus, lai tādējādi izvairītos no tehnoloģiskās iesīkstēšanas, un ka tāpēc ir jānodrošina ēku renovācijas ceļvedis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē, ka patlaban jēdziens “gandrīz nulles enerģijas ēkas” ĒEED ir definēts kvalitatīvā izteiksmē un dod dalībvalstīm iespēju ļoti brīvi rīkoties pēc saviem ieskatiem, attiecīgi nosakot nacionālos standartus; aicina Komisiju ieviest “pilnīgas renovācijas” standartu, lai panāktu enerģijas ietaupījumus un SEG emisijas apjoma samazināšanos, kā arī saskaņoti definēt jēdzienu “gandrīz nulles enerģijas ēkas”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka renovācijas procesos un jaunbūvju standartos būtu jāpievēršas ugunsdrošībai un riska faktoriem, kas saistīti ar intensīvu seismisko aktivitāti, jo tas ietekmē energoefektivitāti un ēku ekspluatācijas ilgumu, un tiem cita starpā būtu jāietver arī augsti veselības aizsardzības standarti; aicina dalībvalstis izstrādāt elektroinstalācijas pārbaudes režīmu, ņemot vērā to, ka 30 % mājokļa ugunsgrēku un 50 % nejaušo sadzīves ugunsgrēku cēlonis ir elektrības avots (18); uzskata, ka Eiropas ēku fonda renovācijas procesos būtu jāiekļauj arī elektroinstalācijas drošuma pārbaudes un tās modernizācija un jānodrošina pietiekama dūmu ventilācija ugunsgrēka gadījumā; vērš uzmanību uz to, ka IRS būtu arī jāveicina arī ēku fonda būvju stabilitātes un būvkonstrukciju nostiprināšana; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti norāda, ka ir jāņem vērā azbestu saturošu materiālu klātbūtne ēkās un ka ar energoefektivitāti saistītos ēku modernizācijas procesos šos materiālus ir nepieciešams demontēt un nodrošināt aizsardzību, kura garantē, ka azbesta daļiņas no ēkām nenonāk apkārtējā vidē (19); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis ĒEED joprojām nav pilnībā īstenojušas, kaut gan minētā tiesību akta transponēšanas termiņš bija 2020. gada 10. marts; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka ir svarīgi ieviest atbilstošas ēku renovācijas iniciatīvas, kā arī energoefektivitātes uzlabojumiem un enerģijas ietaupījumiem pakārtotus finanšu pasākumus saskaņā ar ĒEED 10. panta 6. punktu, lai renovācija būtu nodrošināta par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vērš uzmanību uz to, ka skaidra un precīza informācija par energoefektivitāti un enerģijas izmaksām ir svarīga potenciālajiem pircējiem un potenciālajiem īrniekiem; atzīst, ka ir jāuzlabo un dalībvalstīm labāk jāsaskaņo energoefektivitātes sertifikāti (EES), lai tos varētu vieglāk salīdzināt un lai tie būtu kvalitatīvāki un uzticamāki, bet tas tomēr ir jādara, ņemot vērā, ka starta pozīcijas un ēku fondi dalībvalstīm ir atšķirīgi; tāpēc uzskata, ka būtu jānodrošina vieglāk pieejami un lasāmi EES, ka tajos būtu jānorāda praktiska informācija par faktisko energoefektivitāti, sevišķi par ēkas aktuālo oglekļa pēdu, ka tiem vajadzētu būt digitalizētiem un ka tajos ES līmenī būtu jāiekļauj vietējā tirgus dati un informācija par iekštelpu vides kvalitātes parametriem, piemēram, par siltumkomfortu; vērš uzmanību uz to, ka tādējādi EES pēc izvēles varētu izmantot pieprasījumreakcijas pakalpojumiem kā atsauces elementu, pēc kura tiek izstrādāti normatīvi pasākumi, finansēšanas programmas un integrētas renovācijas politikas nostādnes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka faktiskā energoefektivitāte atšķiras no EES aprēķinātā energosnieguma un ka tāpēc EES lietotājiem rodas neskaidrības; vērš uzmanību uz to, ka EES sistēmā ir jāiekļauj ēkas atjaunošanas pase, digitālais reģistrācijas žurnāls un viedgatavības indikators (VGI) un ka tas ir jādara, lai nepieļautu attiecīgo instrumentu savairošanos un lai lielāka būtu skaidrība patērētājiem; uzskata, ka tādējādi varēs vieglāk īstenot renovāciju, darīt to pamatīgāk, nodrošināt dažādu pasākumu koordināciju laika ziņā un baudīt daudzos ieguvumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka IRS ir jāietver plašāki ieguvumi, ko renovācija sniedz tādās jomās kā veselība, drošība, siltumkomforts un iekštelpu gaisa kvalitāte; atzīmē — spriežot pēc pētījuma, ko veikusi Komisija (20), mājokļu privātīpašniekiem primārais stimuls energorenovācijas īstenošanai ir bijusi veselība, un tas skaidri liecina, ka mājokļa kvalitāte, enerģētiskā nabadzība un veselība ir saistīti faktori; uzskata, ka iekštelpu gaisa kvalitāte būtu jāiekļauj kā viens no elementiem, kad dalībvalstis ar valsts atbalsta shēmām, informatīvām kampaņām un citām ierosmēm popularizē ēku renovāciju; mudina dalībvalstis uzlabot datu vākšanu par iekštelpu vides kvalitātes parametriem, lai izstrādātu minimālos iekštelpu vides kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka, pateicoties vērienīgiem esošo ēku fonda pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas mērķiem, varētu veidoties līdz pat 2 miljoniem darbvietu (21), lielākoties vietēju darbvietu, kas nebūs saistītas ar ārpakalpojumu izmantošanu, sevišķi mazajos un vidējos uzņēmumos, turklāt patērētājiem būs nodrošināta tīras enerģijas piegāde par pieņemamu cenu un mājokļu iemītniekiem būs nodrošināti labāki dzīves apstākļi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka sabiedriskajām ēkām ir jārāda piemērs renovācijas īpatsvara ziņā un arī attiecībā uz to, kā jāpanāk dekarbonizācija, energoefektivitāte un rentabilitāte, un tādējādi jāveicina sabiedrības informētība un jāsaņem plašāks sabiedrības atbalsts; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārtoti prasa līdztekus valstu īstenotajiem centieniem popularizēt arī ES prasmju iniciatīvu un cita starpā arī aspektus, kas veicina dzimumu līdztiesīgu iekļaušanu, lai tādējādi nodrošinātu, ka starpnieki — piemēram, uzstādītāji, arhitekti vai darbuzņēmēji, — var ieteikt, noteikt vai uzstādīt attiecīgus risinājumus (tostarp digitālus risinājumus) energoefektivitātes programmu izpildes un dekarbonizēta ēku fonda veidošanas vajadzībām, un lai galveno uzmanību veltītu visu būvniecības sektorā iesaistīto dalībnieku kvalifikācijas paaugstināšanai un pārkvalifikācijai; uzskata, ka dalībvalstīm savas nacionālās IRS ir skaidri jāsaista ar atbilstošām iniciatīvām, ar ko tiek popularizētas prasmes un izglītība būvniecības un energoefektivitātes sektoros; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata — piemērojot rentabilitātes un izmaksu neitralitātes principus, ar ko īres maksas pieaugums tiek līdzsvarots ar enerģijas ietaupījumu, varēs panākt, ka galapatērētājiem samazināsies rēķini par patērēto enerģiju; mudina dalībvalstis savās IRS sistemātiski iestrādāt politikas nostādnes un darbības, kas paredzētas, lai cīnītos pret enerģētisko nabadzību un pievērstos valsts fonda ēkām ar vissliktākajiem energoefektivitātes rādītājiem un lai novērstu tirgus izkropļojumus un nepieļautu spekulatīvu īpašuma iegādi, kā rezultātā palielinās īres maksa, kas nesamērīgi smagi skar īrniekus ar zemiem ienākumiem; atgādina, ka slogu, ko vismazāk aizsargātajiem patērētājiem rada mainīgais enerģijas tirgus, var ievērojami samazināt, uzlabojot ēku energoefektivitāti; akcentē nepieciešamību nodrošināt šādiem patērētājiem elastīgu finansiālo atbalstu un mehānismus, kas palīdz cīnīties pret enerģētisko nabadzību; tomēr atzīmē, ka būtu jāapsver iespējas stimulēt renovācijas izmaksu samazināšanos konkrētām mērķgrupām un sektoriem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vērš uzmanību uz to, ka ar ĒEED būtu jāpanāk, lai mājokļu un ēku īpašnieki ar renovāciju varētu atpelnīt ieguldīto, reāli un izmērāmi uzlabojot ēku energoefektivitāti; uzsver, ka, īstenojot pieeju, kuras pamatā ir renovācijas rezultātā iegūts izmērāms enerģijas ietaupījums, samazināsies ar esošo ēku energoefektivitātes modernizāciju saistītās izmaksas, turklāt attiecīgā modernizācija būs pamatīgāka, kvalitatīvāka un vērienīgāka; prasa, lai Komisija ĒEED pārskatīšanas procesā izvērtētu, vai ir jāpārskata direktīvas 2. panta 14. punktā definētais izmaksu optimālais līmenis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē vienas pieturas aģentūru salīdzinoši veiksmīgo darbību un uzsver, ka tām var būt izšķiroša nozīme, lai tirgus dalībniekus — tostarp iedzīvotājus, publiskā sektora iestādes un projektu īstenotājus, — piesaistītu potenciāliem projektiem, jo īpaši mazāka mēroga projektiem; atzīmē, ka nav kopīgas izpratnes par to, kas ir vienas pieturas aģentūra, jo patlaban attiecīgie modeļi ES ir struktūras, pārvaldības un piedāvātās palīdzības ziņā atšķirīgi; atgādina, ka ir svarīgi palielināt informētību par vienas pieturas aģentūrām, cita starpā arī vietējā un reģionālā līmenī; uzsver, ka vienas pieturas aģentūru darbība var būt nozīmīga, risinot jautājumu par ilgstošām un apgrūtinošām atļauju piešķiršanas procedūrām un veicinot ēku renovācijai paredzēta finansējuma pieejamību, kā arī palīdzot izplatīt informāciju par attiecīgajiem noteikumiem un nosacījumiem; uzskata, ka vienas pieturas aģentūrām būtu jāsniedz konsultācijas un atbalsts gan attiecībā uz vienas ģimenes mājām, gan daudzdzīvokļu ēkām un ka tām būtu jāsniedz atbalsts arī sertificētiem uzstādītājiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ĒEED 19. pantā ir izklāstīta pārskatīšanas klauzula un cita starpā noteikts, ka ex post novērtējums ir veicams ne vēlāk kā līdz 2026. gadam; vērš uzmanību uz to, ka tādējādi būtu jānodrošina iespēja izmantot no ĒEED īstenošanas gūto pieredzi un jāizvērtē, ciktāl visā Savienībā ir panākts progress saistībā ar direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

29.

Ieteikumi

| 30. | uzsver, ka ĒEED ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi īstenotu renovācijas viļņa stratēģiju un panāktu emisiju samazināšanos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis nodrošināt direktīvas pareizu īstenošanu visos tās aspektos un jo īpaši attiecībā uz sociālo mājokļu fondu; aicina Komisiju turpināt minētā tiesību akta īstenošanas uzraudzību un neatbilstības gadījumā rīkoties, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju spēcīgāk definēt spēkā esošos ĒEED noteikumus, lai panāktu, ka dalībvalstu IRS atbilst ES klimatneitralitātes mērķiem un energoresursu mērķrādītājiem; vērš uzmanību uz to, ka attiecībā uz pilnīgu modernizāciju un pakāpenisku pilnīgu modernizāciju būs jāpanāk ikgadējs 3 % ēku renovācijas īpatsvars, lai ES līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju izvērtēt, kā formulēt standarta veidni, ko dalībvalstis varētu izmantot, lai pārliecinātos, ka visas ĒEED 2.a panta prasības ir izpildītas un ka mērķi un prasības ir saskaņoti, tā nodrošinot iespējas vieglāk salīdzināt panākto progresu un rezultātus un novērtēt nacionālos atveseļošanas un noturības plānus vai jebkādu citu ES finansējumu, kura saņemšanas nosacījums ir izpildīta IRS; mudina Komisiju izveidot ad hoc ekspertu tīklu, kas palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt IRS un nodrošināt šo savu stratēģiju uzraudzību un īstenošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju apsvērt iespējas, kā vēl vairāk veicināt tādu vienas pieturas aģentūru veidošanos, kas sniedz konsultāciju pakalpojumus iedzīvotājiem un citām ieinteresētajām personām, tādēļ cita starpā nosakot arī stingrākus pasākumus ĒEED; ir pārliecināts, ka ar papildu norādījumiem un atbalsta pasākumiem, jo īpaši ar tehnisko palīdzību, informatīvām kampaņām, apmācību un projektu finansēšanu, var panākt lielāku renovācijas īpatsvaru; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina dalībvalstis panākt savu IRS, nacionālo atveseļošanas un noturības plānu un citu atveseļošanas pasākumu maksimālu savstarpējo sinerģiju un tādējādi nodrošināt, ka ar Savienības Atveseļošanas instrumentu (Next Generation EU) uzreiz tiek finansēti pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas procesi, īpašu uzmanību pievēršot ēkām ar vissliktākajiem energoefektivitātes rādītājiem un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, un turklāt veidojas sistēma, kas veicina ilgtspējīgas renovācijas pirmtirgu turpmāku izaugsmi arī pēc finansēšanas termiņa beigām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ēku un būvniecības tehnoloģiju digitalizācija — gadījumos, kad tā ir īstenojama, —, var būt energoefektivitātes palielināšanai nozīmīgs faktors; uzskata, ka ĒEED būtu jāpārskata, lai vēl vairāk popularizētu viedo un elastīgo ēku tehnoloģijas atbilstoši principam “energoefektivitāte pirmajā vietā” un sekmētu uz datiem orientētu pieeju; mudina izmantot un ieviest topošas tehnoloģijas — piemēram, viedos skaitītājus, viedo uzlādi, viedās siltumapgādes ierīces, uzglabāšanas tehnoloģijas un ar energotīklu sadarbspējīgas energovadības sistēmas, 3D modelēšanu un simulāciju, arī mākslīgo intelektu —, lai aktīvi panāktu oglekļa emisiju apjoma samazināšanos katrā ēkas dzīves cikla posmā, sākot ar plānošanas un projektēšanas posmu un turpinoties būvniecības, ekspluatācijas un modernizācijas posmā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka aktuāli, uzticami un izsmeļoši dati par visa Eiropas ēku fonda energosniegumu ir galvenais faktors, lai izstrādātu un īstenotu efektīvas politikas nostādnes, kuru mērķis ir uzlabot sektora energoefektivitāti; atzīmē, ka digitālās tehnoloģijas būtu jāizmanto, arī lai atbalstītu esošā ēku fonda kartēšanu un IRS ieviešanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka būtu jāievieš uz datiem orientēta pieeja, lai mājokļu īpašniekiem, īrniekiem un trešām personām plašāk būtu pieejami apkopoti un anonimizēti dati un lai attiecīgās personas tos varētu izmantot enerģijas patēriņa optimizēšanai, cita starpā arī Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) drošo piekrišanas shēmu kontekstā, kā arī statistikas un pētniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis nodrošināt apstiprinātās VGI shēmas efektīvu, vērienīgu un konsekventu īstenošanu visā ES; norāda, ka ar VGI būtu jāpalīdz īstenot renovācijas viļņa stratēģiju un energosistēmas integrāciju, atbalstot viedo un elastīgo ēku veidošanu; atzīst, ka VGI palīdzēs vēl vairāk veicināt nulles enerģijas ēkas koncepcijai atbilstošu jauno ēku projektēšanu un būvniecību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka IRS būtu sīkāk jāizklāsta ilgtermiņā veicamas darbības un integrēta infrastruktūras plānošana, pamatojoties uz ceļvedi ar konkrētām politikas nostādnēm un grafiku, kurā skaidri nosprausti starpposma mērķrādītāji 2030., 2040. un 2050. gadam, lai tādējādi veidotu stabilāku vidi ieguldītājiem, projektu īstenotājiem, mājokļu īpašniekiem un īrniekiem un pievērstos ēku pilna dzīves cikla ietekmei; uzsver, ka dalībvalstīm ir jānodrošina labāk pieejams finanšu un fiskālo mehānismu klāsts, kas atbalstītu privāto ieguldījumu piesaistīšanu un veicinātu publiskā un privātā sektora partnerības; pieprasa rīkoties, lai veicinātu aizdevumus, kuros energoefektivitāte ir noteikta par zemākas procentu likmes kritēriju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | vērš uzmanību uz to, ka ar ĒEED būtu jāpanāk, lai renovācija būtu rentabla, lai mājokļu īpašnieki un ēku īpašnieki varētu atpelnīt ieguldīto un lai, reāli un izmērāmi uzlabojot ēku energoefektivitāti, samazinātos rēķini par patērēto enerģiju un uzlabotos ilgtspēja; uzsver, ka, īstenojot pieeju, kuras pamatā ir renovācijas rezultātā iegūts faktiskais enerģijas ietaupījums, stabili samazināsies ar ēku energoefektivitātes modernizāciju saistītās izmaksas, turklāt attiecīgā modernizācija būs kvalitatīvāka un vērienīgāka; |
| --- | --- |

41.

| 42. | akcentē zaļās infrastruktūras — piemēram, zaļo jumtu un sienu, — piedāvātās iespējas uzlabot ēku energoefektivitāti un veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām un šādu pārmaiņu mazināšanu, kā arī veicināt bioloģisko daudzveidību, jo īpaši pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prasa dalībvalstīm ar IRS realizēt novatoriskas politikas nostādnes, lai panāktu, ka iedzīvotāji aktīvi iesaistās IRS izstrādes un īstenošanas procesā un energoefektivitātes programmās; akcentē to, ka ir svarīgi iesaistīt ieinteresētās personas — tostarp iedzīvotājus, vietējās pašvaldības, mājokļu biedrības un būvniecības speciālistus, — un panākt šo personu aktīvu līdzdalību integrētu ēku dekarbonizācijas plānu un īstenošanas stratēģiju sagatavošanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zina, ka dažāda veida (sabiedriskām un privātām, nedzīvojamām un dzīvojamām) ēkām dalībvalstīs ir atšķirīga būvniecības un renovācijas dinamika; aicina Komisiju piedāvāt sistēmu, ar ko ieviest minimālos energosnieguma standartus, ņemot vērā, ka starta pozīcijas un ēku fondi dalībvalstīm ir atšķirīgi — sevišķi attiecībā uz ēkām ar īpašu arhitektonisku vai vēsturisku vērtību —, lai panāktu renovācijas īpatsvara straujāku pieaugumu, lai gaidāmie uzlabojumi būtu skaidri identificējami visā vērtības veidošanas ķēdē un lai stimulētu inovāciju, vienlaikus garantējot, ka attiecīgās izmaksas ir pieņemamas, jo īpaši cilvēkiem ar zemiem ienākumiem un cilvēkiem neaizsargātās situācijās; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis izstrādāt integrētu un fundamentālu sistēmu, kas ietver attiecīgu finansējumu un tehnisko palīdzību minimālo energosnieguma standartu pakāpeniskai ieviešanai, kuri galarezultātā nodrošinās, ka tiek sasniegti valstu IRS nospraustie starpposma mērķrādītāji 2030. 2040. un 2050. gadam; uzsver, ka šādi minimālie standarti palīdzētu iezīmēt kursu uz klimatneitralitāti, kas ēku sektorā ir jāpanāk ne vēlāk kā līdz 2050. gadam, un varētu nodrošināt redzamību un drošību tirgum attiecībā uz esošā ēku fonda pārveidošanu; atzīst, ka dalībvalstis var elastīgi izstrādāt pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai pielāgotos dažādiem ekonomiskiem, klimatiskiem, politiskiem, sociāliem un būvniecības apstākļiem; uzskata, ka būtu jāpiedāvā īpaši finanšu instrumenti un stimuli ēkām ar tehniskiem, arhitektoniskiem, kultūras mantojuma noteiktiem un vēsturiskiem ierobežojumiem, kuras nevar atjaunot par saprātīgu maksu salīdzinājumā ar īpašuma vērtību; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju IRS saistīt ar attiecīgajiem Energoefektivitātes direktīvas un Atjaunojamo energoresursu direktīvas noteikumiem par efektīvu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi un par atjaunojamo energoresursu — piemēram, saules siltumenerģijas un ģeotermālās enerģijas, — plašāku izmantošanu ēku sektorā un lielāku nozīmi piešķirt enerģijas uzglabāšanai un pašpatēriņam kā atbildes reakcijai uz tīkla un mikrotīkla signāliem, tomēr apzinoties, ka patlaban ēku siltumapgādes sistēmās tiek izmantoti fosilā kurināmā resursi, sevišķi dabasgāze; atzīmē, ka patērētājiem ir vajadzīga palīdzība, lai atteiktos no fosilā kurināmā resursu izmantošanas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot ĒEED 14. panta un 15. panta 4. punkta noteikumus, skaidri sniedzot iedzīvotājiem un speciālistiem detalizētu informāciju par to, kā ēku automatizācijas un vadības sistēma pēc iespējas ātrāk var nodrošināt obligātos veiktspējas rādītājus, un tādējādi panākt, ka visa sagatavošanas darbība ir īstenota nevilcinoties un pirms noteiktā termiņa, kas ir 2025. gads; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju šo noteikumu transponēšanas procesā izmantot ekspertu un speciālistu izstrādātos rīkus vai kontrolsarakstus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju mērķtiecīgi pievērsties ēku siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu dekarbonizācijai atbilstoši renovācijas viļņa stratēģijas prioritātēm un apsvērt iespēju veidot stimulu shēmas tieši vismazāk aizsargātajiem patērētājiem, tā tiecoties panākt veco, uz fosilā kurināmā resursu bāzes veidoto, neefektīvo ēku siltumapgādes sistēmu nomaiņu un tādēļ cita starpā ieviešot arī attiecīgus mērķrādītājus saskaņā ar IRS; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka ir prasījis nākamajā pārskatīšanas reizē izvērtēt, vai ĒEED nebūtu jāiestrādā vairāk prasību attiecībā uz uzlādes infrastruktūru, ņemot vērā to, ka jānodrošina tīkla stabilitāte — piemēram, ieviešot viedās uzlādes funkcijas, — un ka ir jāveicina ilgtspējīga mobilitāte, kā arī jāiekļauj integrēta un sistemātiska aprites cikla pieeja gan pilsētvides, gan lauku attīstības projektiem saskaņā ar adekvātu pilsētplānošanu un transporta ceļiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina dalībvalstis apsvērt iespējas, kā vislabāk izmantot priekšrocības, ko liela mēroga renovācijas kontekstā piedāvā uz konkrētu rajonu vērsta pieeja sadarbībā ar ieinteresētajām personām un vietējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai uzlādes punkti ēkās būtu gatavi viedai uzlādei, un attiecīgās prasības saskaņot ar pārskatīto Atjaunojamo energoresursu direktīvu; aicina dalībvalstis izveidot sistēmu, kas palīdzētu vienkāršot un paātrināt uzlādes punktu izvietošanu gan jaunās, gan jau esošajās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās, pievērsties potenciālajiem regulējuma šķēršļiem un veicināt vieglai divriteņu izmantošanai un uzglabāšanai piemērotu risinājumu iestrādi ēku projektos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, cik svarīga ir elektromobilitāte, jo ir ieviesusi minimālās prasības attiecībā uz noteikta lieluma autostāvvietām un citas ar infrastruktūru saistītas minimālās prasības attiecībā uz mazākām ēkām; uzsver, ka ir jāturpina atbalstīt šādas uzlādes infrastruktūras plašāka ieviešana; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka esošo ēku renovācijai un jaunu ēku projektiem var būt liela nozīme, lai veicinātu ET — piemēram, vieglo automobiļu, vieglo kravas automobiļu, velosipēdu un motociklu, — izmantošanu, nodrošinot gan atbilstošas stāvvietas, gan uzlādes infrastruktūru un tādējādi sekmējot vispārēju transporta nozares dekarbonizāciju; atzīmē — ar šādu rīcību var panākt, ka vienas apkaimes rajona ēkas kļūst veselīgākas, zaļākas un ir savstarpēji labāk savienotas, kā arī noturīgākas pret klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi; aicina Komisiju apsvērt iespēju ĒEED plašāk piemērot mobilitātei un tādēļ ieviest minimālās prasības — gadījumos, kad tās ir īstenojamas, — dažāda veida ēkām attiecībā uz velosipēdu stāvvietu infrastruktūru un elektrisko velosipēdu uzlādes punktiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē to, ka par svarīgām ir atzītas prasības par iebūvētu kabeļu infrastruktūru jaunās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās un ka tās ir atzītas par vienu no ātras uzlādes punktu uzstādīšanas nosacījumiem; aicina Komisiju veicināt šādu prasību iekļaušanu valstu politikas regulējumos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka uzlādes punktu pieejamība ir viens no stimuliem, kas rosina dzīvokļa vai mājokļa privātīpašnieku izvēlēties elektromobilitātes risinājumu; taču atzīmē, ka patlaban ĒEED prasības attiecībā uz kabeļu kanālu infrastruktūru ir noteiktas tikai jaunām ēkām un ēkām, kuras tiek vērienīgi renovētas un kurām ir vairāk nekā 10 stāvvietas; norāda, ka direktīvā ir paredzēta iespēja minēto prasību neievērot, ja uzlādes un kabeļu kanālu ierīkošanas izmaksas pārsniedz 7 % no ēkas vispārējas atjaunošanas kopējām izmaksām; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt izmaksu analīzi, lai izpētītu, kādā veidā varētu mudināt projektu īstenotājus ieviest ET lietotājiem piemērotu infrastruktūru; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka līdz 2025. gada 1. janvārim dalībvalstīm ir jānosaka prasības par uzlādes punktu skaitu, kas jāierīko visās nedzīvojamās ēkās, kurās ir vairāk nekā 20 stāvvietu; šajā ziņā atzīmē, ka ir svarīgi noskaidrot trūkumus, kas saistīti ar ĒEED īstenošanu, un ka, pārskatot minēto direktīvu, tajā būtu jāiekļauj normas, ar kurām vēl vairāk tiek veicināta vieglāka privātās un publiskās uzlādes infrastruktūras uzstādīšana dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka elektromobilitātes risinājumiem ir jābūt viegli pieejamiem ikvienam cilvēkam; šajā ziņā vērš uzmanību uz to, ka ēku un cita starpā arī autostāvvietu renovācija ir jāveic, lai nodrošinātu, ka tās ir vieglāk pieejamas cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām; turklāt uzsver, ka renovētajās un jaunajās ēkās ir jāparedz vietas, kur uzglabāt pārvietošanās ierīces, tostarp ratiņkrēslus un bērnu ratiņus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka par svarīgiem ir atzīti pasākumi, kas vajadzīgi vieglākai un ātrākai uzlādes infrastruktūras uzstādīšanai, tādēļ pievēršoties patlaban aktuālajiem šķēršļiem, tādiem kā stimulu sadrumstalotība un administratīvais slogs; tomēr norāda, ka gan valsts, gan vietējā līmenī joprojām ir administratīvi šķēršļi, kas saistīti ar uzlādes infrastruktūras plānošanu un atļauju izsniegšanas procedūrām un kas kavē uzlādes infrastruktūras uzstādīšanu gan jaunās, gan jau esošajās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās; uzsver, ka ir jāstrādā vēl intensīvāk, lai šos acīmredzami administratīvos šķēršļus likvidētu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver — lai panāktu vajadzīgo ET uzlādes jaudu, papildus sabiedriskās vietās pieejamai uzlādes infrastruktūrai ir nepieciešamas arī iespējas ET uzlādēt dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās; vērš uzmanību uz to, ka ir jāpalielina ieguldījums elektromobilitātē un ir jāizbūvē uzlādes infrastruktūra, kas spētu nodrošināt viedu uzlādi, jo tā savukārt varētu atvieglot maksimālās jaudas novirzīšanu un pieprasījumreakciju, veidojot lētākus un efektīvākus elektrotīklus, kam nepieciešama mazāka ražošanas jauda un infrastruktūra; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka publiskas, daļēji publiskas un privātas viedas uzlādes infrastruktūras uzstādīšana joprojām ir viens no galvenajiem priekšnoteikumiem, lai sekmētu ET vērienīgāku ienākšanu tirgū; tāpēc prasa vairāk ieguldīt ēkās un mobilitātē, veicinot inovāciju un digitālo rīku izmantošanu attiecībā uz elektromobilitāti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | norāda, ka ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem būtu jāveicina ET uzlādes punktu uzstādīšana saistībā ar renovāciju, jaunu ēku būvniecību un jaunu iekārtu uzstādīšanu; vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir ieguldīt pie pamattīkla koridoriem un visaptverošajam tīklam pieslēgtajās publiskās uzlādes stacijās, taču uzsver, ka tās var būt tikai papildinošas, jo pilsētvidē būs vajadzīgs krietni lielāks uzlādes punktu skaits; norāda, ka visrentablākais un praktiskākais veids, kā ātrāk pārkārtoties uz elektroenerģijas izmantošanu transportlīdzekļos, ir nodrošināt uzlādes punktu pieejamību dzīves un darba vietu tuvumā, kur šādi punkti ir fundamentāls papildinājums ātrās uzlādes infrastruktūrai, kura ir nepieciešama, bet ir krietni dārgāka; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzīmē, ka iekļaujošu, saliedējošu un ilgtspējīgu mobilitāti ir svarīgi nodrošināt visiem Eiropas iedzīvotājiem un reģioniem, tostarp tālākajiem reģioniem; akcentē to, ka ir svarīgi popularizēt alternatīvus, iekļaujošus, drošus un ilgtspējīgus transporta veidus un tiem vajadzīgo infrastruktūru; aicina dalībvalstis savas prasības par uzstādāmo uzlādes punktu minimālo skaitu izstrādāt, garantējot sociālekonomisko un teritoriālo kohēziju; mudina dalībvalstis noskaidrot, kādi sociāli, ekonomiski, juridiski, regulatīvi un administratīvi šķēršļi neļauj strauji palielināt uzlādes punktu skaitu, un šos šķēršļus novērst; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzīst, ka, plānojot dzīvojamo un nedzīvojamo ēku uzlādes infrastruktūras un stāvvietu būvniecību, ir svarīgi pēc iespējas maksimāli saglabāt esošās pilsētu zaļās zonas un ilgtspējīgas pilsētu drenāžas sistēmas; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzīmē, ka tikai dažas dalībvalstis ir ziņojušas par daudzsološu progresu, kas panākts saistībā ar ET uzlādes infrastruktūras ierīkošanu ēkās un autostāvvietās; pauž bažas par to, ka citās dalībvalstīs progress nav panākts, un prasa, lai ātrāk būtu pieejams plašāks datu klāsts; konstatē, ka lielākā daļa dalībvalstu ir iesniegušas aplēses par ET izmantošanu un mērķrādītājus 2020. gadam attiecībā uz atkārtotas elektrouzlādes ierīču ieviešanu; tomēr norāda, ka tikai divas trešdaļas dalībvalstu sniedza datus par mērķrādītājiem 2025. un 2030. gadam; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka vairākas vietējās pašvaldības ir sākušas izstrādāt dekarbonizācijas plānus, kuros ir paredzēts arī noteikt saistošus termiņus aizliegumam izmantot iekšdedzes transportlīdzekļus; aicina šīs pašvaldības nodrošināt, lai attiecīgajos plānos būtu iestrādāts finansiālais un tehniskais atbalsts, kas paredzēts tieši pašvaldības ēku fonda pielāgošanai, tā tiecoties izpildīt savus dekarbonizācijas plānus; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  OV C 385, 22.9.2021., 68. lpp.

(2)  OV C 456, 10.11.2021., 145. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0240.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0241.

(5)  OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

(6)  OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.

(7)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

(8)  OV L 111, 25.4.2019., 13. lpp.

(9)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(10)  OV L 127, 16.5.2019., 34. lpp.

(11)  OV L 165, 21.6.2019., 70. lpp.

(12)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(13)  European Parliament Directorate-General for Internal Policies, Policy Department for Economic and Scientific Policy. Boosting Building Renovation: What Potential and Value for Europe?, October 2016 [Eiropas Parlamenta ES iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Ekonomikas, zinātnes un dzīves kvalitātes politikas departamenta 2016. gada oktobra publikācija par iespējām veicināt ēku straujāku renovāciju un par ieguvumiem, ko tas nodrošina Eiropai; publikācija latviešu valodā nav pieejama].

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

(15)  Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables), March 2017 [2017. gada martā publicēts pētījums, kurā kartētas un analizētas gan aktuālās, gan turpmāk (2020–2030) iespējamās tendences attiecībā uz kurināmā (fosilo/atjaunojamo resursu) izmantošanu siltumapgādei/aukstumapgādei; publikācija latviešu valodā nav pieejama].

(16)  OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.

(17)  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

(18)  Forum for European Electrical Domestic Safety (FEEDS). In the news: the European Parliament calls on Member States to develop an electrical inspection regime [aktuālā ziņa Eiropas Mājokļu elektrodrošības foruma mājaslapā par Eiropas Parlamenta aicinājumu dalībvalstīm izstrādāt elektroinstalācijas pārbaudes režīmu; publikācija latviešu valodā nav pieejama].

(19)  Eiropas Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par darba ņēmēju aizsardzību pret azbestu (Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0427).

(20)  Comprehensive study of building energy renovation activities and the uptake of nearly zero-energy buildings in the EU, November 2019 [2019. gada novembrī publicēts vispusīgs pētījums par ēku energorenovācijas pasākumiem un gandrīz nulles enerģijas ēku izmantošanu ES; publikācija latviešu valodā nav pieejama].

(21)  Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojums “Eiropas lielā stunda — jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei” (COM(2020)0456).

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/69

---

P9_TA(2021)0504

Daudzpusējie masu iznīcināšanas ieroču kontroles un atbruņošanās režīmi: risināmās problēmas un perspektīvas

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par daudzpusējiem masu iznīcināšanas ieroču kontroles un atbruņošanās režīmiem: risināmās problēmas un perspektīvas (2020/2001(INI))

(2022/C 251/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par INF līguma nākotni un ietekmi uz Eiropas Savienību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. februāra rezolūciju par INF līguma nākotni un ietekmi uz Eiropas Savienību (1),

| — | ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 20. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par mākslīgā intelekta, robotikas un saistīto tehnoloģiju ētisko aspektu satvaru (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 21. oktobra ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz 10. Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pārskatīšanas procesa sagatavošanu, kodolieroču kontroli un kodolatbruņošanās iespējām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 21. oktobra ieteikumu Padomei un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/ Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz 10. Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pārskatīšanas procesa sagatavošanu, kodolieroču kontroli un kodolatbruņošanās iespējām (3),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. janvāra rezolūciju par 2020. gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomo ieroču sistēmām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 12. septembra rezolūciju par autonomo ieroču sistēmām (5),

| — | ņemot vērā 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferences ieteikumiem attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem, kas brīvi no masu iznīcināšanas ieročiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 17. janvāra rezolūciju par Kodolieroču neizplatīšanas līguma pārskatīšanas konferences ieteikumiem attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem, kas brīvi no masu iznīcināšanas ieročiem (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 27. oktobra rezolūciju par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei (8) (Divējāda lietojuma regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/821, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tehniskās palīdzības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei (8) (Divējāda lietojuma regula),

| — | ņemot vērā gadskārtējos progresa ziņojumus (it īpaši 2019. (9) un 2020. (10) gada ziņojumu) par to, kā tiek īstenota Eiropas Savienības Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gadskārtējos progresa ziņojumus (it īpaši 2019. (9) un 2020. (10) gada ziņojumu) par to, kā tiek īstenota Eiropas Savienības Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. marta Lēmumu 2010/212/KĀDP par Eiropas Savienības nostāju Kodolieroču neizplatīšanas līguma pušu 2010. gada pārskatīšanas konferencē (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 29. marta Lēmumu 2010/212/KĀDP par Eiropas Savienības nostāju Kodolieroču neizplatīšanas līguma pušu 2010. gada pārskatīšanas konferencē (11),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 6. novembra Lēmumu (KĀDP) 2020/1656 par Savienības atbalstu Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) darbībām, ko veic kodoldrošības jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 6. novembra Lēmumu (KĀDP) 2020/1656 par Savienības atbalstu Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) darbībām, ko veic kodoldrošības jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (12),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 29. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2020/901 par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai stiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 29. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2020/901 par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai stiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 6. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2019/938, ar ko atbalsta uzticības veicināšanas procesu, lai Tuvajos Austrumos izveidotu zonu, kura ir brīva no kodolieročiem un visiem citiem masu iznīcināšanas ieročiem (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 6. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2019/938, ar ko atbalsta uzticības veicināšanas procesu, lai Tuvajos Austrumos izveidotu zonu, kura ir brīva no kodolieročiem un visiem citiem masu iznīcināšanas ieročiem (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. oktobra Regulu (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu (15) un Padomes 2020. gada 14. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2020/1480, ar ko īsteno Regulu (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 15. oktobra Regulu (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu (15) un Padomes 2020. gada 14. oktobra Īstenošanas regulu (ES) 2020/1480, ar ko īsteno Regulu (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu (16),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 29. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2020/906, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/615 par Savienības atbalstu darbībām pirms Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2020. gada pārskatīšanas konferences (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 29. jūnija Lēmumu (KĀDP) 2020/906, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/615 par Savienības atbalstu darbībām pirms Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2020. gada pārskatīšanas konferences (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2019. gada 21. janvāra Lēmumu (KĀDP) 2019/97 par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2019. gada 21. janvāra Lēmumu (KĀDP) 2019/97 par atbalstu Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijai saistībā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (18),

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas Padomes 2020. gada 15. decembra paziņojumu, stājoties spēkā Līgumam par kodolieroču aizliegšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas Padomes 2020. gada 15. decembra paziņojumu, stājoties spēkā Līgumam par kodolieroču aizliegšanu,

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas Padomes 2021. gada 3. februāra paziņojumu par jaunā START līguma pagarināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas Padomes 2021. gada 3. februāra paziņojumu par jaunā START līguma pagarināšanu,

| — | ņemot vērā NATO 16. gadskārtējo konferenci par masu iznīcināšanas ieročiem, ieroču kontroli, atbruņošanos un neizplatīšanu, kas notika 2020. gada 10. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO 16. gadskārtējo konferenci par masu iznīcināšanas ieročiem, ieroču kontroli, atbruņošanos un neizplatīšanu, kas notika 2020. gada 10. novembrī,

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas Padomes 2021. gada 18. jūnija paziņojumu par “Atvērto debesu” līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas Padomes 2021. gada 18. jūnija paziņojumu par “Atvērto debesu” līgumu,

| — | ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra 2019. gada 2. augusta paziņojumu par INF līguma izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra 2019. gada 2. augusta paziņojumu par INF līguma izbeigšanu,

| — | ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra 2020. gada 10. novembra runu NATO 16. gadskārtējā konferencē par masu iznīcināšanas ieročiem, ieroču kontroli, atbruņošanos un neizplatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra 2020. gada 10. novembra runu NATO 16. gadskārtējā konferencē par masu iznīcināšanas ieročiem, ieroču kontroli, atbruņošanos un neizplatīšanu,

| — | ņemot vērā ANO 2018. gada atbruņošanās programmu “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2018. gada atbruņošanās programmu “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2020. gada 24. oktobra paziņojumu saistībā ar Līguma par kodolieroču aizliegšanu stāšanos spēkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2020. gada 24. oktobra paziņojumu saistībā ar Līguma par kodolieroču aizliegšanu stāšanos spēkā,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 16. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un jo īpaši 16. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. aprīlī notikušās Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas dalībvalstu konferences lēmumu par Sīrijas Arābu Republikas veikto ķīmisko ieroču glabāšanu un pielietošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. aprīlī notikušās Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas dalībvalstu konferences lēmumu par Sīrijas Arābu Republikas veikto ķīmisko ieroču glabāšanu un pielietošanu,

| — | ņemot vērā 2015. gada Kopīgo visaptverošo rīcības plānu (KVRP – vienošanās par Irānas kodolprogrammu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Kopīgo visaptverošo rīcības plānu (KVRP – vienošanās par Irānas kodolprogrammu),

| — | ņemot vērā E3 valstu (19) vadītāju 2021. gada 19. augusta paziņojumu par KVRP, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā E3 valstu (19) vadītāju 2021. gada 19. augusta paziņojumu par KVRP,

| — | ņemot vērā SAEA 64. vispārējo konferenci, kas notika no 2020. gada 21. līdz 25. septembrim Vīnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SAEA 64. vispārējo konferenci, kas notika no 2020. gada 21. līdz 25. septembrim Vīnē,

| — | ņemot vērā Francijas Republikas prezidenta 2020. gada 7. februāra runu par Francijas aizsardzības un atturēšanas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas prezidenta 2020. gada 7. februāra runu par Francijas aizsardzības un atturēšanas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas prezidentu 2021. gada 16. jūnija kopīgo paziņojumu par stratēģisko stabilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas prezidentu 2021. gada 16. jūnija kopīgo paziņojumu par stratēģisko stabilitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0324/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0324/2021),

| A. | tā kā masu iznīcināšanas ieroči (MII), jo īpaši kodolieroči, ir nopietns drauds cilvēku ilgtermiņa drošībai; tā kā stabila un visaptveroša ieroču kontroles, neizplatīšanas un atbruņošanās sistēma, kas balstīta uz saistošiem līgumiem un stingriem uzticību veicinošiem mehānismiem un ko pastiprina uzticama un pārredzama pārbaudes procedūra, ir būtiska, lai veidotu un saglabātu mieru, stabilitāti, paredzamību, drošību, ilgtspējīgu attīstību un ekonomisko un sociālo progresu, mazinot esošo spriedzi starp valstīm un bruņota konflikta ar neparedzamām un pat katastrofālām humanitārām, vides, sociālām un ekonomiskām sekām iespējamību; |
| --- | --- |

A.

tā kā masu iznīcināšanas ieroči (MII), jo īpaši kodolieroči, ir nopietns drauds cilvēku ilgtermiņa drošībai; tā kā stabila un visaptveroša ieroču kontroles, neizplatīšanas un atbruņošanās sistēma, kas balstīta uz saistošiem līgumiem un stingriem uzticību veicinošiem mehānismiem un ko pastiprina uzticama un pārredzama pārbaudes procedūra, ir būtiska, lai veidotu un saglabātu mieru, stabilitāti, paredzamību, drošību, ilgtspējīgu attīstību un ekonomisko un sociālo progresu, mazinot esošo spriedzi starp valstīm un bruņota konflikta ar neparedzamām un pat katastrofālām humanitārām, vides, sociālām un ekonomiskām sekām iespējamību;

| B. | tā kā pašreizējā saspringtajā ģeopolitiskajā situācijā, kas aptvērusi kā Eiropu, tā arī visu pasauli, nesen ir vājināti vai atcelti galvenie ieroču kontroles līgumi, kas stājās spēkā Aukstā kara beigās; tā kā pēdējos gados ir palielinājusies spriedze un pieaudzis uzticības trūkums KNL pušu vidū, ko vēl saasina ASV un Krievijas divpusējo attiecību pasliktināšanās un Krievijas īstenotie pasākumi, lai savā militārajā doktrīnā pārskatītu ar kodolieročiem saistītos aspektus; tā kā ir izveidojies jauns starptautisks klimats, kura pamatā ir arvien asāka cīņa par varu; tā kā šajā jaunajā vidē, kurā nav garantēta Eiropas un pasaules drošības arhitektūrai tik nepieciešamā stabilitāte un paredzamība, ES ir sākusi pārdomu procesu par iespējamiem veidiem, kā stiprināt savu stratēģisko autonomiju; tā kā pasaulē, kurā valda savstarpēja globāla atkarība, atjaunoti pasaules mēroga ieroču kontroles un atbruņošanās centieni ir būtiski ES drošībai; tā kā ASV un Krievijas Federācija 2021. gada 16. jūnijā apņēmās īstenot integrētu stratēģisko stabilitātes dialogu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējā saspringtajā ģeopolitiskajā situācijā, kas aptvērusi kā Eiropu, tā arī visu pasauli, nesen ir vājināti vai atcelti galvenie ieroču kontroles līgumi, kas stājās spēkā Aukstā kara beigās; tā kā pēdējos gados ir palielinājusies spriedze un pieaudzis uzticības trūkums KNL pušu vidū, ko vēl saasina ASV un Krievijas divpusējo attiecību pasliktināšanās un Krievijas īstenotie pasākumi, lai savā militārajā doktrīnā pārskatītu ar kodolieročiem saistītos aspektus; tā kā ir izveidojies jauns starptautisks klimats, kura pamatā ir arvien asāka cīņa par varu; tā kā šajā jaunajā vidē, kurā nav garantēta Eiropas un pasaules drošības arhitektūrai tik nepieciešamā stabilitāte un paredzamība, ES ir sākusi pārdomu procesu par iespējamiem veidiem, kā stiprināt savu stratēģisko autonomiju; tā kā pasaulē, kurā valda savstarpēja globāla atkarība, atjaunoti pasaules mēroga ieroču kontroles un atbruņošanās centieni ir būtiski ES drošībai; tā kā ASV un Krievijas Federācija 2021. gada 16. jūnijā apņēmās īstenot integrētu stratēģisko stabilitātes dialogu;

| C. | tā kā ES vēlas kļūt par pasaules mēroga dalībnieci miera nodrošināšanā un atbalsta uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību; tā kā ieroču kontrole un kodolieroču neizplatīšana ir viens no ES projekta stūrakmeņiem un uz šiem principiem ES ir balstījusies jau no paša sākuma, jo īpaši, izveidojot Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom); tā kā ES ar savu Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšanas novēršanai dod ieguldījumu MII atbruņošanās centienos, kā arī novērš MII izmantošanu un izplatīšanu; tā kā šajā stratēģijā uzmanība būtu jāpievērš arī jauniem apdraudējumiem, piemēram, autonomām ieroču sistēmām un citām jaunām un revolucionārām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES vēlas kļūt par pasaules mēroga dalībnieci miera nodrošināšanā un atbalsta uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību; tā kā ieroču kontrole un kodolieroču neizplatīšana ir viens no ES projekta stūrakmeņiem un uz šiem principiem ES ir balstījusies jau no paša sākuma, jo īpaši, izveidojot Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom); tā kā ES ar savu Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšanas novēršanai dod ieguldījumu MII atbruņošanās centienos, kā arī novērš MII izmantošanu un izplatīšanu; tā kā šajā stratēģijā uzmanība būtu jāpievērš arī jauniem apdraudējumiem, piemēram, autonomām ieroču sistēmām un citām jaunām un revolucionārām tehnoloģijām;

| D. | tā kā vairāk nekā 50 pastāvēšanas gadu laikā KNL ar trijiem savstarpēji pastiprinošiem pīlāriem ir sevi pierādījis kā un joprojām ir pasaules kodolieroču kontroles sistēmas stūrakmens un efektīvs instruments starptautiskā miera un drošības uzturēšanai, nodrošinot, ka lielākā daļa parakstītājvalstu ievēro neizplatīšanas saistības, īstenojot stingrus drošības pasākumus un noteikumus par atturēšanos no kodolieroču iegādes; tā kā mēs sagaidām, ka tiks pildīts KNL 6. pants; tā kā 10. KNL pārskatīšanas konference Covid-19 pandēmijas dēļ tika atlikta; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairāk nekā 50 pastāvēšanas gadu laikā KNL ar trijiem savstarpēji pastiprinošiem pīlāriem ir sevi pierādījis kā un joprojām ir pasaules kodolieroču kontroles sistēmas stūrakmens un efektīvs instruments starptautiskā miera un drošības uzturēšanai, nodrošinot, ka lielākā daļa parakstītājvalstu ievēro neizplatīšanas saistības, īstenojot stingrus drošības pasākumus un noteikumus par atturēšanos no kodolieroču iegādes; tā kā mēs sagaidām, ka tiks pildīts KNL 6. pants; tā kā 10. KNL pārskatīšanas konference Covid-19 pandēmijas dēļ tika atlikta;

| E. | tā kā nav starptautiska mehānisma, kas reglamentētu kodolzemūdenēm paredzētas augsti bagātināta urāna degvielas eksportu; |
| --- | --- |

E.

tā kā nav starptautiska mehānisma, kas reglamentētu kodolzemūdenēm paredzētas augsti bagātināta urāna degvielas eksportu;

| F. | tā kā SAEA ir bijusi nozīmīga loma KNL īstenošanā; tā kā papildprotokols būtiski paplašina SAEA spējas pārbaudīt, vai nepastāv slepenas kodoliekārtas; |
| --- | --- |

F.

tā kā SAEA ir bijusi nozīmīga loma KNL īstenošanā; tā kā papildprotokols būtiski paplašina SAEA spējas pārbaudīt, vai nepastāv slepenas kodoliekārtas;

| G. | tā kā pēdējos gados ir palielinājusies spriedze un neuzticība starp KNL pusēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēdējos gados ir palielinājusies spriedze un neuzticība starp KNL pusēm;

| H. | tā kā Līgums par kodolieroču aizliegšanu (TPNW) stājās spēkā 2021. gada 22. janvārī kā galarezultāts kustībai, kura aptvēra dažādas valstis un reģionus un kuras mērķis bija pievērst uzmanību jebkādu kodolieroču izmantošanas katastrofālajām sekām visai cilvēcei; tā kā trīs ES dalībvalstis ir TPNW dalībvalstis; tā kā sešas ES dalībvalstis piedalījās TPNW sarunās ANO Ģenerālajā asamblejā un piecas balsoja par jaunā līguma pieņemšanu; tā kā neviena NATO dalībvalsts un neviena valsts, kurai ir kodolieroči, nav TPNW dalībvalsts; tā kā Padome nav pieņēmusi nostāju par TPNW; tā kā, lai globālajiem atbruņošanās centieniem būtu jēgpilni rezultāti, ir vēlama visu KNL līgumslēdzēju valstu un visu kodolvalstu iesaistīšanās un aktīva līdzdalība; |
| --- | --- |

H.

tā kā Līgums par kodolieroču aizliegšanu (TPNW) stājās spēkā 2021. gada 22. janvārī kā galarezultāts kustībai, kura aptvēra dažādas valstis un reģionus un kuras mērķis bija pievērst uzmanību jebkādu kodolieroču izmantošanas katastrofālajām sekām visai cilvēcei; tā kā trīs ES dalībvalstis ir TPNW dalībvalstis; tā kā sešas ES dalībvalstis piedalījās TPNW sarunās ANO Ģenerālajā asamblejā un piecas balsoja par jaunā līguma pieņemšanu; tā kā neviena NATO dalībvalsts un neviena valsts, kurai ir kodolieroči, nav TPNW dalībvalsts; tā kā Padome nav pieņēmusi nostāju par TPNW; tā kā, lai globālajiem atbruņošanās centieniem būtu jēgpilni rezultāti, ir vēlama visu KNL līgumslēdzēju valstu un visu kodolvalstu iesaistīšanās un aktīva līdzdalība;

| I. | tā kā KVRP ir ES vadītas daudzpusējas diplomātijas sasniegums; tā kā 2015. gada KVRP puses – ES, Ķīna, Krievija, Irāna un ASV – ir sākušas netiešas sarunas, lai Irāna un ASV atsāktu KVRP īstenošanu; tā kā 2018. gadā ASV atkārtoti noteica sankcijas un Irāna atcēla ierobežojumus attiecībā uz bagātināta urāna ražošanu; tā kā Irāna ir pārtraukusi piemērot papildu protokolu un īstenot Irānas drošības pasākumu nolīguma grozīto 3.1. kodeksu, vienlaikus paplašinot savas urāna bagātināšanas programmas līdz ieroču līmenim; tā kā tas rada nopietnus draudus starptautiskajam mieram un drošībai, kā arī globālajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas centieniem; tā kā Irānas valdībai un jaunajam prezidentam vēl ir jāparāda, ka tā plāno ievērot KVRP un centīsies panākt konstruktīvu un miermīlīgu sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

I.

tā kā KVRP ir ES vadītas daudzpusējas diplomātijas sasniegums; tā kā 2015. gada KVRP puses – ES, Ķīna, Krievija, Irāna un ASV – ir sākušas netiešas sarunas, lai Irāna un ASV atsāktu KVRP īstenošanu; tā kā 2018. gadā ASV atkārtoti noteica sankcijas un Irāna atcēla ierobežojumus attiecībā uz bagātināta urāna ražošanu; tā kā Irāna ir pārtraukusi piemērot papildu protokolu un īstenot Irānas drošības pasākumu nolīguma grozīto 3.1. kodeksu, vienlaikus paplašinot savas urāna bagātināšanas programmas līdz ieroču līmenim; tā kā tas rada nopietnus draudus starptautiskajam mieram un drošībai, kā arī globālajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas centieniem; tā kā Irānas valdībai un jaunajam prezidentam vēl ir jāparāda, ka tā plāno ievērot KVRP un centīsies panākt konstruktīvu un miermīlīgu sadarbību ar ES;

| J. | tā kā Līgums par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) vēl nav vispārēji ratificēts; tā kā CTBT , lai tas varētu stāties spēkā, ir jāratificē vēl astoņām valstīm, tostarp ASV un Ķīnai; tā kā ES ir konsekventi veicinājusi CTBT ieguldījumu miera, drošības, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas veicināšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Līgums par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) vēl nav vispārēji ratificēts; tā kā CTBT , lai tas varētu stāties spēkā, ir jāratificē vēl astoņām valstīm, tostarp ASV un Ķīnai; tā kā ES ir konsekventi veicinājusi CTBT ieguldījumu miera, drošības, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas veicināšanā;

| K. | tā kā Atbruņošanās konference pēc 25 gadu ilga darbības apsīkuma vēl nav oficiāli sākusi sarunas par ierosināto Skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līgumu, ar ko tiktu aizliegts ražot skaldmateriālus kodolieročiem vai citām kodolsprādzienierīcēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā Atbruņošanās konference pēc 25 gadu ilga darbības apsīkuma vēl nav oficiāli sākusi sarunas par ierosināto Skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līgumu, ar ko tiktu aizliegts ražot skaldmateriālus kodolieročiem vai citām kodolsprādzienierīcēm;

| L. | tā kā pēc Līguma par vidēja un tuva darbības rādiusa raķešu likvidāciju (INFT) izjukšanas, pēc tam, kad 2019. gada augustā ASV no tā izstājās, jo Krievija pastāvīgi bija pārkāpusi tajā noteiktās saistības, izvēršot ar kodolgalviņām aprīkojamu SSC-8 raķešu sistēmas, ASV un Krievijai vairs nav jāievēro aizliegums izstrādāt un izmantot šīs kategorijas ieročus un iesaistīties jaunā bruņošanās sacensībā, jo īpaši Eiropā un Āzijā; tā kā Krievijas agresīvā rīcība tās kaimiņvalstīs ir palielinājusi militārās konfrontācijas draudus; tā kā Krievija nesen uz teritorijām, kas robežojas ar ES, pārvietoja vairākas kodolspējīgas ballistisko raķešu sistēmas, par kurām tiek uzskatīts, ka tās spēj lidot tālāk par 500 km; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēc Līguma par vidēja un tuva darbības rādiusa raķešu likvidāciju (INFT) izjukšanas, pēc tam, kad 2019. gada augustā ASV no tā izstājās, jo Krievija pastāvīgi bija pārkāpusi tajā noteiktās saistības, izvēršot ar kodolgalviņām aprīkojamu SSC-8 raķešu sistēmas, ASV un Krievijai vairs nav jāievēro aizliegums izstrādāt un izmantot šīs kategorijas ieročus un iesaistīties jaunā bruņošanās sacensībā, jo īpaši Eiropā un Āzijā; tā kā Krievijas agresīvā rīcība tās kaimiņvalstīs ir palielinājusi militārās konfrontācijas draudus; tā kā Krievija nesen uz teritorijām, kas robežojas ar ES, pārvietoja vairākas kodolspējīgas ballistisko raķešu sistēmas, par kurām tiek uzskatīts, ka tās spēj lidot tālāk par 500 km;

| M. | tā kā ASV un Krievijas Federācija ir vienojušās par pieciem gadiem pagarināt jaunā stratēģisko ieroču samazināšanas līguma (START) termiņu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ASV un Krievijas Federācija ir vienojušās par pieciem gadiem pagarināt jaunā stratēģisko ieroču samazināšanas līguma (START) termiņu;

| N. | tā kā prezidenta kodoliniciatīvas (PNI), kas ir brīvprātīgi vienpusēji pasākumi, ir ievērojami samazinājušas gan ASV, gan Krievijas izvietotos arsenālus; |
| --- | --- |

N.

tā kā prezidenta kodoliniciatīvas (PNI), kas ir brīvprātīgi vienpusēji pasākumi, ir ievērojami samazinājušas gan ASV, gan Krievijas izvietotos arsenālus;

| O. | tā kā no zemes palaižamas ballistiskās un spārnotās raķetes, kuru darbības rādiuss ir no 500 līdz 5 500 km, uzskata par īpaši bīstamām, ņemot vērā to īso lidojuma laiku, letalitāti un manevrējamību, grūtības tās pārtvert, kā arī iespēju tās aprīkot ar kodolgalviņām; tā kā pēdējos gados ir radīta jauna spārnoto un taktisko raķešu paaudze; |
| --- | --- |

O.

tā kā no zemes palaižamas ballistiskās un spārnotās raķetes, kuru darbības rādiuss ir no 500 līdz 5 500 km, uzskata par īpaši bīstamām, ņemot vērā to īso lidojuma laiku, letalitāti un manevrējamību, grūtības tās pārtvert, kā arī iespēju tās aprīkot ar kodolgalviņām; tā kā pēdējos gados ir radīta jauna spārnoto un taktisko raķešu paaudze;

| P. | tā kā pēdējos gados Ķīna ir ievērojami pilnveidojusi savus konvencionālos ieročus, raķetes un kodolieročus; tā kā Ķīna nav mazinājusi pārredzamības trūkumu un ir demonstrējusi nevēlēšanos iesaistīties sarunās par tās iespējamo dalību daudzpusējos kodolieroču kontroles instrumentos, kas ir ļāvis tai netraucēti uzkrāt lielu tehnoloģiski attīstītu vidēja darbības rādiusa ballistisko raķešu, piemēram, Dong-Feng 26, arsenālu; tā kā ES būtu jāsadarbojas ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai iesaistītos intensīvā diplomātijā ar Ķīnu nolūkā izstrādāt funkcionālu ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas struktūru, un aizsargāt ES drošības intereses; |
| --- | --- |

P.

tā kā pēdējos gados Ķīna ir ievērojami pilnveidojusi savus konvencionālos ieročus, raķetes un kodolieročus; tā kā Ķīna nav mazinājusi pārredzamības trūkumu un ir demonstrējusi nevēlēšanos iesaistīties sarunās par tās iespējamo dalību daudzpusējos kodolieroču kontroles instrumentos, kas ir ļāvis tai netraucēti uzkrāt lielu tehnoloģiski attīstītu vidēja darbības rādiusa ballistisko raķešu, piemēram, Dong-Feng 26, arsenālu; tā kā ES būtu jāsadarbojas ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai iesaistītos intensīvā diplomātijā ar Ķīnu nolūkā izstrādāt funkcionālu ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas struktūru, un aizsargāt ES drošības intereses;

| Q. | tā kā gan Francija, gan Apvienotā Karaliste, kā vienīgās ES valstis, kurām ir kodolieroči, ir vienisprātis, ka minimāla un uzticama kodolieroču esamība atturēšanas nolūkos ir būtiska Eiropas un NATO kolektīvajai drošībai; tā kā kopš Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES Francija patlaban ir vienīgā dalībvalsts, kuras arsenālā ir kodolieroči, un tā turpina modernizēt savu kodolarsenālu; tā kā 2020. gadā Francijas prezidents Emmanuel Macron ierosināja sākt “stratēģisku dialogu” ar Eiropas partneriem, kas to vēlas, par iespējamo Francijas kodolatturēšanas lomu “mūsu kolektīvajā drošībā”; tā kā Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka tā paaugstinās kodolarsenāla maksimāli pieļaujamo apjomu par vairāk nekā 40 % līdz 260 operacionāli gatavām kaujas galviņām un ka padarīs savu kodolarsenālu nepārredzamāku, turpmāk neziņojot par tā lielumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā gan Francija, gan Apvienotā Karaliste, kā vienīgās ES valstis, kurām ir kodolieroči, ir vienisprātis, ka minimāla un uzticama kodolieroču esamība atturēšanas nolūkos ir būtiska Eiropas un NATO kolektīvajai drošībai; tā kā kopš Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES Francija patlaban ir vienīgā dalībvalsts, kuras arsenālā ir kodolieroči, un tā turpina modernizēt savu kodolarsenālu; tā kā 2020. gadā Francijas prezidents Emmanuel Macron ierosināja sākt “stratēģisku dialogu” ar Eiropas partneriem, kas to vēlas, par iespējamo Francijas kodolatturēšanas lomu “mūsu kolektīvajā drošībā”; tā kā Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka tā paaugstinās kodolarsenāla maksimāli pieļaujamo apjomu par vairāk nekā 40 % līdz 260 operacionāli gatavām kaujas galviņām un ka padarīs savu kodolarsenālu nepārredzamāku, turpmāk neziņojot par tā lielumu;

| R. | tā kā Izraēla nav pievienojusies KNL; |
| --- | --- |

R.

tā kā Izraēla nav pievienojusies KNL;

| S. | tā kā vairākas citas valstis ir ieguvušas zinātniskās, tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas, kas vajadzīgas ballistisko un spārnoto raķešu ražošanai; tā kā Indija un Pakistāna ir paziņojušas, ka tām ir kodolieroči; tā kā abas šīs valstis vēl nav pievienojušās KNL; |
| --- | --- |

S.

tā kā vairākas citas valstis ir ieguvušas zinātniskās, tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas, kas vajadzīgas ballistisko un spārnoto raķešu ražošanai; tā kā Indija un Pakistāna ir paziņojušas, ka tām ir kodolieroči; tā kā abas šīs valstis vēl nav pievienojušās KNL;

| T. | tā kā bažas rada risks, ka teroristu organizācijas varētu kodolieročus sagrābt ar spēku; tā kā joprojām pastāv risks, ka ieroči slepus varētu nonākt negodīgo režīmu rokās, kā to liecina gadījums ar Abdul Qadeer Khan tīklu; |
| --- | --- |

T.

tā kā bažas rada risks, ka teroristu organizācijas varētu kodolieročus sagrābt ar spēku; tā kā joprojām pastāv risks, ka ieroči slepus varētu nonākt negodīgo režīmu rokās, kā to liecina gadījums ar Abdul Qadeer Khan tīklu;

| U. | tā kā Hāgas Rīcības kodeksam pret ballistisko raķešu izplatīšanu (HCoC), neraugoties uz tā juridiski nesaistošo raksturu, ir raķešu neizplatīšanas dimensija; |
| --- | --- |

U.

tā kā Hāgas Rīcības kodeksam pret ballistisko raķešu izplatīšanu (HCoC), neraugoties uz tā juridiski nesaistošo raksturu, ir raķešu neizplatīšanas dimensija;

| V. | tā kā “Atvērto debesu” līguma, kas bija spēkā kopš 2002. gada, mērķis bija veidot uzticēšanos, paļāvību un savstarpēju sapratni starp Krieviju un ASV ar tās Eiropas sabiedrotajiem; tā kā Krievija daudzus gadus nav ievērojusi savas saskaņā ar “Atvērto debesu” līgumu uzņemtās saistības; tā kā ASV un Krievija secīgi izstājās no šā līguma; |
| --- | --- |

V.

tā kā “Atvērto debesu” līguma, kas bija spēkā kopš 2002. gada, mērķis bija veidot uzticēšanos, paļāvību un savstarpēju sapratni starp Krieviju un ASV ar tās Eiropas sabiedrotajiem; tā kā Krievija daudzus gadus nav ievērojusi savas saskaņā ar “Atvērto debesu” līgumu uzņemtās saistības; tā kā ASV un Krievija secīgi izstājās no šā līguma;

| W. | tā kā Ķīmisko ieroču konvencija (CWC) ir pasaulē pirmais daudzpusējais atbruņošanās nolīgums, kas paredz pārbaudāmi likvidēt veselu MII kategoriju; tā kā pēdējā desmitgadē tiesību norma, kas aizliedz ķīmisko ieroču izmantošanu, ir pārkāpta vairākas reizes, tostarp no Sīrijas valdības un Krievijas puses; tā kā CWC ir jāpielāgo jauniem rūpnieciskās ražošanas procesiem, inovatīvai ķīmijas rūpniecībai un jaunu dalībnieku ienākšanai; |
| --- | --- |

W.

tā kā Ķīmisko ieroču konvencija (CWC) ir pasaulē pirmais daudzpusējais atbruņošanās nolīgums, kas paredz pārbaudāmi likvidēt veselu MII kategoriju; tā kā pēdējā desmitgadē tiesību norma, kas aizliedz ķīmisko ieroču izmantošanu, ir pārkāpta vairākas reizes, tostarp no Sīrijas valdības un Krievijas puses; tā kā CWC ir jāpielāgo jauniem rūpnieciskās ražošanas procesiem, inovatīvai ķīmijas rūpniecībai un jaunu dalībnieku ienākšanai;

| X. | tā kā ES ir pilnībā iesaistījusies starptautiskos centienos uzlabot biodrošību un biodaudzveidību, īstenojot Bioloģisko un toksīnus saturošo ieroču konvenciju (BTK); tā kā 13 valstis vēl nav pievienojušās BKIT; tā kā vienošanās par BKIT tika panākta bez atbilstības nodrošināšanas pārbaudes mehānismiem; tā kā sarunas par pārbaudes protokolu tika apturētas pirms 20 gadiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ir pilnībā iesaistījusies starptautiskos centienos uzlabot biodrošību un biodaudzveidību, īstenojot Bioloģisko un toksīnus saturošo ieroču konvenciju (BTK); tā kā 13 valstis vēl nav pievienojušās BKIT; tā kā vienošanās par BKIT tika panākta bez atbilstības nodrošināšanas pārbaudes mehānismiem; tā kā sarunas par pārbaudes protokolu tika apturētas pirms 20 gadiem;

| Y. | tā kā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (KTDR) ar ballistiskajām raķetēm, kodoltehnoloģijām un MII saistītās darbības un programmas, kā arī ieroču izplatīšana un eksports rada nopietnus draudus starptautiskajam mieram un drošībai un globālajiem atbruņošanās un neizplatīšanas centieniem; tā kā KTDR vadība bieži mēģina izmantot savu kodolieroču programmu, lai no starptautiskās sabiedrības panāktu politiskas un ekonomiskas piekāpšanās, un vienlaikus turpina attīstīt savu maza un vidēja darbības rādiusa raķešu tehnoloģijas, kā arī zinātību kodolenerģijas jomā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (KTDR) ar ballistiskajām raķetēm, kodoltehnoloģijām un MII saistītās darbības un programmas, kā arī ieroču izplatīšana un eksports rada nopietnus draudus starptautiskajam mieram un drošībai un globālajiem atbruņošanās un neizplatīšanas centieniem; tā kā KTDR vadība bieži mēģina izmantot savu kodolieroču programmu, lai no starptautiskās sabiedrības panāktu politiskas un ekonomiskas piekāpšanās, un vienlaikus turpina attīstīt savu maza un vidēja darbības rādiusa raķešu tehnoloģijas, kā arī zinātību kodolenerģijas jomā;

| Z. | tā kā humanitārās atbruņošanās parādīšanās ir pozitīvi ietekmējusi tradicionālo atbruņošanās praksi, kas mantota no Aukstā kara; |
| --- | --- |

Z.

tā kā humanitārās atbruņošanās parādīšanās ir pozitīvi ietekmējusi tradicionālo atbruņošanās praksi, kas mantota no Aukstā kara;

| AA. | tā kā to sieviešu skaits, kas iesaistītas centienos izskaust MII, joprojām ir satraucoši zems, tostarp ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās diplomātijas jomā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā to sieviešu skaits, kas iesaistītas centienos izskaust MII, joprojām ir satraucoši zems, tostarp ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās diplomātijas jomā;

| AB. | tā kā ar klimatu saistītie riski var negatīvi ietekmēt ES stratēģisko drošības vidi; tā kā MII atbruņošanās un neizplatīšanas centieni ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību, globālo drošību, paredzamību, ilgtermiņa stabilitāti, kā arī iedzīves, vides un mūsu planētas aizsardzību; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ar klimatu saistītie riski var negatīvi ietekmēt ES stratēģisko drošības vidi; tā kā MII atbruņošanās un neizplatīšanas centieni ievērojami veicina ilgtspējīgu attīstību, globālo drošību, paredzamību, ilgtermiņa stabilitāti, kā arī iedzīves, vides un mūsu planētas aizsardzību;

| AC. | tā kā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ir jāpalielina ES sagatavotība ķīmiskajai, bioloģiskajai, radioloģiskajai un kodolaizsardzībai (CBRN), kā ari informētība par to, jāpaplašina sadarbība un investīcijas CBRN civilajā un militārajā nozarē, jāizstrādā preventīvi reaģēšanas un atjaunošanas pasākumi saskaņā ar pašreizējo ES civilās aizsardzības mehānismu, jāveido ES CBRN speciālo zināšanu apkopojums un jāveicina saikne starp veselību un drošību, |
| --- | --- |

AC.

tā kā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka ir jāpalielina ES sagatavotība ķīmiskajai, bioloģiskajai, radioloģiskajai un kodolaizsardzībai (CBRN), kā ari informētība par to, jāpaplašina sadarbība un investīcijas CBRN civilajā un militārajā nozarē, jāizstrādā preventīvi reaģēšanas un atjaunošanas pasākumi saskaņā ar pašreizējo ES civilās aizsardzības mehānismu, jāveido ES CBRN speciālo zināšanu apkopojums un jāveicina saikne starp veselību un drošību,

| 1. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu efektīva starptautiskā ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas režīma saglabāšanai kā pasaules un Eiropas drošības stūrakmenim; atgādina par savu apņemšanos īstenot politiku, kuras mērķis ir paātrināt visu kodolieroču arsenālu samazināšanu un likvidēšanu un izveidot apstākļus no kodolieročiem un CBRN brīvas pasaules izveidei; prasa atjaunot daudzpusēju bruņojuma kontroles un atbruņošanās kārtību, kurā būtu iesaistīti visi dalībnieki; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž satraukumu par globālās ieroču neizplatīšanas, atbruņošanās un ieroču kontroles sistēmas pastāvīgo eroziju, ko pasliktina jaunu, potenciāli destabilizējošu sistēmu, piemēram, tādu ieroču sistēmu, kuras darbina mākslīgais intelekts (MI), un hiperskaņas raķešu un dronu tehnoloģiju, straujā attīstība; uzsver nepieciešamību jo īpaši pievērsties jautājumam par hiperskaņas raķešu tehnoloģiju, kas palielina kodolieroču izmantošanas risku, reaģējot uz uzbrukumu; pauž bažas, ka izstāšanās no galvenajiem ieroču kontroles līgumiem vai to nepagarināšana nopietni kaitētu starptautiskajiem ieroču kontroles režīmiem, kas ir nodrošinājuši zināmu stabilitāti, un apdraudētu attiecības starp kodolieroču valstīm; uzsver, ka steidzami ir jāatjauno pārrobežu uzticēšanās; pauž satraukumu un stingri iebilst pret jebkādu MII izmantošanu kā līdzekli ģeopolitisko strīdu risināšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par vairāku valstu pieņemto lēmumu pārskatīt savu militāro doktrīnu attiecībā uz kodolieročiem; aicina visas kodolieroču valstis ievērot savus pienākumus un apsvērt iespēju samazināt kodolieroču lomu un nozīmi to militārajās un drošības koncepcijās, doktrīnās un politikas nostādnēs: atzinīgi vērtē ASV nodomu pašreizējā situācijas pārskata kodolieroču jomā ietvaros izvērtēt iespējamos veidus, kā mazināt kodolieroču nozīmi valsts drošības stratēģijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti apstiprina, ka pilnībā atbalsta KNL un tā trīs savstarpēji pastiprinošos pīlārus, kas ir viens no vispārpieņemtākajiem juridiski saistošiem instrumentiem un kodolieroču neizplatīšanas režīma stūrakmeņiem; atgādina, ka KNL palīdzēja uzturēt plašu normu kopumu, kas saistīts ar atbruņošanos un kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem mērķiem, vienlaikus īstenojot kodolieroču neizplatīšanas normu; sagaida, ka kodolieroču valstis veiks pasākumus, lai parādītu patiesu apņemšanos īstenot līgumā uzņemtās saistības attiecībā uz kodolatbruņošanos, veicot konkrētas darbības, kas noteiktas galīgajā 2010. gada KNL, kā arī stiprinot neizplatīšanas normu un paplašinot SAEA drošības pasākumu spējas; brīdina, ka KNL nākotni nevajadzētu uzskatīt par pašsaprotamu, un mudina līgumslēdzējas valstis darīt visu iespējamo, lai veicinātu gaidāmās 10. pārskatīšanas konferences sekmīgu un vērienīgu iznākumu visās tā — atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas un kodolenerģijas izmantošanas miermīlīgiem mērķiem — jomās, vienojoties par būtisku nobeiguma deklarāciju, kas vēl vairāk stiprina KNL un palīdz saglabāt stratēģisko stabilitāti un apvaldīt jaunas bruņošanās sacensību; aicina visas valstis parakstīt un pievienoties KNL, kā arī pildīt tā saistības; aicina 10. KNL apspriest KNL nepilnības attiecībā uz militāriem nolūkiem paredzētu ar kodolenerģiju darbināmu reaktoru eksportu; aicina ES dalībvalstis uz šo pārskatīšanas konferenci nosūtīt savus augstākā līmeņa politiķus; tādēļ aicina visas valstis, kas ir KNL puses, konstruktīvi iesaistīties KNL sistēmā un vienoties par reālistiskiem, efektīviem, taustāmiem, savstarpēji izdevīgiem un pārbaudāmiem pasākumiem, kas sekmē kopīgā kodolatbruņošanās mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzstāj, ka ir jānodrošina, ka ES uzņemas stingru un konstruktīvu lomu, izstrādājot un stiprinot uz globālu un noteikumos balstītu ieroču neizplatīšanas centienu un ieroču kontroles un atbruņošanās sistēmu ar ilgtermiņa mērķi iznīcināt visus CBRN, pilnībā izmantojot visus pieejamos instrumentus; atzinīgi vērtē ES īpašā sūtņa atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jautājumos darbu šajā jomā; aicina Padomi iestāties par to, lai ES paustu vienotu nostāju starptautiskos forumos par atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu un kontroli, un veicināt visu KNL pušu uzticības veicināšanas pasākumus ar mērķi mazināt spriedzi un neuzticēšanos; uzsver, ka ir jāizmanto saistībā ar Stratēģisko kompasu panāktais progress, lai MII izplatīšanas jautājumus pilnībā iekļautu kopīgajā izpratnē par draudiem un panāktu vienotu stratēģisku kultūru šajā jautājumā; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) sākt pārdomu procesu par Brexit ietekmi uz tā atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas politiku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē ES ievērojamo pastāvīgo finansiālo ieguldījumu cita starpā ANO Atbruņošanās lietu birojā, SAEA, Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācijā (OPCW) un ANO ģenerālsekretāra mehānismā, kas paredzēts iespējamas ķīmisko, bioloģisko un toksīnus saturošo ieroču lietošanas izmeklēšanai (UNSGM); |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, cik izšķiroša nozīme ir apmācībai un informētības palielināšanai; tādēļ prasa stiprināt pieejamo kompetenci ieroču neizplatīšanas un kontroles jomā, tostarp kvantiskās datošanas jomā ES, un uzlabot ES un dalībvalstu personāla apmācību; uzsver nepieciešamību stiprināt saites starp privāto un publisko sektoru, akadēmiskajām aprindām, ideju laboratorijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pastāvīgo finansiālo atbalstu Eiropas kodolenerģijas jomas izglītības tīklam, ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās konsorcijam un Eiropas Kodoldrošības mācību centram; uzsver sadarbības potenciālu apmācības un izglītības projektos ar Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu; aicina turpināt ieguldījumus izglītošanā par atbruņošanos un veicināt jauniešu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver paplašinātās pilnvaras attiecībā uz pārredzamības ziņošanu, koordināciju un izpildi un Divējāda lietojuma preču regulā noteikto pienākumu paplašināto darbības jomu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ES delegācijas izvirzīt jautājumu par globālu un reģionālu atbruņošanos, ieroču neizplatīšanu un kontroli politiskā dialoga ar trešām valstīm darba kārtībā kā vienu no galvenajiem jautājumiem, lai nodrošinātu, ka ES atbalsta centienus vispārēji piemērot spēkā esošos atbruņošanās, ieroču kontroles un neieplatīšanas līgumus un instrumentus; prasa EĀDD cītīgi strādāt arī pie tā, lai stiprinātu mūsu tuvāko partneru, jo īpaši kaimiņvalstu un paplašināšanās valstu, apmācību un spēju veidošanu MII atbruņošanās, neizplatīšanas un kontroles jomā; atzinīgi vērtē ES ieguldījumu CBRN risku mazināšanā visā pasaulē, sniedzot palīdzību partnervalstīm, un atzinīgi vērtē ES CBRN riska mazināšanas izcilības centru iniciatīvu, ko finansē Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta ietvaros; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES stiprināt tās vadošo lomu, sniedzot teritorijām, kas cietušas no kodolizmēģinājumiem, cilvēku dzīves apstākļu uzlabošanai un vides atjaunošanai nepieciešamo palīdzību; prasa Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) ierosināt pasākumus, ko ES un tās dalībvalstis var veikt, lai stiprinātu ES lomu šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē NATO atbalstu un dialoga veicināšanu starp sabiedrotajiem un partneriem, lai tie varētu īstenot savas ieroču neizplatīšanas saistības; uzsver, ka NATO sabiedrotajiem ir jāsaglabā apņēmība radīt apstākļus turpmākai kodolarsenāla samazināšanai un ilgtermiņā arī to likvidēšanai un izveidot no kodolieročiem brīvu pasauli, pamatojoties uz savstarpīgumu un juridiski saistošiem un verificējamiem līgumiem; uzsver, ka visām valstīm attiecīgajos starptautiskajos un divpusējos forumos ir jāiesaistās konstruktīvā un uzticamā dialogā par šo jautājumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž pilnīgu atbalstu ANO Atbruņošanās lietu biroja darbam, ANO ģenerālsekretāra vērienīgajai atbruņošanās programmai un ANO aizgādībā notiekošajiem daudzpusējiem apspriežu procesiem un sarunām; uzsver, ka jānodrošina visu ieinteresēto personu, pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu līdzdalība un pilsoņu jēgpilna un daudzveidīga iesaiste debatēs par atbruņošanos un ieroču neizplatīšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atbalsta Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas pieņemtos uzticības veicināšanas pasākumus, kas ir svarīgs ieguldījums, lai ierobežotu pārpratumus vai pārrēķināšanos un nodrošinātu lielāku atklātību un pārredzamību; mudina visas kodolieroču valstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai palielinātu savu kodolarsenālu pārredzamību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos palīdzēt Tuvajos Austrumos izveidot no MII brīvu zonu saskaņā ar1995. gada Kodolieroču neizplatīšanas līguma pušu pārskatīšanas un pagarināšanas konferencē pieņemto rezolūciju par Tuvajiem Austrumiem, kā arī ES centienus pilnībā, neatgriezeniski un pārbaudāmi veicināt uzticības vairošanas pasākumus šā procesa atbalstam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par KTDR nepārtrauktajām kodolieroču un ballistisko ieroču izstrādes darbībām, pārkāpjot daudzas ANO Drošības padomes rezolūcijas, un par to, ka DPKR attīsta jaunas spējas; atkārtoti pauž vēlmi strādāt, lai panāktu pilnīgu, neatgriezenisku un pārbaudāmu atteikšanos no kodolieročiem Korejas pussalā, un uzskata, ka ES būtu jāturpina centieni panākt, ka Korejas pussalā tiek likvidēti visi masu iznīcināšanas ieroči; mudina KTDR nekavējoties pārtraukt darbu pie kodolieroču un raķešu izstrādes un pie citām MII un ieroču nogādes līdzekļu programmām, pilnībā ievērot visas attiecīgās ANO DP rezolūcijas, nekavējoties parakstīt un ratificēt CTBT un atjaunot atbilstību KNL; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina valstis, uz kurām neattiecas KNL ietvars, bet kurām ir kodolieroči, atturēties no jebkādas ar militāro jomu saistītas kodoltehnoloģijas izplatīšanas un pievienoties KNL līgumam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda uz TPNW stāšanos spēkā un atzīst tā redzējumu par pasauli bez kodolieročiem; atgādina, ka nedrīkst vājināt KNL kā neaizstājama kodolatbruņošanās mērķa sasniegšanai un starptautiskās stabilitātes un kolektīvās drošības nodrošināšanai paredzēta foruma nozīmi; uzsver, cik nozīmīgs ir KNL, kuram ir pievienojusies 191 valsts, un uzsver, ka ir jānodrošina tā efektivitāte; tādēļ aicina visas valstis, kas ir KNL puses, konstruktīvi iesaistīties KNL sistēmā un vienoties par reālistiskiem, efektīviem, taustāmiem, savstarpēji izdevīgiem un pārbaudāmiem pasākumiem, kuri sekmē galīgā kopīgā ilgtermiņa mērķa — kodolatbruņošanās — sasniegšanu; uzskata, ka TPNW nevajadzētu vājināt dalībvalstu drošību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka SAEA ir centrālā loma, jo tā garantē, ka iesaistītās valstis ievēro KNL noteikumus; uzsver, ka SAEA pārbaudes darbībām ir būtiska nozīme kodolieroču izplatīšanas novēršanā; aicina valstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties ratificēt un īstenot SAEA papildprotokolu; aicina valstis, kuras ir pārtraukušas piemērot papildprotokolu, atgriezties pie tā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver SAEA būtisko lomu, uzraugot un pārbaudot to, kā Irāna ievēro kodolgarantiju nolīgumu, un jo īpaši uzteic būtisko lomu, kāda tai ir kopš 2021. gada 23. februāra, īstenojot ar Irānu panākto pagaidu divpusējo tehnisko sapratni, kas ļauj SAEA turpināt nepieciešamās pārbaudes un uzraudzības darbības; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti apstiprina, ka pilnībā atbalsta KVRP kā globālās kodolieroču neizplatīšanas sistēmas galveno elementu; uzsver, ka nolīguma pilnīga īstenošana ir izšķiroši svarīga Eiropas drošībai un stabilitātei un drošībai Tuvajos Austrumos un visā pasaulē; atzinīgi vērtē ES pastāvīgo sadarbību ar Irānu jautājumos, kas saistīti ar sadarbību civilās kodolenerģijas jomā, un pasākumus, kas veikti, lai īstenotu projektus kodoldrošības uzlabošanai saskaņā ar KVRP III pielikumu; mudina Irānu nekavējoties pārtraukt kodoldarbības, kuras pārkāpj KVRP, jo no tā būs atkarīga visu ar kodolmateriāliem saistīto sankciju atcelšana; aicina visas puses atsākt sarunas, lai atkal nodrošinātu pilnīgu un efektīvu šī nolīguma ievērošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apstiprina, ka CTBT kā spēcīga uzticību un paļāvību veidojoša instrumenta stāšanās spēkā un ratifikācija joprojām ir svarīgs mērķis ES MII izplatīšanas novēršanas stratēģijā; norāda, ka CTBT ir ratificējušas 170 valstis, un uzsver, ka, lai CTBT stātos spēkā, tas ir jāizdara vēl astoņām valstīm; atzinīgi vērtē ES diplomātiskos centienus uzrunāt valstis, kas nav parakstītājvalstis, lai tās uzņemtos saistības ratificēt CTBT un to pilnībā ievērot; atzinīgi vērtē ES atbalstu, tostarp ar finansiālu ieguldījumu, CTBT organizācijas sagatavošanas komisijas darbībām, kuru mērķis ir stiprināt tās pārbaudes un uzraudzības spējas; aicina visas valstis, kas nav parakstījušas CTBT, pievienoties tam un mudina visas valstis, kas CTBT ir parakstījušas, bet nav ratificējušas, to izdarīt; aicina visas valstis atturēties no kodolizmēģinājumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vēlreiz apliecina savu ilgstošo atbalstu sarunu uzsākšanai par Skaldmateriālu ražošanas aizlieguma līgumu un aicina visas kodolieroču valstis, kuras to vēl nav izdarījušas, nekavējoties pieņemt moratoriju attiecībā uz skaldmateriālu ražošanu kodolieročiem un citām kodolsprādzienierīcēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | no jauna pauž dziļu nožēlu par ASV un Krievijas Federācijas izstāšanos no INF līguma pēc tam, kad Krievija pastāvīgi neievēroja šo līgumu, un par saziņas trūkumu starp abām šā līguma pusēm; ir īpaši nobažījies par iespējamu uz zemes bāzētu vidēja darbības rādiusa raķešu atkārtotu parādīšanos Eiropas teritorijā pēc INF līguma darbības beigām un par jaunu bruņošanās sacensību un atkārtotu Eiropas militarizāciju; atzinīgi vērtē ASV un Krievijas apņemšanos turpināt darbu, lai sasniegtu izvirzītos kopīgos mērķus, proti, nodrošināt paredzamību stratēģiskajā jomā un samazināt bruņota konflikta un kodolkara draudu risku; mudina abas puses izmantot šo impulsu, lai radītu vērienīgu pamatu sarunu atsākšanai par jaunu ieroču kontroles sistēmu un riska mazināšanas pasākumiem, kas ņemtu vērā mainīgo ģeopolitisko kontekstu un jaunu varas centru rašanos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina pārējās valstis, it īpaši Ķīnu, kurām ir starpkontinentālas un vidēja darbības rādiusa raķešu sistēmas vai kuras tās izstrādā, iesaistīties centienos daudzpusēji un vispārēji piemērot INFT aizstājošo līgumu, ņemot vērā no jauna izstrādātās ieroču sistēmas, un aktīvi iesaistīties sarunās par jebkādiem citiem ieroču kontroles līgumiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ar bažām norāda uz Ķīnas kodolarsenāla, tostarp kodolspējīgo hiperskaņas raķešu, patlaban notiekošo modernizāciju un paplašināšanu; aicina Ķīnu aktīvi un godprātīgi iesaistīties starptautiskās sarunās par ieroču kontroli, atbruņošanos un neizplatīšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām norāda uz to, ka Krievija bieži pārkāpj starptautiskās normas un līgumus, kā arī izmanto aizvien naidīgāko kodolretoriku pret dalībvalstīm; mudina Krieviju atteikties no naidīgām darbībām un atgriezties pie starptautisko normu ievērošanas; pauž bažas par Krievijas veiktajiem kodolieroču izmēģinājumiem un ar kodoldegvielu un tradicionālo degvielu darbināmu ledlaužu flotes paplašināšanu Arktikā; uzsver, ka šādas darbības ir pretrunā mērķim saglabāt stabilitāti un mieru un var būt arī ļoti bīstamas trauslajai Arktikas videi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ļoti atzinīgi vērtē ASV un Krievijas Federācijas lēmumu pagarināt jauno START līgumu kā svarīgu ieguldījumu gaidāmajā 10. KNL pārskatīšanas konferencē un jaunā START līguma VI panta īstenošanā; uzsver, ka līguma pagarināšana varētu būt pamats sarunām par jaunu ieroču kontroles līgumu, kas aptvertu gan izvietotus, gan neizvietotus ieročus, kā arī stratēģiskus un nestratēģiskus ieročus; aicina abas parakstītājas puses rūpīgi izvērtēt visas iespējas saistībā ar aptveramo ieroču darbības jomu, izvietošanu un kategoriju un aicina veidot dialogu ar citām kodolieroču valstīm un iesaistīt tās sarunās par jebkādu jaunu ieroču kontroles līgumu, jo īpaši Ķīnu, ņemot vērā tās pastāvīgo kodolarsenāla pieaugumu un modernizāciju, kā arī Apvienoto Karalisti un Franciju; aicina visas kodolieroču valstis vēlreiz apstiprināt principu, ka kodolkarā nav iespējams uzvarēt un to nekad nedrīkst sākt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, cik svarīgas ir prezidenta kodoliniciatīvas (PNI) ar mērķi samazināt izvietoto maza darbības rādiusa “taktisko” kodolieroču skaitu; ar bažām norāda uz pašreizējām Krievijas programmām ar mērķi modernizētu tās nestratēģiskos kodolieročus, kas rada jautājumus par to, vai Krievija ievēro PNI mērķus; atgādina, ka PNI, neraugoties uz to nesaistošo raksturu, ir bijusi būtiska loma ieroču kontroles struktūrā, un aicina gan ASV, gan Krievijas Federāciju pildīt saistības attiecībā uz nestratēģiskiem kodolieročiem un nodrošināt arsenālu, izvietojumu un attiecīgo ieroču statusa, modernizācijas un jaunu ieroču izvietošanas pārredzamību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāstrādā pie pasākumiem, lai novērstu raķešu izplatīšanas risku; aicina valstis, kuru rīcībā ir ievērojams skaits spārnoto raķešu, vispirms pievērsties uzticības un pārredzamības pasākumiem, tostarp sarunām par rīcības kodeksiem saistībā ar spārnoto raķešu izvietošanu un izmantošanu un šādu kodeksu pieņemšanu; aicina PV/AP iesaistīties dialogā ar eksportētājvalstīm, lai nodrošinātu, ka tās pilnībā ievēro un koordinē centienus, izmantojot raķešu tehnoloģiju kontroles režīmu, vienīgo spēkā esošo daudzpusējo vienošanos, kas attiecas uz raķešu un raķešu aprīkojuma nodošanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē PV/AP centienus veicināt HCoC vispārēju piemērošanu, jo tas ir vienīgais daudzpusējais pārredzamības un uzticības veicināšanas instruments ballistisko raķešu izplatīšanas ierobežošanas jomā, lai turpinātu atbalstīt centienus ierobežot tādu ballistisko raķešu izplatīšanu, kas spēj nest MII; aicina PV/AP vadīt centienus panākt ciešāku saskaņu starp HCoC un citiem ieroču kontroles instrumentiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver “Atvērto debesu” līguma būtisko nozīmi transatlantiskajās attiecībās un tā vērtīgo ieguldījumu pasaules ieroču kontroles struktūrā, uzticības veidošanā un parakstītājvalstu veikto militāro darbību pārredzamībā, kā arī Eiropas un pasaules ilgtermiņa stabilitātē; uzsver, ka “Atvērto debesu” līgums ir ļāvis mazākām Eiropas valstīm uzraudzīt kaimiņvalstis un saukt tās pie atbildības par to militārajām darbībām; pauž nožēlu par to, ka Krievijas Valsts Dome nesen pieņēma likumprojektu par izstāšanos no “Atvērto debesu” līguma un to, ka ASV no tā jau ir izstājusies; aicina pārējos parakstītājus turpināt līguma īstenošanu; mudina ASV un Krievijas Federāciju atsākt sarunas, lai atgrieztos pie līguma un tā pilnīgas, efektīvas un pārbaudāmas īstenošanas; mudina pārējās valstis vēl vairāk stiprināt līgumu kā uzticības veicināšanas pasākumu, attiecinot tā darbības jomu arī uz zinātnieku apmaiņu, sadarbību ārkārtas situācijās, vides uzraudzību un citām misijām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž satraukumu par draudiem, ko rada ķīmiskā karadarbība, jo jau desmitiem gadu ķīmisko ieroči nav tikusi izmantoti tik plaši un ilgstoši kā tagad; pauž īpašas bažas par dažu valsts un nevalstisko dalībnieku palielināto spēju ražot aizliegtas ķimikālijas ātrāk un slepenāk; uzstāj, ka ir jāsaglabā globālā ētikas norma pret ķīmiskajiem ieročiem, novēršot nesodāmību par to izmantošanu; prasa efektīvi izmantot nesen pieņemto ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu, lai atbalstītu šo normu; atzinīgi vērtē to, ka Padome ir pieņēmusi horizontālu sankciju režīmu, lai vērstos pret aizvien biežākajiem pārkāpumiem attiecībā uz ķīmisko ieroču ražošanu, uzglabāšanu, izmantošanu un izplatīšanu; atkārtoti pauž nopietnas bažas par mēģinājumiem noslepkavot Alekseju Navaļniju, kā arī Sergeju un Jūliju Sripaļus, izmantojot aizliegto neiroparalītisko vielu “Novičok”, ko saskaņā ar CWC uzskata par ķīmisko ieroci; atzinīgi vērtē Krievijas amatpersonām 2020. gada 14. oktobrī piemērotās sankcijas, reaģējot uz šo rupjo starptautisko tiesību un Krievijas starptautisko saistību pārkāpumu; mudina Krieviju sniegt būtiskas atbildes par Kremļa kritiķa Alekseja Navaļnija saindēšanu, kā to pieprasījusi 45 rietumu valstu grupa saskaņā ar OPCW noteikumiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē to, ka OPCW ir bijusi izšķiroša nozīme ķīmisko kaujasvielu pārbaudītā iznīcināšanā; pauž visstingrāko nosodījumu par to, ka valstis, kas ir CWC locekles, izstrādā un plaši izmanto ķīmiskos ieročus, un nosoda daudzos cilvēktiesību pārkāpumus un nežēlīgos noziegumus, ko veicis Sīrijas Arābu Republikā valdošais Bashar al-Assad režīms; uzsver, ka ir jānodrošina atbildība par šādiem nopietniem CWC pārkāpumiem; atzinīgi vērtē CWC līgumslēdzēju valstu konferences 25. sesijā pieņemto lēmumu apturēt Sīrijai dažas no OPCW paredzētajām tiesībām un privilēģijām; atzinīgi vērtē ES pastāvīgo atbalstu UNSGM, vienlaikus uzsverot, cik svarīgi ir aizsargāt tā pārskatatbildību; nosoda mēģinājumus graut UNSGM neatkarību, uzticot tā pārraudzību ANO Drošības padomei; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu BTIK, kas aizliedz bīstamu vīrusu, baktēriju un toksisku vielu izmantošanu pret cilvēkiem; atzinīgi vērtē finansiālo ieguldījumu, ko ES sniedza tieši BTIK un atbalstam bioloģiskās drošības stiprināšanai ārpus ES; aicina AP/PV turpināt centienus, lai veicinātu BTIK vispārēju piemērošanu; norāda, ka jāpastiprina centieni ieviest juridiski saistošu mehānismu, lai pārbaudītu atbilstību BTIK; aicina visas puses, tostarp ASV, atsākt sarunas ar BTIK ad hoc grupas starpniecību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver svarīgo darbu, ko ES Satelītcentrs veicis, izmantojot kosmosa resursus, satelītattēlus un ģeotelpiskos izlūkdatus, lai uzraudzītu atbilstību MII atbruņošanās un neizplatīšanas saistībām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda uz straujo progresu MI sistēmu attīstībā militārajā jomā; tādēļ atkārtoti aicina ES uzņemties vadību starptautiskajos regulatīvajos centienos, lai nodrošinātu, ka MI izstrāde un piemērošana militārām vajadzībām atbilst stingrajiem ierobežojumiem, kas noteikti starptautiskajās tiesībās, tostarp starptautiskajās humanitārajās tiesībās un cilvēktiesībās; aicina ES arī sagatavot ceļu globālām sarunām, lai atjauninātu visus esošos ieroču kontroles, atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas instrumentus, lai ņemtu vērā karadarbībā izmantotās MI iespējotās sistēmas; uzsver, ka jaunās tehnoloģijas, kuras nav starptautisko tiesību darbības jomā, būtu jānovērtē saskaņā ar cilvēcīguma principu un sabiedrības sirdsapziņas nosacījumiem; aicina AP/PV, dalībvalstis un Eiropadomi pieņemt kopēju nostāju autonomu ieroču sistēmu jautājumā, saskaņā ar kuru cilvēki īstenotu apzinātu kontroli pār ieroču sistēmu svarīgākajām funkcijām; uzstāj, ka ES ir jāatbalsta centieni, kas paredzēti ANO Parasto ieroču konvencijā, ar kuru Augstās līgumslēdzējas puses sniedz ieguldījumu Valdības ekspertu grupas darbā jauno tehnoloģiju jomā saistībā ar letālām autonomām ieroču sistēmām, lai panāktu vienprātību par juridiski saistošu instrumentu, ar kuru tiktu aizliegti letāli autonomi ieroči, kuru izmantošanā nav paredzēta cilvēka īstenota jēgpilna kontrole; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ES palielināt ieguldījumus MI spējās, kas atbilstu dalībvalstu darbības koncepcijām; uzsver, ka MI pieaugošā nozīme prasa arī ciešāku sadarbību ar līdzīgi domājošiem partneriem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver nepieciešamību nodrošināt sieviešu vienlīdzīgu, pilnīgu un jēgpilnu līdzdalību un integrēšanu atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas konferencēs un forumos, tostarp atbruņošanās diplomātijā un visos ar atbruņošanos saistītu lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka ir jāveic papildu pasākumi, lai apkarotu MII izplatīšanas finansēšanu, nolūkā nepieļaut tehnoloģiju un zināšanu nodošanu naidīgiem nevalstiskiem dalībniekiem, kā arī norāda uz potenciālajiem draudiem, ko CBRN terorisms rada mūsu kolektīvajai drošībai; norāda, ka ES ir jāveicina atbildīga zinātne, lai novērstu zinātniskās pētniecības un eksperimentu ļaunprātīgu izmantošanu; uzsver, ka ir jāapkaro CBRN materiālu kontrabanda un nelikumīga tirdzniecība un jānovērš novirzīšanas riski; aicina EĀDD un Komisiju pievērsties šim jautājumam gaidāmajā kopīgajā paziņojumā par stratēģisku pieeju bijušo kaujinieku atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas atbalstam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver nepieciešamību vēl vairāk censties stiprināt ES gatavību un pasākumus pret CBRN draudiem, attīstot dekontaminācijas, krājumu veidošanas un uzraudzības spējas pašreizējā ES civilās aizsardzības mehānisma ietvaros; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OV C 449, 23.12.2020., 149. lpp.

(2)  OV C 404, 6.10.2021., 63. lpp.

(3)  OV C 404, 6.10.2021., 240. lpp.

(4)  OV C 456, 10.11.2021., 78. lpp.

(5)  OV C 433, 23.12.2019., 86. lpp.

(6)  OV C 440, 30.12.2015., 97. lpp.

(7)  OV C 215, 19.6.2018., 202. lpp.

(8)  OV L 206, 11.6.2021., 1. lpp.

(9)  OV C 341, 13.10.2020., 1. lpp.

(10)  OV C 298, 26.7.2021., 1. lpp.

(11)  OV L 90, 10.4.2010., 8. lpp.

(12)  OV L 372 I, 9.11.2020., 4. lpp.

(13)  OV L 207, 30.6.2020., 15. lpp.

(14)  OV L 149, 7.6.2019., 63. lpp.

(15)  OV L 259, 16.10.2018., 12. lpp.

(16)  OV L 341, 15.10.2020., 1. lpp.

(17)  OV L 207, 30.6.2020., 36. lpp.

(18)  OV L 19, 22.1.2019., 11. lpp.

(19)  Apvienotā Karaliste, Francija un Vācija.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/80 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/80

---

P9_TA(2021)0505

Jauni ES humanitārās rīcības virzieni

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par jauniem ES humanitārās rīcības virzieniem (2021/2163(INI))

(2022/C 251/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. un 214. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. un 214. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/836, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/836, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (3),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo 2008. gada paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo 2008. gada paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (4),

| — | ņemot vērā 1949. gada 12. augusta Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada 12. augusta Ženēvas Konvenciju par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 8. maija Lēmumu 2003/335/TI par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 8. maija Lēmumu 2003/335/TI par genocīda, noziegumu pret cilvēci un kara noziegumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra secinājumus “Pārtikas un uztura nodrošinājuma stiprināšana pasaulē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. novembra secinājumus “Pārtikas un uztura nodrošinājuma stiprināšana pasaulē”,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu (6),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2016. gada 3. maija Rezolūciju Nr. 2286 par ievainoto un slimo, kā arī veselības aprūpes un humānās palīdzības darbinieku aizsardzību bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2016. gada 3. maija Rezolūciju Nr. 2286 par ievainoto un slimo, kā arī veselības aprūpes un humānās palīdzības darbinieku aizsardzību bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 23. augusta ziņojumu par pasaules humānās palīdzības samita rezultātiem un samita dalībnieku pausto apņemšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 23. augusta ziņojumu par pasaules humānās palīdzības samita rezultātiem un samita dalībnieku pausto apņemšanos,

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. maijā parakstīto Lielo vienošanos, ikgadējos neatkarīgos ziņojumus par to, jo īpaši 2021. gada ziņojumu, un Lielās vienošanās 2.0 satvaru un pielikumus, ar kuriem iepazīstināja Lielās vienošanās gadskārtējā sanāksmē 2021. gada 15.–17. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. maijā parakstīto Lielo vienošanos, ikgadējos neatkarīgos ziņojumus par to, jo īpaši 2021. gada ziņojumu, un Lielās vienošanās 2.0 satvaru un pielikumus, ar kuriem iepazīstināja Lielās vienošanās gadskārtējā sanāksmē 2021. gada 15.–17. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos 2021. gada jūlija ziņojumu par elastīga finansējuma izmantošanu 2020. gadā un tā atjauninājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos 2021. gada jūlija ziņojumu par elastīga finansējuma izmantošanu 2020. gadā un tā atjauninājumus,

| — | ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, kas pieņemta trešajā ANO Pasaules konferencē par katastrofu riska mazināšanu, kura notika 2015. gada 14.–18. martā Sendai (Japānā), un rezultātus, kas gūti Kankunā (2017. gadā) un Ženēvā (2019. gadā) rīkotajās globālajās platformās katastrofu riska mazināšanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sendai ietvarprogrammu katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, kas pieņemta trešajā ANO Pasaules konferencē par katastrofu riska mazināšanu, kura notika 2015. gada 14.–18. martā Sendai (Japānā), un rezultātus, kas gūti Kankunā (2017. gadā) un Ženēvā (2019. gadā) rīkotajās globālajās platformās katastrofu riska mazināšanas jomā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja 2021. gada pasaules humānās palīdzības pārskatu un tā ikmēneša atjauninājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja 2021. gada pasaules humānās palīdzības pārskatu un tā ikmēneša atjauninājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 10. marta paziņojumu par ES humanitāro rīcību: jaunas problēmas, tie paši principi (COM(2021)0110), kā arī vēlāk pieņemtos Padomes 2021. gada 20. maija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 10. marta paziņojumu par ES humanitāro rīcību: jaunas problēmas, tie paši principi (COM(2021)0110), kā arī vēlāk pieņemtos Padomes 2021. gada 20. maija secinājumus,

| — | ņemot vērā rezolūcijas par humāno palīdzību, jo īpaši 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ES pieeju attiecībā uz noturību pret katastrofām un to riska mazināšanu jaunattīstības valstīs — pieredze, kas gūta saistībā ar pārtikas nodrošinājuma krīzēm (7), 2015. gada 26. novembra rezolūciju par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (8), 2015. gada 16. decembra rezolūciju par gatavošanos pasaules humānās palīdzības samitam — risināmie jautājumi un iespējas sniegt humāno palīdzību (9), 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par noturību kā ES ārējās darbības stratēģisko prioritāti (10) un 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par attīstības sadarbības instrumenta, humānās palīdzības instrumenta un Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par humāno palīdzību, jo īpaši 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ES pieeju attiecībā uz noturību pret katastrofām un to riska mazināšanu jaunattīstības valstīs — pieredze, kas gūta saistībā ar pārtikas nodrošinājuma krīzēm (7), 2015. gada 26. novembra rezolūciju par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (8), 2015. gada 16. decembra rezolūciju par gatavošanos pasaules humānās palīdzības samitam — risināmie jautājumi un iespējas sniegt humāno palīdzību (9), 2017. gada 1. jūnija rezolūciju par noturību kā ES ārējās darbības stratēģisko prioritāti (10) un 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par attīstības sadarbības instrumenta, humānās palīdzības instrumenta un Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0328/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A9-0328/2021),

| A. | tā kā humānās palīdzības vajadzības ir sasniegušas visu laiku augstāko līmeni — 2021. gadā palīdzība bija vajadzīga 238 miljoniem cilvēku, galvenokārt konfliktu dēļ, kā arī sistēmisku faktoru, piemēram, klimata pārmaiņu, dabas katastrofu, vides degradācijas, pasaules iedzīvotāju skaita pieauguma, pārtikas trūkuma, ierobežotu ūdens resursu un neveiksmīgas pārvaldības dēļ; tā kā humanitāro vajadzību pieaugums un to pieaugošā sarežģītība skar katru no IAM un norāda uz satraucošu pasaules progresa trūkumu attiecībā uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

A.

tā kā humānās palīdzības vajadzības ir sasniegušas visu laiku augstāko līmeni — 2021. gadā palīdzība bija vajadzīga 238 miljoniem cilvēku, galvenokārt konfliktu dēļ, kā arī sistēmisku faktoru, piemēram, klimata pārmaiņu, dabas katastrofu, vides degradācijas, pasaules iedzīvotāju skaita pieauguma, pārtikas trūkuma, ierobežotu ūdens resursu un neveiksmīgas pārvaldības dēļ; tā kā humanitāro vajadzību pieaugums un to pieaugošā sarežģītība skar katru no IAM un norāda uz satraucošu pasaules progresa trūkumu attiecībā uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam;

| B. | tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi iepriekš pastāvošo nestabilitāti un nevienlīdzību, palielinājusi humanitārās vajadzības, jo īpaši izraisījusi strauju bada pieaugumu un pārtikas apgādes trūkumu (gandrīz 300 miljoniem cilvēku draud risks nonākt akūtā pārtikas trūkumā un vairāk nekā 40 miljoniem cilvēku draud ārkārtas situācija pārtikas nodrošinājuma ziņā), un kavējusi humānās palīdzības sniegšanu robežu slēgšanas un citu tādu ierobežojumu dēļ, kurus, piemēram, radījušas bruņotu konfliktu puses; tā kā humanitāro vajadzību pieaugums daļēji ir saistīts ar nepietiekamu attīstības palīdzību, kuras mērķis būtu novērst nestabilitātes cēloņus; tā kā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas datiem laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam humānā palīdzība visās nestabilajās situācijās palielinājās par 38 %, savukārt plānojamā attīstības palīdzība nestabilām situācijām tajā pašā laikposmā nepalielinājās (12); tā kā laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam humānā palīdzība veidoja otro lielāko daļu no aizjūras attīstības palīdzības iemaksām Attīstības palīdzības komitejas 29 valstīs (13); |
| --- | --- |

B.

tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi iepriekš pastāvošo nestabilitāti un nevienlīdzību, palielinājusi humanitārās vajadzības, jo īpaši izraisījusi strauju bada pieaugumu un pārtikas apgādes trūkumu (gandrīz 300 miljoniem cilvēku draud risks nonākt akūtā pārtikas trūkumā un vairāk nekā 40 miljoniem cilvēku draud ārkārtas situācija pārtikas nodrošinājuma ziņā), un kavējusi humānās palīdzības sniegšanu robežu slēgšanas un citu tādu ierobežojumu dēļ, kurus, piemēram, radījušas bruņotu konfliktu puses; tā kā humanitāro vajadzību pieaugums daļēji ir saistīts ar nepietiekamu attīstības palīdzību, kuras mērķis būtu novērst nestabilitātes cēloņus; tā kā saskaņā ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas datiem laikposmā no 2015. gada līdz 2016. gadam humānā palīdzība visās nestabilajās situācijās palielinājās par 38 %, savukārt plānojamā attīstības palīdzība nestabilām situācijām tajā pašā laikposmā nepalielinājās (12); tā kā laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam humānā palīdzība veidoja otro lielāko daļu no aizjūras attīstības palīdzības iemaksām Attīstības palīdzības komitejas 29 valstīs (13);

| C. | tā kā, no vienas puses, Covid-19 pandēmija ir radījusi vairākus loģistikas šķēršļus starptautiskajām organizācijām, kas veic palīdzības darbības, savukārt, no otras puses, šīs loģistikas problēmas ir veicinājušas vairākas izmaiņas palīdzības programmu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz humānās palīdzības lokalizācijas nozīmes palielināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, no vienas puses, Covid-19 pandēmija ir radījusi vairākus loģistikas šķēršļus starptautiskajām organizācijām, kas veic palīdzības darbības, savukārt, no otras puses, šīs loģistikas problēmas ir veicinājušas vairākas izmaiņas palīdzības programmu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz humānās palīdzības lokalizācijas nozīmes palielināšanu;

| D. | tā kā 2018. gadā aptuveni 108 miljoniem cilvēku bija nepieciešama starptautiska humānā palīdzība vētras, plūdu, sausuma un mežu ugunsgrēku dēļ; tā kā līdz 2050. gadam ar klimatu saistītu katastrofu un klimata pārmaiņu sociālekonomiskās ietekmes dēļ vairāk nekā 200 miljoniem cilvēku katru gadu varētu būt vajadzīga humānā palīdzība; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2018. gadā aptuveni 108 miljoniem cilvēku bija nepieciešama starptautiska humānā palīdzība vētras, plūdu, sausuma un mežu ugunsgrēku dēļ; tā kā līdz 2050. gadam ar klimatu saistītu katastrofu un klimata pārmaiņu sociālekonomiskās ietekmes dēļ vairāk nekā 200 miljoniem cilvēku katru gadu varētu būt vajadzīga humānā palīdzība;

| E. | tā kā ārkārtas situācijas vissmagāk skar sievietes un meitenes; tā kā pusaudzēm konfliktu zonās ir par 90 % lielāks risks pamest skolu, 70 % sieviešu humanitāru krīžu situācijās biežāk skar ar dzimumu saistīta vardarbība un vairāk nekā 70 % no cilvēkiem, kas cieš no hroniska bada, ir sievietes; |
| --- | --- |

E.

tā kā ārkārtas situācijas vissmagāk skar sievietes un meitenes; tā kā pusaudzēm konfliktu zonās ir par 90 % lielāks risks pamest skolu, 70 % sieviešu humanitāru krīžu situācijās biežāk skar ar dzimumu saistīta vardarbība un vairāk nekā 70 % no cilvēkiem, kas cieš no hroniska bada, ir sievietes;

| F. | tā kā ES humānās palīdzības gaisa tilts, kas tika izveidots, reaģējot uz pandēmijas radītajiem transporta ierobežojumiem, ir ievērojami palīdzējis novērst kritiskos pārtraukumus humānās palīdzības sniegšanā un atvieglojis palīdzības, ārkārtas palīdzības un humānās palīdzības transportēšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES humānās palīdzības gaisa tilts, kas tika izveidots, reaģējot uz pandēmijas radītajiem transporta ierobežojumiem, ir ievērojami palīdzējis novērst kritiskos pārtraukumus humānās palīdzības sniegšanā un atvieglojis palīdzības, ārkārtas palīdzības un humānās palīdzības transportēšanu;

| G. | tā kā klimata pārmaiņu izraisītu katastrofu biežums un intensitāte veicina konfliktus un arvien vairāk cilvēku ir spiesti ilgstoši uzturēties piespiedu pārvietošanas apstākļos, kādi iepriekš nekad nav pieredzēti, turklāt vairākas ieilgušas krīzes joprojām nav atrisinātas; |
| --- | --- |

G.

tā kā klimata pārmaiņu izraisītu katastrofu biežums un intensitāte veicina konfliktus un arvien vairāk cilvēku ir spiesti ilgstoši uzturēties piespiedu pārvietošanas apstākļos, kādi iepriekš nekad nav pieredzēti, turklāt vairākas ieilgušas krīzes joprojām nav atrisinātas;

| H. | tā kā nav nodrošināts pietiekams resursu pieaugums pieaugošajām humanitārajām vajadzībām, kā rezultātā strauji pieaug finansējuma deficīts: 2020. gadā tika nodrošināta mazāk nekā puse no vajadzībām, uz ko attiecās ANO aicinājums sniegt humāno palīdzību, un kopš 2021. gada augusta vajadzībām, kurām nepieciešamais finansējums tika lēsts 36,6 miljardu USD apmērā, bija pieejami tikai 10,9 miljardi USD (t. i., 30 % no vajadzīgās kopsummas) (14); tā kā 2020. gadā 20 lielāko publisko līdzekļu devēju nodrošinātais finansējums, kas nebija saistīts ar reaģēšanu uz Covid-19 pandēmiju, samazinājās zem 2019. gada līmeņa (15); |
| --- | --- |

H.

tā kā nav nodrošināts pietiekams resursu pieaugums pieaugošajām humanitārajām vajadzībām, kā rezultātā strauji pieaug finansējuma deficīts: 2020. gadā tika nodrošināta mazāk nekā puse no vajadzībām, uz ko attiecās ANO aicinājums sniegt humāno palīdzību, un kopš 2021. gada augusta vajadzībām, kurām nepieciešamais finansējums tika lēsts 36,6 miljardu USD apmērā, bija pieejami tikai 10,9 miljardi USD (t. i., 30 % no vajadzīgās kopsummas) (14); tā kā 2020. gadā 20 lielāko publisko līdzekļu devēju nodrošinātais finansējums, kas nebija saistīts ar reaģēšanu uz Covid-19 pandēmiju, samazinājās zem 2019. gada līmeņa (15);

| I. | tā kā globālais humānās palīdzības finansējums joprojām lielā mērā ir atkarīgs no ļoti ierobežota līdzekļu devēju skaita un desmit lielākie no tiem nodrošina aptuveni 85 % no kopējā finansējuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā globālais humānās palīdzības finansējums joprojām lielā mērā ir atkarīgs no ļoti ierobežota līdzekļu devēju skaita un desmit lielākie no tiem nodrošina aptuveni 85 % no kopējā finansējuma;

| J. | tā kā humānā palīdzība ir svarīga ES ārējās darbības daļa un tā kā 2020. gadā ES un dalībvalstu kopējais finansējums veidoja 36 % no globālās humānās palīdzības — tas ir vislielākais īpatsvars pasaulē; tā kā iemaksu apmērs dažādās ES dalībvalstīs ir atšķirīgs, proti, četras dalībvalstis un Komisija nodrošina aptuveni 90 % no kopējā ES humānās palīdzības finansējuma; |
| --- | --- |

J.

tā kā humānā palīdzība ir svarīga ES ārējās darbības daļa un tā kā 2020. gadā ES un dalībvalstu kopējais finansējums veidoja 36 % no globālās humānās palīdzības — tas ir vislielākais īpatsvars pasaulē; tā kā iemaksu apmērs dažādās ES dalībvalstīs ir atšķirīgs, proti, četras dalībvalstis un Komisija nodrošina aptuveni 90 % no kopējā ES humānās palīdzības finansējuma;

| K. | tā kā Lielās vienošanās 2.0 parakstītāju atkārtoti apstiprinātā apņemšanās nodrošināt, ka humānā palīdzība tiek sniegta pēc iespējas vietējā līmenī un, ja nepieciešams, starptautiskā līmenī, ietver apņemšanos vismaz 25 % no humānās palīdzības finansējuma piešķirt pēc iespējas tiešāk vietējiem un valsts līmeņa dalībniekiem; tā kā tomēr šis mērķis nebūt vēl nav sasniegts; |
| --- | --- |

K.

tā kā Lielās vienošanās 2.0 parakstītāju atkārtoti apstiprinātā apņemšanās nodrošināt, ka humānā palīdzība tiek sniegta pēc iespējas vietējā līmenī un, ja nepieciešams, starptautiskā līmenī, ietver apņemšanos vismaz 25 % no humānās palīdzības finansējuma piešķirt pēc iespējas tiešāk vietējiem un valsts līmeņa dalībniekiem; tā kā tomēr šis mērķis nebūt vēl nav sasniegts;

| L. | tā kā šīs attīstībai paredzētā finansējuma nepietiekamības dēļ ir jāuzlabo humānās palīdzības sistēmas efektivitāte, lietderība, pamanāmība, risku dalīšana, pārredzamība un pārskatatbildība un jānodrošina, ka vairāk valstu iesaistās humānās palīdzības centienos, lai palīdzība atbilstu skarto iedzīvotāju vajadzībām, kā nesen uzsvēra Lielā vienošanās 2.0, kurā galvenā uzmanība pievērsta lokalizācijai un kvalitatīvam finansējumam kā būtiskām veicinošām prioritātēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā šīs attīstībai paredzētā finansējuma nepietiekamības dēļ ir jāuzlabo humānās palīdzības sistēmas efektivitāte, lietderība, pamanāmība, risku dalīšana, pārredzamība un pārskatatbildība un jānodrošina, ka vairāk valstu iesaistās humānās palīdzības centienos, lai palīdzība atbilstu skarto iedzīvotāju vajadzībām, kā nesen uzsvēra Lielā vienošanās 2.0, kurā galvenā uzmanība pievērsta lokalizācijai un kvalitatīvam finansējumam kā būtiskām veicinošām prioritātēm;

| M. | tā kā “kvalitatīvs finansējums” ir viena no divām Lielās vienošanās 2.0 galvenajām veicinošajām prioritātēm; tā kā 2016. gada Augsta līmeņa politiskā foruma par humānās palīdzības finansēšanu otrais pīlārs paredz paplašināt humānās palīdzības resursu bāzi, izmantojot partnerības ar jauniem vai topošiem divpusējiem līdzekļu devējiem un privāto sektoru, un veicināt naudas pārvedumu plūsmas un Islāma sociālo finansējumu (16); tā kā privāto līdzekļu devēju sniegtās humānās palīdzības apjoms jau pieaug, jo tas no 6,2 miljardiem USD 2018. gadā palielinājās līdz rekordlielai summai 6,8 miljardu USD apmērā 2019. gadā, t. i., par 9 % (17); |
| --- | --- |

M.

tā kā “kvalitatīvs finansējums” ir viena no divām Lielās vienošanās 2.0 galvenajām veicinošajām prioritātēm; tā kā 2016. gada Augsta līmeņa politiskā foruma par humānās palīdzības finansēšanu otrais pīlārs paredz paplašināt humānās palīdzības resursu bāzi, izmantojot partnerības ar jauniem vai topošiem divpusējiem līdzekļu devējiem un privāto sektoru, un veicināt naudas pārvedumu plūsmas un Islāma sociālo finansējumu (16); tā kā privāto līdzekļu devēju sniegtās humānās palīdzības apjoms jau pieaug, jo tas no 6,2 miljardiem USD 2018. gadā palielinājās līdz rekordlielai summai 6,8 miljardu USD apmērā 2019. gadā, t. i., par 9 % (17);

| N. | tā kā Komisija ir ierosinājusi sākt izmēģinājuma projektu attiecībā uz finansējuma apvienošanu, lai ievērojami palielinātu humānās palīdzības pasākumu resursu bāzi, un šajā nolūkā ir aicinājusi arī turpmāk iesaistīt privāto sektoru; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija ir ierosinājusi sākt izmēģinājuma projektu attiecībā uz finansējuma apvienošanu, lai ievērojami palielinātu humānās palīdzības pasākumu resursu bāzi, un šajā nolūkā ir aicinājusi arī turpmāk iesaistīt privāto sektoru;

| O. | tā kā problemātisks jautājums joprojām ir humānās palīdzības sadrumstalotība, kas veidojas tādēļ, ka ir liels skaits līdzekļu devēju un palīdzības jomā darbojošos aģentūru, bet to veiktās darbības un projekti netiek savstarpēji koordinēti; |
| --- | --- |

O.

tā kā problemātisks jautājums joprojām ir humānās palīdzības sadrumstalotība, kas veidojas tādēļ, ka ir liels skaits līdzekļu devēju un palīdzības jomā darbojošos aģentūru, bet to veiktās darbības un projekti netiek savstarpēji koordinēti;

| P. | tā kā līdzekļu devēji attīstības sadarbības un humānās palīdzības jomā mudina izmantot konsorcija organizāciju; tā kā salīdzinājumā ar citām metodēm konsorcija organizācijai parasti ir raksturīgi vērienīgāki mērķi un vairāk resursu; |
| --- | --- |

P.

tā kā līdzekļu devēji attīstības sadarbības un humānās palīdzības jomā mudina izmantot konsorcija organizāciju; tā kā salīdzinājumā ar citām metodēm konsorcija organizācijai parasti ir raksturīgi vērienīgāki mērķi un vairāk resursu;

| Q. | tā kā humanitāro krīžu risināšanai ir vajadzīgs ne tikai lielāks finansējums, bet arī izlēmīgi politiski centieni samazināt vajadzības, novēršot un izbeidzot konfliktus, aizsargājot cilvēka pamattiesības, veicinot ilgtspējīgu attīstību, samazinot riskus un neaizsargātību, cīnoties pret klimata pārmaiņām un pielāgojoties tām, novēršot korupciju līdzekļu piešķiršanā un novēršot pārredzamības trūkumu attiecībās ar vietējām organizācijām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā humanitāro krīžu risināšanai ir vajadzīgs ne tikai lielāks finansējums, bet arī izlēmīgi politiski centieni samazināt vajadzības, novēršot un izbeidzot konfliktus, aizsargājot cilvēka pamattiesības, veicinot ilgtspējīgu attīstību, samazinot riskus un neaizsargātību, cīnoties pret klimata pārmaiņām un pielāgojoties tām, novēršot korupciju līdzekļu piešķiršanā un novēršot pārredzamības trūkumu attiecībās ar vietējām organizācijām;

| R. | tā kā visā pasaulē tiek apdraudētas pamatnormas un principi, par ko liecina regulāri starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi, jo cita starpā notiek uzbrukumi civiliedzīvotājiem un humānās palīdzības un medicīnas darbiniekiem, kā arī arvien palielinās šķēršļi humānās palīdzības sniegšanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā visā pasaulē tiek apdraudētas pamatnormas un principi, par ko liecina regulāri starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumi, jo cita starpā notiek uzbrukumi civiliedzīvotājiem un humānās palīdzības un medicīnas darbiniekiem, kā arī arvien palielinās šķēršļi humānās palīdzības sniegšanai;

| S. | tā kā pēdējo gadu laikā ir strauji palielinājies uzbrukumu skaits humānās palīdzības darbiniekiem, |
| --- | --- |

S.

tā kā pēdējo gadu laikā ir strauji palielinājies uzbrukumu skaits humānās palīdzības darbiniekiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES humanitāro rīcību: jaunas problēmas, tie paši principi, kā arī tās konkrētos priekšlikumus par humānās palīdzības sniegšanas uzlabošanu; aicina ātri īstenot šos priekšlikumus, cieši apspriežoties un sadarbojoties ar humānās palīdzības partneriem, lai nodrošinātu, ka palīdzība ir prognozējama, nav sadrumstalota un nedublējas ar citām darbībām; atkārtoti norāda, ka saskaņā ar Eiropas konsensu par humāno palīdzību ES humānā palīdzība vienmēr ir jāsniedz, pamatojoties tikai uz precīzi noteiktām un iepriekš izvērtētām vajadzībām, tai pilnībā jāatbilst humanitārajiem principiem — cilvēcībai, neitralitātei, objektivitātei un neatkarībai — un īpaša uzmanība jāpievērš problēmām, ar ko piekļuvē humānajai palīdzībai saskaras neaizsargātās grupas, piemēram, cilvēki ar invaliditāti, minoritātes un citas marginalizētas personas; aicina Komisiju jaunās humānās palīdzības pieejas centrā izvirzīt principu “nevienu neatstāt novārtā”; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu integrēt izglītību ārkārtas situāciju risināšanā, lai nepieļautu to, ka bērni pamet skolu, jo īpaši ilgstošu konfliktu gadījumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām norāda uz straujo humānās palīdzības finansējuma deficīta pieaugumu, jo lielākie līdzekļu devēji samazina finansējumu laikā, kad vajadzības pieaug; uzsver lielās atšķirības attiecībā uz iemaksām gan globālā, gan ES mērogā; aicina Komisiju nodrošināt stabilu gada budžetu ES humānajai palīdzībai, lai garantētu savlaicīgu, paredzamu un elastīgu humānās palīdzības finansējumu katra finanšu gada sākumā gan ieilgušu krīžu risināšanai, gan reaģēšanai uz jaunām krīzēm, un rezervē solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos saglabāt nodalītu finansējumu humanitārajām krīzēm ārpus ES ar mērķi saglabāt pašreizējās spējas ātri mobilizēt papildu līdzekļus jaunu, saasinātu vai pēkšņu ārkārtas situāciju gadījumā; prasa ES iestāties par lielāku starptautiskās atbildības dalīšanu un humānās palīdzības finansējuma palielināšanu; mudina dalībvalstis rādīt labu piemēru un atvēlēt humānajai palīdzībai noteiktu daļu no sava nacionālā kopienākuma; aicina Komisiju ik gadu ziņot par tās humānās palīdzības finansējuma apjomu, ko ES sniegusi globālā līmenī; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu izstrādāt stratēģiju ilgtermiņa sadarbībai ar trešām valstīm, jo īpaši jaunajiem līdzekļu devējiem, un šajā nolūkā izmantot ES divpusējo, reģionālo un daudzpusējo diplomātiju, lai paplašinātu to līdzekļu devēju valstu loku, kuras brīvprātīgi sniedz ieguldījumu humānajā palīdzībā; uzsver, ka papildu līdzekļu devēju valstu ieguldījums ļautu palielināt summu, kas vajadzīga starptautisko humanitāro krīžu risināšanai; ar bažām norāda, ka ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā nav oficiālas vienošanās par humāno palīdzību, un aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie tā, lai izveidotu oficiālu ES un Apvienotās Karalistes partnerību humānās palīdzības jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver Komisijas apņemšanos piesaistīt privāto finansējumu un vēl vairāk iesaistīt privāto sektoru ES humānās palīdzības sniegšanā, kā arī 2021. gadā sākt iniciatīvas par humānās palīdzības finansējuma apvienošanu izmēģinājuma projektu, kurā izmanto ES humānās palīdzības budžeta līdzekļus; aicina Komisiju sniegt Parlamentam vairāk informācijas un rakstisku novērtējumu par to, kā minētais izmēģinājuma projekts humānās palīdzības finansējuma apvienošanai tiek īstenots, un tajā izvērtēt saskaņotību ar ārējās darbības mērķiem; uzsver potenciālu, kāds ir apvienošanas iniciatīvām, tostarp humānās palīdzības ietekmes obligācijām un katastrofu riska apdrošināšanas shēmām, kurās cita starpā pilnībā izmanto Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai plus līdzekļus humanitārām vajadzībām; tomēr uzsver, ka turpmākas sadarbības īstenošanai ar privāto sektoru ir jāanalizē līdzšinējā sadarbībā panāktie rezultāti un jāveicina vienīgi tās partnerības, kas atbilst ES ārējās darbības mērķiem un starptautiskajiem humānās palīdzības principiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž satraukumu par to, ka pieaug smagu starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumu skaits; aicina izveidot ES koordinācijas mehānismu, kura mērķis būtu izstrādāt saskaņotu ES pieeju starptautiskajām humanitārajām tiesībām, uzraudzīt pārkāpumus un mudināt nodrošināt starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, šim nolūkam cita starpā izmantojot attiecīgās politiskās, attīstības palīdzības, tirdzniecības un ekonomiskās sviras ES ārējā darbībā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju, Komisijas priekšsēdētājas vietnieku/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstis cieši uzraudzīt starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus un iekļaut šos pārkāpumus kā kritēriju fizisku personu vai struktūru iekļaušanai attiecīgajos ES sankciju režīmos saskaņā ar ES pamatnostādnēm par starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu; norāda, ka sankcijām un ierobežojošiem pasākumiem, ko veic saskaņā ar ES kopējo ārpolitiku un drošības politiku, ir jāatbilst starptautiskajām humanitārajām tiesībām un tie nedrīkst kavēt humānās palīdzības pasākumu veikšanu; uzsver, ka ierobežojošo pasākumu režīmos ir konsekventi jāiekļauj izņēmumi humanitāru apsvērumu dēļ un jāsniedz nepieciešamais atbalsts un norādījumi partneriem šo izņēmumu efektīvai piemērošanai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt starptautiskās humanitārās tiesības un enerģiski saukt pie atbildības un sodīt tos, kuri izmanto badu kā kara ieroci, ar mērķi novērst plaši izplatītos tiesību uz pārtiku pārkāpumus konfliktu laikā, atkārtotu bada izmantošanu kā karadarbības metodi un piekļuves humānajai palīdzībai liegšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa ES un tās dalībvalstīm ātri izpildīt saistības, ko tās uzņēmās pasaules humānās palīdzības samitā un saistībā ar Lielo vienošanos; uzsver, ka ir svarīgi padarīt humāno palīdzību efektīvāku un lietderīgāku un šajā nolūkā palielināt finansējuma elastību, izmantojot neiezīmētu vai nesaistoši iezīmētu daudzgadu finansējumu, kas pielāgots vietējiem apstākļiem, vajadzībām un ir orientēts uz cilvēkiem, kā arī samazināt administratīvo slogu humānās palīdzības partneriem, un šajā nolūkā saskaņot un vienkāršot līdzekļu devēju priekšlikumu un ziņošanas prasības, finansēt valsts un vietējos dalībniekus un cita starpā veicināt inovatīvus risinājumus; atgādina, ka ieilgušās krīzēs joprojām ir vērojamas humanitāras vajadzības, un aicina ES un tās dalībvalstis paredzēt konkrētus risinājumus efektīvai humānās palīdzības un attīstības finansējuma piešķiršanai partneriem, kas darbojas šajā kontekstā; mudina ES un tās dalībvalstis dotāciju nolīgumos ar partneriem ieviest pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt pietiekamu programmas elastību, lai šie partneri pēkšņas ārkārtas situācijas gadījumā varētu ātri pāriet no attīstības darbībām uz ārkārtas reaģēšanu, tostarp attiecībā uz finansējumu, ko nodrošina jaunais Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments “Eiropa pasaulē”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzturēt un veicināt attiecīgo departamentu reālistisku dialogu par riska dalīšanu ar saviem humānās palīdzības partneriem un citām ieinteresētajām personām, pamatojoties uz jaunāko pieredzi un gūtajām atziņām, nolūkā pastāvīgi censties uzlabot spēkā esošos finansēšanas noteikumus un padarīt tos efektīvākus un lietderīgākus, jo īpaši ļoti nepastāvīgu humanitāro krīžu laikā; norāda, ka riska apzināšanās ir izrādījusies efektīvs instruments riska mazināšanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir īpaši svarīgi atbalstīt vietējos dalībniekus, un mudina Komisiju izstrādāt vērienīgu lokalizācijas politiku, tostarp veicinot pārredzamību, izmantojot partneru speciālās zināšanas un pieredzi un ieskicējot, kā sniegt lielāku un labāku atbalstu vietējiem respondentiem, lai stiprinātu viņu spējas, dotu viņiem iespēju izmantot visus pieejamos instrumentus un nodrošinātu viņu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos, un vienlaikus risināt savstarpējas pārskatatbildības un riska dalīšanas jautājumu, jo vietējo respondentu stiprināšana ir būtisks faktors, lai nākotnē mazinātu vajadzību pēc starptautiskās humānās palīdzības; aicina Komisiju nodrošināt, ka sieviešu vienlīdzīga līdzdalība un viņu iespēju nodrošināšana tiek skaidri integrēta jebkādos jaunos mehānismos ar mērķi stiprināt vietējo dalībnieku lomu humānās palīdzības pasākumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas kontekstā lokalizācija palīdz labāk reaģēt uz vajadzībām veselības jomā un šajā nolūkā veikt pasākumus, kas ir pielāgoti jaunattīstības valstu situācijai, nolūkā izvairīties no Eiropas aizspriedumiem, jo īpaši attiecībā uz ierobežošanas protokoliem un profilakses kampaņām; aicina pienācīgi apkarot eirocentriskas pieejas dominēšanu ārkārtas situācijās, kas jānovērš, vēl vairāk pielāgojot humānās palīdzības pasākumus vietējām vajadzībām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver klimata pārmaiņu radītās problēmas un atzinīgi vērtē apņemšanos turpināt humānās palīdzības pasākumos integrēt klimata pārmaiņu ietekmi un vides faktorus, stiprināt neaizsargāto reģionu klimatnoturību un veidot neaizsargātu kopienu noturību pret klimata pārmaiņām, šajā nolūkā attīstot sagatavotību katastrofām un profilakses pasākumus atbilstīgi trīskāršas saiknes pieejai, kurā iesaista pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas un ņem vērā katastrofu skarto iedzīvotāju, jo īpaši pārvietoto personu un uzņēmējkopienu, īpašās palīdzības un aizsardzības vajadzības un klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi; turklāt atzinīgi vērtē saistības padarīt ES humāno palīdzību ilgtspējīgāku no vides viedokļa un izsekot ar klimatu saistītos izdevumus; aicina Komisiju nodrošināt nepieciešamos resursus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu katastrofu risku, cita starpā izmantojot Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, un paātrināt Sendai saistību īstenošanu ES ārējā darbībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ES humānās palīdzības gaisa tilta konkrētos sasniegumus un ideju izveidot Eiropas humānās palīdzības reaģēšanas spējas, lai novērstu nepilnības ES humānās palīdzības sniegšanā; aicina regulāri apspriesties ar dalībvalstīm un humānās palīdzības partneriem par jebkādām jaunām Komisijas iniciatīvām, kuru pamatā vajadzētu būt pašreizējām humānās palīdzības sniedzēju un ES mehānismu, piemēram, civilās aizsardzības mehānisma, iespējām un kurām nevajadzētu tos dublēt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka, lai gan humānās palīdzības mērķis ir risināt steidzamas, dzīvībai bīstamas situācijas, krīzes izraisa virzītājspēki, kuriem nepieciešami ilgtermiņa risinājumi, jo krīžu pamatā esošā nestabilitāte ir būtisks faktors, kas izraisa humanitārās krīzes; aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu pieņemt paziņojumu, ar ko izstrādā skaidru politiku attiecībā uz humānās palīdzības, attīstības un miera saikni, nolūkā novērst atsevišķās politikas jomās esošās nepilnības un vienlaikus nodrošināt, lai tiktu ievērotas humānajai palīdzībai raksturīgās juridiskās iezīmes un principi; uzsver, ka šai saiknes pieejai būtu jāstiprina noturība un jāveicina ilgtspējīgi risinājumi, savukārt IAM būtu jāizmanto kā šādas pieejas satvars, jo Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam sniedz unikālu iespēju risināt nestabilitātes un konfliktu pamatcēloņus, cita starpā pamatojoties uz nevalstisko organizāciju (NVO) praktisko pieredzi; aicina ES un dalībvalstis ātri īstenot šo saiknes pieeju un šajā nolūkā īpašu uzmanību veltīt nestabilitātes novēršanai, konfliktu novēršanai, bada novēršanai, ar katastrofām un klimata pārmaiņu nelabvēlīgajām sekām saistītas pārvietošanas problēmu risināšanai, izglītības un iztikas iespēju nodrošināšanai, agrīnas atveseļošanas atbalstam, reaģēšanas spēju uzlabošanai un pašpaļāvības un noturības veidošanai; aicina Komisiju publicēt novērtējumu par humānās palīdzības un attīstības saiknes darbībspēju sešās 2017. gadā apzinātajās izmēģinājuma valstīs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju izvērtēt iepriekš gūto pieredzi un programmas ar dzimumu saistītu jautājumu risināšanai, jo tas ir aizvien vairāk nepieciešams, ņemot vērā to, ka sievietes ļoti bieži ir konfliktu un katastrofu upuri; aicina turpmākajās humanitārajās darbībās īstenot konkrētākus integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai elementus, tostarp veikt kontekstam atbilstošu un dzimumsensitīvu analīzi un vienlaikus aizsargāt neaizsargāto grupu, tostarp sieviešu, meiteņu un LGBTIK+ kopienas personu, tiesības; atbalsta netraucētu piekļuvi bezmaksas sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumiem un centienus samazināt mirstību un saslimstību un uzsver, ka ir jāuzlabo sagatavotība pandēmijām un epidēmijām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES un tās dalībvalstis īstenot un veicināt Nansena iniciatīvas programmu pāri robežām pārvietotu personu aizsardzībai katastrofu un klimata pārmaiņu kontekstā; uzsver, ka ir svarīgi īstenot sadarbību starp tiem, kas darbojas humānās palīdzības, attīstības, katastrofu riska mazināšanas un klimata pārmaiņu jomā, nolūkā mazināt pārvietošanas risku saistībā ar katastrofām un klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un risināt palīdzības un aizsardzības vajadzības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina īpašu uzmanību veltīt uzturam kā visu cilvēku pamattiesībām ar mērķi nodrošināt uzturdrošību un stiprināt pārtikas sistēmu noturību pret ekonomiskiem, klimatiskiem un cilvēku izraisītiem satricinājumiem; aicina pārskatīt ES rīcības plānu uztura jomā, lai risinātu visas ar nepietiekamu uzturu saistītās problēmas humanitāro krīžu un attīstības kontekstā saskaņā ar Padomes 2018. gada novembra secinājumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti uzsver Komisijas apņemšanos un pastāvīgos centienus veicināt ES humānās palīdzības pamanāmību un informētību par to dažādu ieinteresēto personu vidū visā ES, tostarp NVO, un stiprināt ES redzamību tās ārējā darbībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē paziņojumu par pirmo ES humānās palīdzības forumu, kas notiks 2022. gada janvārī; uzsver, ka šim forumam vajadzētu būt iekļaujošam un pieejamam, jāiesaista humānās palīdzības sniedzēji partneri un jācenšas palielināt ES humānās palīdzības un tās partneru darba pamanāmību, veicināt stratēģisku dialogu par ES humānās palīdzības politiku, vairot politisko atbalstu un informētību par principiālas un uz vajadzībām pamatotas ES humānās palīdzības pieeju un virzīt Komisijas paziņojumā izklāstīto galveno darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

(2)  OV L 185, 26.5.2021., 1. lpp.

(3)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

(4)  OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.

(5)  OV L 118, 14.5.2003., 12. lpp.

(6)  OV C 303, 15.12.2009., 12. lpp.

(7)  OV C 468, 15.12.2016., 120. lpp.

(8)  OV C 366, 27.10.2017., 151. lpp.

(9)  OV C 399, 24.11.2017., 106. lpp.

(10)  OV C 307, 30.8.2018., 177. lpp.

(11)  OV C 390, 18.11.2019., 33. lpp.

(12)  Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, “States of Fragility 2018”, 2018. gada 17. jūlijs.

(13)  Nomura, S., Sakamoto, H., Ishizuka, A., Shimizu, K. un Shibuya, K., “Tracking sectoral allocation of official development
  assistance: a comparative study of the 29 Development Assistance Committee countries, 2011–2018”, Global Health Action, 2021. gada janvāris.

(14)  ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs, Finansējuma izsekošanas sistēma, 2021. gada humānās palīdzības iemaksas.

(15)  Organizācijas Development Initiatives ziņojums “Global Humanitarian Assistance Report 2021”.

(16)  Augsta līmeņa darba grupa par humānās palīdzības finansējumu, ziņojums ANO ģenerālsekretāram “Too important to fail – addressing the humanitarian financing gap”, 2016. gada 17. janvāris.

(17)  Organizācijas Development Initiatives ziņojums “Global Humanitarian Assistance Report 2021”.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/87

---

P9_TA(2021)0506

Sadarbība cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra rezolūcija par sadarbību cīņā pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos (2021/2002(INI))

(2022/C 251/08)

Eiropas Parlaments

| — | ņemot vērā attiecīgās ANO konvencijas, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolus (2000. gada Palermo protokols) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgās ANO konvencijas, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolus (2000. gada Palermo protokols) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kas atvērtas parakstīšanai Strasbūrā attiecīgi 1999. gada 27. janvārī un 1999. gada 4. novembrī, un rezolūcijas (98) 7 un (99) 5, kuras Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēmusi attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā un ar kurām izveido Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju, kas atvērtas parakstīšanai Strasbūrā attiecīgi 1999. gada 27. janvārī un 1999. gada 4. novembrī, un rezolūcijas (98) 7 un (99) 5, kuras Eiropas Padomes Ministru komiteja pieņēmusi attiecīgi 1998. gada 5. maijā un 1999. gada 1. maijā un ar kurām izveido Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO),

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās,

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par tiesvedības nodošanu krimināllietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par tiesvedības nodošanu krimināllietās,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem (Budapeštas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par kibernoziegumiem (Budapeštas konvencija),

| — | ņemot vērā Īpašās ekspertu komitejas pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (MONEYVAL) darbības un Finanšu darījumu darba grupas ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās ekspertu komitejas pasākumu novērtēšanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (MONEYVAL) darbības un Finanšu darījumu darba grupas ieteikumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. jūnija, 2019. gada 18. jūnija un 2020. gada 25. marta secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. jūnija, 2019. gada 18. jūnija un 2020. gada 25. marta secinājumus par paplašināšanos un stabilizācijas un asociācijas procesu,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra Lēmumu (KĀDP) 2018/1788, ar ko atbalsta Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas Informācijas apstrādes centru vieglo un kājnieku ieroču kontrolei, lai īstenotu Reģionālo ceļvedi par nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanu Rietumbalkānos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 19. novembra Lēmumu (KĀDP) 2018/1788, ar ko atbalsta Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas Informācijas apstrādes centru vieglo un kājnieku ieroču kontrolei, lai īstenotu Reģionālo ceļvedi par nelikumīgas ieroču tirdzniecības apkarošanu Rietumbalkānos (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018)0065),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu par ES Drošības savienības stratēģiju (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu par ES Drošības savienības stratēģiju (COM(2020)0605),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu “ES 2020.–2025. gada rīcības plāns attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību” (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumu “ES 2020.–2025. gada rīcības plāns attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību” (COM(2020)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170) un pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “EMPACT – galvenais ES instruments sadarbībai cīņā pret organizēto un smago starptautisko noziedzību” (SWD(2021)0074), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju 2021.–2025. gadam (COM(2021)0170) un pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu “EMPACT – galvenais ES instruments sadarbībai cīņā pret organizēto un smago starptautisko noziedzību” (SWD(2021)0074),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 14. aprīļa paziņojumu par ES Stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai 2021.–2025. gadā (COM(2021)0171),

| — | ņemot vērā nolīgumus par operatīvo un stratēģisko sadarbību starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, kā arī darba vienošanos, ar ko izveido sadarbības attiecības starp Kosovas tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumus par operatīvo un stratēģisko sadarbību starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, kā arī darba vienošanos, ar ko izveido sadarbības attiecības starp Kosovas tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu,

| — | ņemot vērā sadarbības nolīgumus starp Eurojust un Albāniju, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sadarbības nolīgumus starp Eurojust un Albāniju, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju,

| — | ņemot vērā nolīgumus par sadarbību robežu pārvaldības jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex) un Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumus par sadarbību robežu pārvaldības jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex) un Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju,

| — | ņemot vērā Berlīnes procesu un Rietumbalkānu valstu 2018. gada solījumus apkarot korupciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Berlīnes procesu un Rietumbalkānu valstu 2018. gada solījumus apkarot korupciju,

| — | ņemot vērā Eiropola 2021. gada 12. aprīļa smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumu un 2020. gada 5. oktobra interneta organizētās noziedzības draudu novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2021. gada 12. aprīļa smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumu un 2020. gada 5. oktobra interneta organizētās noziedzības draudu novērtējumu,

| — | ņemot vērā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) ziņojumu “Measuring Organized Crime in the Western Balkans” (“Organizētās noziedzības mērīšana Rietumbalkānos”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) ziņojumu “Measuring Organized Crime in the Western Balkans” (“Organizētās noziedzības mērīšana Rietumbalkānos”),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 19. jūnija ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Rietumbalkāniem pēc 2020. gada samita (3),

| — | ņemot vērā 2019.–2020. gada rezolūcijas par Komisijas ziņojumiem par Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Kosovu, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019.–2020. gada rezolūcijas par Komisijas ziņojumiem par Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Kosovu, Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0298/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0298/2021),

| A. | tā kā organizētā noziedzība ir kļuvusi par centrālu problēmjautājumu starptautiskajās lietās un apdraud mieru un attīstību, kas rada vajadzību pēc ES un tās dalībvalstu, un starptautisko partneru kopējas un saskaņotas atbildes reakcijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā organizētā noziedzība ir kļuvusi par centrālu problēmjautājumu starptautiskajās lietās un apdraud mieru un attīstību, kas rada vajadzību pēc ES un tās dalībvalstu, un starptautisko partneru kopējas un saskaņotas atbildes reakcijas;

| B. | tā kā organizētās noziedzības efektīva apkarošana ir daļa no ES pievienošanās procesa, it sevišķi pamattiesību kopā un sarunās par 24. nodaļu “Tiesiskums, brīvība un drošība”; |
| --- | --- |

B.

tā kā organizētās noziedzības efektīva apkarošana ir daļa no ES pievienošanās procesa, it sevišķi pamattiesību kopā un sarunās par 24. nodaļu “Tiesiskums, brīvība un drošība”;

| C. | tā kā korupcija un organizētā noziedzība joprojām rada nopietnas bažas visā Rietumbalkānu reģionā, kas var negatīvi ietekmēt arī ES dalībvalstis; tā kā organizētās noziedzības tīkli ir cieši savstarpēji saistīti un sakņojas ES dalībvalstīs un ārpussavienības valstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā korupcija un organizētā noziedzība joprojām rada nopietnas bažas visā Rietumbalkānu reģionā, kas var negatīvi ietekmēt arī ES dalībvalstis; tā kā organizētās noziedzības tīkli ir cieši savstarpēji saistīti un sakņojas ES dalībvalstīs un ārpussavienības valstīs;

| D. | tā kā Rietumbalkānu valstu Eiropas integrācijas process ir tieši atkarīgs no to attiecību normalizēšanas gan savā starpā, gan ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā Rietumbalkānu valstu Eiropas integrācijas process ir tieši atkarīgs no to attiecību normalizēšanas gan savā starpā, gan ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm;

| E. | tā kā organizētā noziedzība Rietumbalkānos ir strukturāla problēma ar dziļi sakņotām saiknēm ar uzņēmējdarbības vidi un valsts iestādēm un viens no valsts nozagšanas simptomiem, kuru cenšas novērst reformas saistībā ar ES integrācijas procesu; |
| --- | --- |

E.

tā kā organizētā noziedzība Rietumbalkānos ir strukturāla problēma ar dziļi sakņotām saiknēm ar uzņēmējdarbības vidi un valsts iestādēm un viens no valsts nozagšanas simptomiem, kuru cenšas novērst reformas saistībā ar ES integrācijas procesu;

| F. | tā kā organizētā noziedzība un korupcija iet roku rokā ar nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas darbībām, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, klientelismu un nesodāmību; |
| --- | --- |

F.

tā kā organizētā noziedzība un korupcija iet roku rokā ar nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas darbībām, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, klientelismu un nesodāmību;

| G. | tā kā organizētās noziedzības grupējumu savstarpējā sadarbība labi funkcionē — pāri robežām un etniskajam dalījumam — salīdzinājumā ar policijas un tiesu iestādēm Rietumbalkānu valstīs, kurām steidzami ir jāuzlabo koordinācija; |
| --- | --- |

G.

tā kā organizētās noziedzības grupējumu savstarpējā sadarbība labi funkcionē — pāri robežām un etniskajam dalījumam — salīdzinājumā ar policijas un tiesu iestādēm Rietumbalkānu valstīs, kurām steidzami ir jāuzlabo koordinācija;

| H. | tā kā organizētās noziedzības grupējumi sadarbojas ar grupējumiem no valstīm, kas atrodas Eiropas kaimiņos plašākā ģeogrāfiskā tvērumā, tādu darbību ietvaros kā cilvēku tirdzniecība, migrantu kontrabanda, artefaktu kontrabanda un nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšana; |
| --- | --- |

H.

tā kā organizētās noziedzības grupējumi sadarbojas ar grupējumiem no valstīm, kas atrodas Eiropas kaimiņos plašākā ģeogrāfiskā tvērumā, tādu darbību ietvaros kā cilvēku tirdzniecība, migrantu kontrabanda, artefaktu kontrabanda un nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšana;

| I. | tā kā saskaņots tiesiskais regulējums, tā efektīva īstenošana un neatkarīgas pretkorupcijas un noziedzības apkarošanas struktūras, kā arī patiesa politiskā griba ir būtiski svarīgas organizētās noziedzības izskaušanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņots tiesiskais regulējums, tā efektīva īstenošana un neatkarīgas pretkorupcijas un noziedzības apkarošanas struktūras, kā arī patiesa politiskā griba ir būtiski svarīgas organizētās noziedzības izskaušanai;

| J. | tā kā saskaņā ar UNODC ziņojumu “Organizētās noziedzības mērīšana Rietumbalkānos” kriminālvajāšanā un notiesāšanā uzmanība parasti tiek koncentrēta uz noziedzīgu organizāciju zemiem līmeņiem, grupu vadītājiem Rietumbalkānos nereti saņemot nesodāmību; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar UNODC ziņojumu “Organizētās noziedzības mērīšana Rietumbalkānos” kriminālvajāšanā un notiesāšanā uzmanība parasti tiek koncentrēta uz noziedzīgu organizāciju zemiem līmeņiem, grupu vadītājiem Rietumbalkānos nereti saņemot nesodāmību;

| K. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) ir sevi pozicionējušas kā nozīmīgas ieinteresētās personas cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju reģionā, jo tām ir izšķiroša nozīme it sevišķi korupcijas apkarošanas politikas uzraudzīšanā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) ir sevi pozicionējušas kā nozīmīgas ieinteresētās personas cīņā pret organizēto noziedzību un korupciju reģionā, jo tām ir izšķiroša nozīme it sevišķi korupcijas apkarošanas politikas uzraudzīšanā un izvērtēšanā;

| L. | tā kā ir vajadzīgi plašāki pētījumi un uzticami dati par organizēto noziedzību, lai labāk izstrādātu efektīvu politisko reakciju uz organizēto noziedzību un korupciju reģionā; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir vajadzīgi plašāki pētījumi un uzticami dati par organizēto noziedzību, lai labāk izstrādātu efektīvu politisko reakciju uz organizēto noziedzību un korupciju reģionā;

| M. | tā kā izglītībai ir būtiska nozīme noziedzības novēršanā un likumīguma kultūras veicināšanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā izglītībai ir būtiska nozīme noziedzības novēršanā un likumīguma kultūras veicināšanā;

| N. | tā kā draudi, ko rada organizētās noziedzības grupējumi, kuru izcelsme ir Rietumbalkānos, ir kļūdaini izmantoti dažās valstīs kā arguments pret pievienošanos ES un tādēļ tie būtu pienācīgi jārisina, lai sekmētu turpmākus soļus Rietumbalkānu valstu ES pievienošanās procesā; |
| --- | --- |

N.

tā kā draudi, ko rada organizētās noziedzības grupējumi, kuru izcelsme ir Rietumbalkānos, ir kļūdaini izmantoti dažās valstīs kā arguments pret pievienošanos ES un tādēļ tie būtu pienācīgi jārisina, lai sekmētu turpmākus soļus Rietumbalkānu valstu ES pievienošanās procesā;

| O. | tā kā, lai izpildītu ES dalības kritērijus, Rietumbalkānu valstīm ir jāīsteno vispusīgas reformas izšķiroši svarīgās jomās un jāgūst konkrēti rezultāti tiesu sistēmas reformās un cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai izpildītu ES dalības kritērijus, Rietumbalkānu valstīm ir jāīsteno vispusīgas reformas izšķiroši svarīgās jomās un jāgūst konkrēti rezultāti tiesu sistēmas reformās un cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību;

| P. | tā kā tiesiskuma stiprināšana un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana ir ES Rietumbalkānu 2018. gada stratēģijas stūrakmeņi; |
| --- | --- |

P.

tā kā tiesiskuma stiprināšana un korupcijas un organizētās noziedzības apkarošana ir ES Rietumbalkānu 2018. gada stratēģijas stūrakmeņi;

| Q. | tā kā projektiem, kas sasistīti ar cīņu pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos, aptuveni 64 miljoni EUR tika piešķirti no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II), kas ir finansējis vairākus valsts un vairāku valstu projektus, atbalstot tiesiskuma efektīvāku administrēšanu organizētās noziedzības un korupcijas lietās Rietumbalkānos, arī ar tiesvedības uzraudzības palīdzību; tā kā arī IPA III ir saistīts ar konkrētiem mērķiem izstrādāt efektīvus instrumentus, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku un nelikumīgu šaujamieroču tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, |
| --- | --- |

Q.

tā kā projektiem, kas sasistīti ar cīņu pret organizēto noziedzību Rietumbalkānos, aptuveni 64 miljoni EUR tika piešķirti no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II), kas ir finansējis vairākus valsts un vairāku valstu projektus, atbalstot tiesiskuma efektīvāku administrēšanu organizētās noziedzības un korupcijas lietās Rietumbalkānos, arī ar tiesvedības uzraudzības palīdzību; tā kā arī IPA III ir saistīts ar konkrētiem mērķiem izstrādāt efektīvus instrumentus, lai novērstu un apkarotu organizēto noziedzību, cilvēku un nelikumīgu šaujamieroču tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību un nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu,

Vispārējs situācijas raksturojums

| 1. | uzsver, ka organizētā noziedzība un korupcija vispirms un galvenokārt kaitē Rietumbalkānu valstu iedzīvotājiem, jo tās apdraud viņu tiesības uz drošību un sociālo kohēziju, kā arī viņu uzticēšanos demokrātiskajai sistēmai, rada šķēršļus demokrātiskām reformām un kavē pievienošanās procesu, vienlaikus radot iespējamu un faktisku negatīvu ietekmi uz ES dalībvalstu drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka tas, ka Rietumbalkānu valstīm tiek atņemta Eiropas perspektīva, pasliktina situāciju organizētās noziedzības jomā un ka to var uzlabot tikai tad, ja tiek veicināts ES integrācijas process un sadarbība ar dalībvalstīm; uzsver, ka organizētās noziedzības apkarošana un virzība ES integrācijas procesā ir savstarpēji pastiprinoši procesi, tādēļ ir nepieciešams paātrināt ES integrācijas procesu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž viedokli, ka vīzu režīma liberalizācijas Kosovai saistīšana ar cīņu pret organizēto noziedzību ir neefektīva, jo izolācija veicina noziedzīgas darbības; vēlreiz uzsver, ka Kosova ir izpildījusi visus kritērijus vīzu režīma liberalizācija, un aicina Padomi bez turpmākiem kavējumiem piešķirt vīzu režīma liberalizāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka tiesiskums un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību ir būtiskas jomas, kurās Rietumbalkānu valstīm ir jāparāda taustāmi rezultāti, lai panāktu lielāku progresu virzībā uz ES; mudina tās ievērojami pastiprināt savus centienus virzīt vajadzīgās reformas un aicina ES kā paplašināšanās politikas prioritāti veicināt attiecīgo starptautisko instrumentu pareizu transponēšanu un īstenošanu, kuri atbalsta tiesiskumu un ir vērsti pret korupciju un organizēto noziedzību, izmantojot finansiālo palīdzību un praktisko sadarbību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē 2021. gada 14. aprīlī publicēto ES stratēģiju organizētās noziedzības apkarošanai 2021.–2025. gadā un mudina ES pastiprināt starptautisko sadarbību noziedzības apkarošanas jomā, it sevišķi ar Rietumbalkānu valstīm, lai efektīvi risināto šos transnacionālos draudus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka nodarbinātības iespēju trūkums, korupcija, dezinformācija, valsts nozagšanas elementi, nevienlīdzība, ārvalstu iejaukšanās no tādu nedemokrātisku režīmu puses kā Krievija un Ķīna un lēnais pievienošanās process ES ir to faktoru vidū, kas padara Rietumbalkānu sabiedrību neaizsargātu pret organizēto noziedzību; mudina gan Rietumbalkānu valstu iestādes, gan to starptautiskos partnerus, tostarp ES, pastiprināt centienus šo problēmu risināšanā, jo tās sekmē nestabilitāti, iedragā integrāciju un kavē demokrātisku un ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka daļai vietējās politiskās elites trūkst patiesas politiskās gribas apkaro organizēto noziedzību un korupciju un izskaust jebkādus valsts nozagšanas elementus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par daudzos gadījumos vērojamo tiesu iestāžu neatkarības un pienācīgas rīcības trūkumu Rietumbalkānu valstīs un mudina pieņemt stratēģiskāku pieeju, risinot problēmas, ko rada organizētā noziedzība; aicina ES sniegt turpmāku palīdzību, lai veicinātu profesionālisma kultūru un sniegumu kriminālajā tiesvedībā un lai uzlabotu tiesu varas integritāti; atzīmē, ka, lai gan ir panākts neliels progress tieslietu sistēmas reformā, joprojām ir vajadzīgi nozīmīgi centieni, lai gūtu taustāmus rezultātus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Rietumbalkānu valstis pilnībā novērst nepilnības savās krimināltiesību sistēmās, ietverot tiesvedības ilgumu; aicina ES un citus starptautiskos partnerus sniegt papildu norādījumus tiesībaizsardzības aģentūrām un tiesu varai, lai uzlabotu krimināltiesību profesionālismu un izpildi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Rietumbalkānu valstis savos tiesību aktos ir transponējušas ES un starptautiskos standartus par līdzekļu atgūšanu, kā arī citus pasākumus cīņai pret organizēto noziedzību šajā reģionā, piemēram, valdības koordinācijas mehānismu izstrādi un īpašu tiesu un tiesībaizsardzības vienību izveidi; tomēr pauž nožēlu par to, ka īstenošana joprojām ir zema, un mudina Rietumbalkānu valstis apliecināt savus centienus, atgūstot šādus līdzekļus, lai labumu gūtu visi iedzīvotāji, un noteikt noziedzīgi iegūtu līdzekļu un nozieguma rīku konfiskāciju par prioritāti cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; aicina sniegt ES palīdzību, lai atbalstītu tiesībaizsardzības aģentūras vajadzīgās kapacitātes un atbilstīgu apstākļu un resursu iegūšanā, it sevišķi uzsverot nepieciešamību uzlabot valstu prokuratūrās speciālās kriminālistikas zināšanas finanšu noziegumu jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Rietumbalkānu valstis koncentrēt centienus un mērķtiecīgi vērsties pret noziedzīgām organizācijām kopumā — papildus atsevišķiem gadījumiem, šādi veidojot pienācīgus rezultātus attiecībā uz augsta ranga noziedznieku kriminālvajāšanu un notiesāšanu; atzīmē, ka krimināltiesību reaģēšanā ir būtiski pareizi identificēt un rūpīgi izmeklēt noziedzīgas darbības kā “organizētas”; mudina attiecīgās iestādes, lai palielinātu spēju likvidēt organizētās noziedzīgās grupas un sekmīgi apkarotu korupciju un organizēto noziedzību, novērst likumdošanas nepilnības, kas ļauj atklāt informatorus un trauksmes cēlējus, un aizsargāt viņus un viņu tuvākos radiniekus pret aizskaršanu, iesūdzēšanu tiesā vai draudiem; mudina apmainīties ar labāko praksi ar dalībvalstīm, kas guvušas īpašus panākumus cīņā pret organizēto noziedzību; aicina ES dalībvalstis atbalstīt liecinieku aizsardzības shēmas, arī ar pārcelšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Rietumbalkānu valstis saglabāt stabilus rezultātus cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un sagatavot periodiskus valstu ziņojumus par šo jautājumu, kā arī stiprināt iestāžu sadarbību, tostarp informācijas vākšanā un apmaiņā, lai labāk izprastu organizēto noziedzību un cīnītos pret to; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti uzsver nepieciešamību izskaust politiskās un administratīvās saites ar organizēto noziedzību, veicot skaidrus pretkorupcijas aizsardzības pasākumus un efektīvu kriminālvajāšanu plašu rezonansi guvušās korupcijas lietās; aicina ES palielināt atbalstu uz nopelniem balstītas publiskās pārvaldes konsolidācijai; pauž īpašas bažas par ziņojumiem un apsūdzībām, kas norāda uz saiknēm starp augsta līmeņa politiķiem un organizētās noziedzības grupējumiem, savukārt tiesu sistēma ir neefektīva šo apgalvojumu risināšanā; uzsver, ka Rietumbalkānu valstīs būvniecības nozare ir viena no neaizsargātākajām nozarēm pret organizēto noziedzību un korupciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ar bažām atzīmē, ka noziedzīgas organizācijas izmanto Covid-19 krīzi, arī ļaunprātīgi izmantojot būtiska medicīniskā aprīkojuma un pakalpojumu tiešu publisko iepirkumu veselības aprūpes struktūrām, pārdodot viltotus Covid-19 sertifikātus un pastiprinot nenodrošinātu aizdevumu došanas praksi; aicina Rietumbalkānu iestādes rīkoties pret viltotām vakcīnām un vakcinācijas kartēm; aicina Komisiju sasaistīt budžeta atbalstu ar skaidriem korupcijas apkarošanas mērķiem; šajā sakarā uzsver nepieciešamību izveidot stabilus mehānismus īstenošanas uzraudzībai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka IPA III paredz stingrus nosacījumu un ka finansējums ir jāregulē vai pat jāaptur ievērojama regresa vai pastāvīga progresa trūkuma gadījumā tā saukto “pamattiesību” jomā, it sevišķi tiesiskuma un pamattiesību jomā, ietverot cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību; uzsver, ka ES drošības interesēs un tās pienākums ir nodrošināt, lai ES finansējums nekļūtu neefektīvs, stiprinot korumpētu politiķu un privileģētu uzņēmumu klientelisma tīklus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka saikne starp organizēto noziedzību, politiku un uzņēmējdarbības vidi pastāvēja pirms Dienvidslāvijas sabrukuma un ir turpinājusies kopš 1990. gadiem; nosoda atbildīgo iestāžu šķietamo nevēlēšanos atvērt bijušās Dienvidslāvijas arhīvus; tādēļ atkārtoti aicina atvērt bijušās Dienvidslāvijas arhīva materiālus un jo īpaši piešķirt piekļuvi bijušās Dienvidslāvijas slepenā dienesta (UDBA) un Dienvidslāvijas Tautas armijas slepenā dienesta (KOS) lietām un nodot lietas atpakaļ attiecīgajām valdībām, ja tās to pieprasa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, cik svarīga ir sadarbība un izlūkdatu apmaiņa ar dalībvalstīm, ar starptautiskajiem partneriem, piemēram, Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu un Apvienoto Karalisti, kā arī ar tādām starptautiskām organizācijām kā NATO, GRECO, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) un UNODC; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē atjaunoto konstruktīvo ASV iesaisti Rietumbalkānos, arī koncentrēšanos uz korupcijas apkarošanu; šajā saistībā uzsver ASV izpildrīkojumu, kas paredz sankciju piemērošanu personām, kuras veicina situācijas destabilizēšanu Rietumbalkānos, kā arī ASV darbības, kuras vērstas pret personām un struktūrām, kas izdarījušas smagas korupcijas darbības; aicina ES rūpīgi novērtēt iespējamu pievienošanos šādām darbībām; |
| --- | --- |

18.

Konkrēti organizētās noziedzības veidi

| 19. | norāda, ka attiecībā uz cilvēku tirdzniecību Rietumbalkānu valstis ir gan izcelsmes, gan galamērķa un tranzīta valstis un ka tirdzniecībā galvenokārt ir iesaistītas sievietes un meitenes, kuras tirgo seksuālas ekspluatēšanas nolūkā; atzīmē, ka cilvēku tirdzniecība ir noziegums ar visaugstāko saiknes īpatsvaru ar organizēto noziedzību; aicina attiecīgās iestādes pievērst lielāku uzmanību profilaksei tajās grupās un to noturības stiprināšanai, kuras ir neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecības risku, vienlaikus uzsverot, ka ir vajadzīga dzimumsensitīva daudznozaru pieeja; atzinīgi vērtē ar starptautiskajiem partneriem, tostarp Interpolu un Eiropolu, veiktos kopīgos pasākumus, kuru rezultātā ir arestēti aizdomās turētie cilvēku tirgotāji un cilvēku kontrabandisti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka Rietumbalkānu valstis ir migrantu un bēgļu tranzīta koridors un ka pēdējos gados cilvēku masveida pārvietošanās ir radījusi reģionam un dalībvalstīm milzīgu izaicinājumu; prasa pastiprināt centienus, lai risinātu migrantu kontrabandas problēmu un aizsargātu cilvēku, kurus pārvadā kontrabandisti, jo īpaši nepavadītu nepilngadīgo, pamattiesības, kā arī nodrošināt lielāku informācijas apmaiņu un labāku koordināciju Rietumbalkānu valstu starpā un ar dalībvalstīm; mudina mudina ES un tās dalībvalstis sniegt lielāku palīdzību šo jautājumu risināšanā, piemēram, ar finansiālu un tehnisku atbalstu, slēdzot neformālas un statusa vienošanās un sekmējot sadarbību, izmantojot Kopīgo operatīvo biroju un darbības platformu “Vidusjūras austrumdaļas maršruts”, vienlaikus ņemot vērā Rietumbalkānu ceļa specifiku un vajadzības, kā arī palīdzot nodrošināt pienācīgus uzņemšanas apstākļus; aicina uzlabot ES ārējo robežu aizsardzību sadarbībā ar Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka cīņa pret noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem ir būtiska, lai atklātu noziedzīgas darbības un novērstu iefiltrēšanos legālajā ekonomikā; uzsver, ka faktisko īpašumtiesību pārredzamība ir nozīmīgs politikas instruments korupcijas, izrietošo nelikumīgo finanšu plūsmu un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanā; atzinīgi vērtē Rietumbalkānu valstu valdību centienus novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, tostarp pieņemot pārskatītus regulējumus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai; tomēr pauž bažas par to, ka tie netiek pienācīgi īstenoti; atkārtoti norāda, ka ir būtiski jāuzlabo pienācīgas pārbaudes noteikumu izpilde un faktisko īpašumtiesību pārredzamība, tostarp banku nozarē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ar bažām atzīmē pelēkās ekonomikas lielo daļu (tiek lēsts, ka tā atbilst vairāk nekā 30 % no reģiona IKP) un milzīgos nelikumīgos naudas maksājumus Rietumbalkānos; aicina reģiona valdības īstenot pasākumus, lai pēc iespējas samazinātu neformālu rīcību; uzsver, ka interneta bankas pakalpojumu izmantošanas nepietiekama regulēšana palielina nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas risku, un aicina Rietumbalkānu valstis un Komisiju risināt jautājumu par starptautisku un reģionālu saskaņošanu ES paplašināšanās procesa ietvaros; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē Rietumbalkānu valstu apņemšanos apkarot kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši — pieņemot reģionālu ceļvedi ES un Rietumbalkānu augstākā līmeņa sanāksmē Londonā ar mērķi cīnīties pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu glabāšanu, izmantošanu, ražošanu un tirdzniecību; tomēr uzsver, ka ES 2020.–2025. gada rīcības plāns attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību liecina, ka šaujamieroču nelikumīga turēšana un tirdzniecība joprojām ir nopietns problēmjautājums, jo lielākā daļa ieroču, ko atklāj un izmanto organizētajā noziedzībā ES, nāk no šā reģiona; aicina sešas Rietumbalkānu valstis ieguldīt programmās, lai atbalstītu atbruņošanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centra vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC) nozīmīgo darbu, lai stiprinātu valstu un reģionālo ieinteresēto personu spēju kontrolēt un samazināt vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu, un mudina panākt lielāku sadarbību un koordināciju ar SEESAC; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka sešas Rietumbalkānu valstis joprojām ir nozīmīgs narkotiku kontrabandas tranzīta reģions un ka narkotiku ražošana un tirdzniecība ir visbiežāk notiesātie noziegumi reģionā; atzinīgi vērtē kopīgo narkotiku apkarošanas operāciju pieaugošo skaitu; šajā sakarībā aicina pastiprināt sadarbību starp ES tiesībaizsardzības aģentūrām, piemēram, Eiropolu, un dalībvalstu un Rietumbalkānu valstu tiesībaizsardzības struktūrām; uzsver, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir jāattīsta sava spēja labāk uzraudzīt un apkarot narkotiku tirdzniecību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda uz organizētās kibernoziedzības pieaugumu; atzinīgi vērtē Rietumbalkānu valstu centienus paplašināt spējas apkarot kibernoziedzību un palielināt kriminālvajāšanu par kibernoziedzību; mudina ES palīdzēt Rietumbalkānu valstīm ar atbilstīgiem instrumentiem un līdzekļiem, lai novērstu kibernoziedzību un citus draudus tiešsaistē, tostarp izmantojot jaunizveidoto Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru; uzsver, ka ciešā sadarbībā ar Eiropas partneriem ir svarīgi apkarot manipulatīvu dezinformāciju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina ES un Rietumbalkānu valstis kopīgi darboties, lai novērstu pastāvīgos un pieaugošos draudus kultūras mantojuma aizsardzībai un saglabāšanai un apkarotu kultūras priekšmetu kontrabandu, jo īpaši konfliktu zonās; mudina pastiprināt sadarbību starp dažādajām tiesībaizsardzības iestādēm, tostarp tūlītēju informācijas apmaiņu starp valstu izlūkošanas aģentūrām, un pastiprināt sadarbību starp tiesībaizsardzības iestādēm un mākslas un arheoloģijas kopienām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka Rietumbalkānu valstīm ir jāpastiprina centieni citu nelikumīgu darbību apkarošanā, kuras īsteno organizēti noziedzīgi grupējumi un kuras cita starpā ietver darbaspēka ekspluatāciju, vides noziegumus, piemēram, nelikumīgu mežizstrādi un malumedniecību, un izspiešanu; |
| --- | --- |

28.

Sadarbība ar ES (tās dalībvalstīm un aģentūrām) un reģionālā sadarbība

| 29. | atzinīgi vērtē pastiprināto sadarbību starp ES un Rietumbalkānu valstīm cīņā pret organizēto noziedzību un mudina ES turpināt atbalstīt spēju veidošanu Rietumbalkānos un policijas un tiesu iestāžu sadarbības atvieglošanu cīņā pret organizēto noziedzību; uzsver, ka visos sadarbības nolīgumos ar ES struktūrām ir pilnībā jāievēro pamattiesības un jānodrošina atbilstīgs datu aizsardzības līmenis; aicina Rietumbalkānu valstis panākt turpmāku tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis publiskā iepirkuma un cīņas pret organizēto noziedzību un terorismu, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu un kibernoziedzības jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | iesaka stiprināt esošās ES finansētās struktūras, piemēram, Reģionālās sadarbības padomi, lai nodrošinātu, ka tās var konsekventi iesaistīties, veicinot turpmāku sadarbību starp ES, tās dalībvalstīm un Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē sadarbības nolīgumu noslēgšanu starp Eurojust un Albāniju, Ziemeļmaķedoniju, Melnkalni un Serbiju, kā arī pilnvarojumu sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu; mudina Padomi atļaut pēc iespējas drīz sākt sarunas par līdzīgu nolīgumu ar Kosovu, jo tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās ar visām Rietumbalkānu valstīm ir izšķiroša nozīme organizētās noziedzības, it sevišķi cilvēku tirdzniecības un narkotiku kontrabandas, kas reģionā veido lielāko daļu noziedzīgo darbību, apkarošanā; atzīmē, ka Eurojust ir sekmējis aptuveni 200 kopīgas kriminālizmeklēšanas starp ES dalībvalstīm un Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē veiksmīgo sadarbību ar koordinācijas prokuroriem no Albānijas, Melnkalnes, Ziemeļmaķedonijas un Serbijas, kas norīkoti darbam Eurojust, lai sniegtu atbalstu pārrobežu izmeklēšanās, kurās iesaistītas to valstis, un uzsver, ka pēc sadarbības koordinācijas prokuroru iecelšanas ir ievērojami pieaudzis lietu apjoms, kas tiek izskatītas; šajā sakarībā mudina īstenot līdzīgu sadarbību ar pārējām Rietumbalkānu valstīm; atzinīgi vērtē pieaugošo tiesu iestāžu sadarbības gadījumu skaitu kopš 2019. gada, neraugoties uz Covid-19 pandēmijas izraisītajiem sarežģītajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka Rietumbalkāni ir Eiropolam sevišķi nozīmīgs reģions; atzinīgi vērtē operatīvās sadarbības nolīgumus starp Eiropolu un piecām Rietumbalkānu valstīm, kā arī darba vienošanos ar Kosovas tiesībaizsardzības iestādēm; aicina šos nolīgumus pilnībā īstenot un atzinīgi vērtē sekmīgās operācijas, kas tika veiktas šajā sadarbībā; atzinīgi vērtē Eiropola koordinācijas biroja izveidi Albānijā 2019. gadā un lēmumu atvērt līdzīgus koordinācijas birojus Bosnijā un Hercegovinā un Serbijā; mudina īstenot līdzīgu sadarbību ar pārējām Rietumbalkānu valstīm; turklāt uzsver, ka ir svarīgi sadarboties ar Eiropas Prokuratūru (EPPO) un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF); šajā saistībā aicina ES un Rietumbalkānu valstis izveidot satvaru auglīgai sadarbībai starp EPPO un Rietumbalkānu valstīm, lai nodrošinātu, ka EPPO var efektīvi izmantot savu kompetenci ES finansējuma jomā, it sevišķi IPA III līdzekļu jomā Rietumbalkānu valstīs; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē ES Tiesībaizsardzības apmācības aģentūras (CEPOL) darba nolīgumus ar Rietumbalkānu valstīm par konkrētiem jautājumiem, kas saistīti ar organizētās noziedzības apkarošanu; uzsver, ka ir svarīgi vēl vairāk stiprināt jau izveidotos mehānismus starp CEPOL un Rietumbalkānu reģionu; ņem vērā GRECO izdotos specializētos valstu ziņojumus un uzsver, ka ES pievienošanās sarunvalstīm ir jāuzlabo sadarbība ar GRECO un pilnībā jāīsteno konkrētie ieteikumi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka Interpols ir svarīgs instruments cīņā pret organizēto noziedzību; pauž nožēlu par to, ka Kosova vēl nav Interpola dalībniece, neraugoties uz tās vairākkārtējiem mēģinājumiem par tādu kļūt; aicina dalībvalstis proaktīvi atbalstīt Kosovas izteikto vēlmi pievienoties šai organizācijai; uzskata, ka visu sešu Rietumbalkānu valstu dalība Interpolā un Eiropolā vēl vairāk uzlabotu to pasākumu efektivitāti, kas vērsti pret transnacionāliem noziegumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē to, ka ir stājušies spēkā nolīgumi par sadarbību robežu pārvaldības jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru (Frontex) un Albāniju, Melnkalni un Serbiju, ļaujot Frontex veikt kopīgas operācijas šajās valstīs, lai uzlabotu robežu pārvaldību, apkarotu pārrobežu noziedzību un kontrolētu neatbilstīgu migrāciju saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un pilnībā ievērojot cilvēktiesības; atzinīgi vērtē līdzīgus statusa nolīgumus, kas sākti ar Ziemeļmaķedoniju un Bosniju un Hercegovinu, un aicina visas puses pēc iespējas ātrāk virzīt šo nolīgumu ratifikāciju un strādāt pie līdzīga nolīguma ar Kosovu; uzsver, ka ir jāturpina pilnveidot sadarbību starp Frontex un Rietumbalkānu valstīm jautājumos saistībā ar organizētās noziedzības apkarošanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti uzsver nepieciešamību pievērst lielāku uzmanību preventīviem pasākumiem un izglītībai, it sevišķi par jautājumiem saistībā ar organizētās noziedzības un cilvēku, narkotiku un ieroču tirdzniecības negatīvo ietekmi uz sabiedrību, kā arī pienācīgai izpratnei par pilsonību, un palielināt izturētspēju, pievēršot lielāku uzmanību sociālekonomiskajiem apstākļiem, jo īpaši piepilsētu un lauku apvidos, un sniedzot atbalstu vietējām iniciatīvām, lai mazinātu neaizsargātību pret noziedzību un korupciju, vienlaikus uzsverot nepieciešamību pēc dzimumsensitīvas daudznozaru pieejas; uzsver demokrātisku spēju veidošanas nozīmi Rietumbalkānu reģionā, tostarp ar specializētām programmām un izmēģinājuma projektiem, kuri vērsti uz līdzdalības demokrātijas stiprināšanu un ar organizētās noziedzības un korupcijas apkarošanu saistītu jautājumu apspriešanu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt saiknes starp organizētās noziedzības grupējumiem un radikāli noskaņotām personām un teroristu organizācijām; atkārtoti norāda uz to, cik svarīga ir ES nozīme teroristu finansēšanas un nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanas apkarošanā; mudina šajā saistībā izvērst sadarbību, it sevišķi ar ES atbalstu finanšu ekspertu apmācīšanai reģionā, ar informācijas apmaiņu un ar labākās prakses un zināšanu apmaiņu; atzinīgi vērtē to, ka Rietumbalkānu augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki Berlīnē 2021. gada 5. jūlijā atzina nepieciešamību pēc vairāku aģentūru reakcijas, tostarp pēc sadarbības ar privāto sektoru un PSO, lai palielinātu kopīgā darba efektivitāti smagu un organizētu noziegumu, nelikumīgu finanšu, korupcijas un terorisma apkarošanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka reģionālajai sadarbībai ir būtiska nozīme, lai cīņa pret organizēto noziedzību būtu efektīva; atzinīgi vērtē darbu, kas tiek veikts esošajās reģionālajās iniciatīvās, kuru mērķis ir stiprināt iestāžu attiecības korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā starp Rietumbalkānu valstīm, piemēram, Dienvidaustrumeiropas Tiesībaizsardzības centru, un mudina paplašināt reģionālo sadarbību, lai efektīvāk apkarotu pārrobežu organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē reģionālo iniciatīvu nozīmi, iesaistot ES dalībvalstis un Rietumbalkānu valstis, piemēram, Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR), Adrijas un Jonijas iniciatīvu, Centrāleiropas iniciatīvu un Berlīnes procesu; mudina gan ES dalībvalstis, gan Rietumbalkānu valstis piedalīties šajās iniciatīvās un pilnībā izmantot to potenciālu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē finansējumu IPA ietvaros projektiem, kuri ietver visu reģionu un kuru mērķis ir uzlabot Rietumbalkānu valstu spējas korupcijas un organizētās noziedzības apkarošanā; it sevišķi atzinīgi vērtē liecinieku aizsardzības IPA II programmu, kuras rezultātā ir izveidots “Balkānu tīkls”; aicina turpināt šo sadarbību un aicina Rietumbalkānu partnerus uzņemties atbildību, lai saglabātu tīkla dzīvotspēju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atbalsta IPA finansētu vairāku valstu programmu, kas “atbalsta tiesiskuma efektīvāku administrēšanu korupcijas un organizētās noziedzības lietās Rietumbalkānos, arī ar tiesvedības uzraudzības palīdzību” kā soli efektīvākas tiesu iestāžu reaģēšanas virzienā, vēršoties pret korupciju un organizēto noziedzību Rietumbalkānos; aicina Rietumbalkānu valstu valdības pilnībā īstenot ieteikumus, kas sagatavoti dalībvalstu ekspertu veiktās profesionālas izvērtēšanas ietvaros; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka Rietumbalkānu partneriem būtu aktīvi jāiesaistās konferencē par Eiropas nākotni un ka tie būtu jāiekļauj plašākās Eiropas debatēs par organizētās noziedzības apkarošanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina starptautiskos līdzekļu devējus nodrošināt labāku koordināciju starp dažādām programmām, kuras apkaro organizēto noziedzību un korupciju Rietumbalkānos, lai nepieļautu pārklāšanos un palielinātu starptautiskās sadarbības efektivitāti šajās jomās; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ar bažām norāda, ka trūkst ticamu datu par organizēto noziedzību reģionā, un aicina Rietumbalkānu valstis palielināt izpratni par organizēto noziedzību, uzlabojot to spējas vākt un apstrādāt uzticamus datus par organizēto noziedzību; uzsver, ka ir vajadzīga dziļāka starpdisciplināra pētniecība un intersekcionāla dzimumu līdztiesības pieeja, un mudina Rietumbalkānu valstis sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, lai izveidotu valstu statistikas sistēmas, kas reģistrē un analizē organizēto noziedzību, lai labāk izstrādātu efektīvu, uz pierādījumiem balstītu politiku organizētās noziedzības un korupcijas novēršanai un apkarošanai; |
| --- | --- |

45.

Pilsoniskās sabiedrības un mediju loma

| 46. | uzsver PSO, akadēmisko aprindu un žurnālistu būtisko lomu valdību, tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības aģentūru darba uzraudzīšanā cīņā pret organizēto noziedzību panākto rezultātu novērtēšanā; norāda, ka Rietumbalkānu valstīs lielā mērā ir ieviests tiesiskais un institucionālais satvars pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībai, taču pauž nožēlu, ka to potenciāls netiek pilnībā izmantots un ka dažkārt PSO, kuru uzmanības centrā ir korupcija un organizētā noziedzība, saskaras ar naidīgumu no savu valdību puses; prasa, lai pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiktu vairāk iesaistītas likumdošanas procesā un lai tām būtu iespēja sniegt jēgpilnu ieguldījumu svarīgākajos tiesību aktos; šajā sakarībā aicina Rietumbalkānu iestādes steidzami izstrādāt, pieņemt un īstenot labākus tiesību aktus par brīvu piekļuvi informācijai, izmantojot iekļaujošus procesus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē būtisko nozīmi, kas PSO ir preventīva darba īstenošanā, atbalstot neaizsargātas grupas, formulējot politikas virzienus un uzņemoties veikt pārraudzību gadījumos, kad nav neatkarīgu valsts struktūru; pauž bažas par nomelnošanas kampaņām, spiedienu un iebiedēšanām, kas paātrina darbības telpas samazināšanos pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina PSO Rietumbalkānos izveidot spēcīgākus pilsoniskās sabiedrības dalībnieku tīklus, apzināt vietējos partnerus, kas strādā ar līdzīgiem jautājumiem, un dalīties pieredzē un paraugpraksē, lai izprastu organizētās noziedzības būtību un cēloņus un atbalstītu radikalizācijas novēršanu reģionā; atzinīgi vērtē tādu ieinteresēto personu kā Radikalizācijas izpratnes tīkls un Eiropas Stratēģiskās komunikācijas tīkls ieguldījumu stratēģiskās komunikācijas kampaņās; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzīmē, ka daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir atkarīgas no privāta finansējuma un saskaras ar sarežģījumiem pietiekamu līdzekļu piesaistē, lai turpinātu savas darbības; atzīst, ka dotācijas nereti tiek piešķirtas īstermiņa projektiem un ka ir maz atbalsta darbībām, kas vērstas pret organizēto noziedzību; atzīst, ka īstermiņa finansējuma rezultātā darbinieki tiek pieņemti darbā tikai konkrēta projekta vajadzībām, kas noved pie stabilas nodarbinātības standartu trūkuma un ierobežo darbinieku iespējas attīstīt pamatprasmes, tādējādi iedragājot ilgtermiņa stratēģisko plānošanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē pētniecisko žurnālistu vērtīgo darbu, kuri ziņo par plašu rezonansi guvušām lietām un atklāj saiknes starp organizētās noziedzības grupējumiem, politiķiem un uzņēmējdarbības aprindām; stingri nosoda agresiju, tostarp apzinātas nogalināšanas, iebiedēšanas, naida runas un nomelnošanas kampaņas, kas vērstas pret pētnieciskajiem žurnālistiem un pilsonisko sabiedrību; ar īpašām bažām norāda uz naida runu un neslavas celšanas kampaņām, ko īsteno valstu amatpersonas, deputāti un valdību pārstāvji, valdošās partijas un mediji, kas pieder valstij vai ko daļēji finansē valsts; aicina iestādes un tiesībaizsardzības iestādes nodrošināt, ka pētnieciskie žurnālisti un pilsoniskā sabiedrība tiek aizsargāti un var darboties netraucēti, un mudina sodīt visus naida runas veidus, kas vērsti pret minoritātēm un neaizsargātām grupām, jo īpaši valsts vai etniskās izcelsmes grupām; atkārtoti aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu stiprināt sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, NVO, uz reformām orientētiem politikas veidotājiem, akadēmiskajām aprindām un vietējiem neatkarīgajiem medijiem un atbalstīt tos; mudina Komisiju un vietējās ES delegācijas sadarboties ar vietējām ieinteresētajām personām, lai pilnveidotu procedūras korupcijas un organizētās noziedzības lietu tiesvedības regulārai uzraudzībai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž dziļu nožēlu par stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP) gadījumu pieaugošo skaitu, ko nereti izmanto, lai draudētu un iesūdzētu tiesā žurnālistus un personas nolūkā neļaut viņiem atklāt pie varas esošo personu pārkāpumus; aicina Rietumbalkānu iestādes ievērojami pastiprināt darbu pie tā, lai nodrošinātu mediju īpašumtiesību pārredzamību un ziņu sadaļu neatkarību un aizsargātu mediju brīvību pret politisku iejaukšanos, jo tie ir brīvas un demokrātiskas sabiedrības pamatlementi, kam ir būtiska nozīme organizētās noziedzības un korupcijas sekmīgā apkarošanā; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu un Rietumbalkānu valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  OV L 293, 20.11.2018., 11. lpp.

(2)  OV C 101, 16.3.2018., 47. lpp.

(3)  OV C 362, 8.9.2021., 129. lpp.

---

Ceturtdiena, 2021. gada 16. decembris

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/96

---

P9_TA(2021)0507

Lūgumrakstu komitejas apspriedes 2020. gadā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm 2020. gadā (2021/2019(INI))

(2022/C 251/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20., 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmīgumu, kādu Līgums piešķir ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 20., 24. un 227. pantu, kuri atspoguļo nozīmīgumu, kādu Līgums piešķir ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām paust savas bažas Parlamentā,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu par Eiropas Ombuda pienākumiem un darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu par Eiropas Ombuda pienākumiem un darbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pārkāpuma procedūru, jo īpaši 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pārkāpuma procedūru, jo īpaši 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu un 227. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu un 227. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A9-0323/2021),

| A. | tā kā 2020. gadā Parlaments saņēma 1 573 lūgumrakstus, kas ir par 15,9 % vairāk nekā 2019. gadā iesniegtie 1 357 lūgumraksti un par 28,9 % vairāk nekā 2018. gadā iesniegtie 1 220 lūgumraksti; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2020. gadā Parlaments saņēma 1 573 lūgumrakstus, kas ir par 15,9 % vairāk nekā 2019. gadā iesniegtie 1 357 lūgumraksti un par 28,9 % vairāk nekā 2018. gadā iesniegtie 1 220 lūgumraksti;

| B. | tā kā 2020. gadā to lietotāju skaits, kuri Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā atbalstīja vienu vai vairākus lūgumrakstus, bija 48 882, kas ir ievērojams pieaugums salīdzinājumā ar 2019. gadā reģistrētajiem 28 076 lietotājiem; tā kā 2020. gadā palielinājās arī klikšķu skaits lūgumrakstu atbalstam, kopumā sasniedzot 55 129 klikšķus; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gadā to lietotāju skaits, kuri Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā atbalstīja vienu vai vairākus lūgumrakstus, bija 48 882, kas ir ievērojams pieaugums salīdzinājumā ar 2019. gadā reģistrētajiem 28 076 lietotājiem; tā kā 2020. gadā palielinājās arī klikšķu skaits lūgumrakstu atbalstam, kopumā sasniedzot 55 129 klikšķus;

| C. | tā kā lielais lūgumrakstu skaits, kuros paustas iedzīvotāju bažas par sabiedrības veselību un sociālekonomiskajām ārkārtas situācijām, ko izraisīja Covid-19 pandēmijas uzliesmojums, ievērojami veicināja 2020. gadā reģistrēto lūgumrakstu skaita pieaugumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem; tā kā 13,23 % no 2020. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem bija saistīti ar Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielais lūgumrakstu skaits, kuros paustas iedzīvotāju bažas par sabiedrības veselību un sociālekonomiskajām ārkārtas situācijām, ko izraisīja Covid-19 pandēmijas uzliesmojums, ievērojami veicināja 2020. gadā reģistrēto lūgumrakstu skaita pieaugumu salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem; tā kā 13,23 % no 2020. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem bija saistīti ar Covid-19 pandēmiju;

| D. | tā kā 2020. gadā iesniegto lūgumrakstu lielais skaits liecina, ka krīzes laikā iedzīvotāji paļaujas uz saviem ievēlētajiem pārstāvjiem ES līmenī, tieši vēršoties pie viņiem ar savām bažām un sūdzībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2020. gadā iesniegto lūgumrakstu lielais skaits liecina, ka krīzes laikā iedzīvotāji paļaujas uz saviem ievēlētajiem pārstāvjiem ES līmenī, tieši vēršoties pie viņiem ar savām bažām un sūdzībām;

| E. | tā kā kopējais lūgumrakstu skaits attiecībā pret visiem ES iedzīvotājiem tomēr joprojām ir neliels, atklājot, ka vēl vairāk ir jāpastiprina centieni, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par viņu tiesībām iesniegt lūgumrakstus un mudinātu iedzīvotājus šīs tiesības īstenot; tā kā iedzīvotāji, izmantojot tiesības iesniegt lūgumrakstu, sagaida, ka ES iestādes nodrošinās pievienoto vērtību viņu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopējais lūgumrakstu skaits attiecībā pret visiem ES iedzīvotājiem tomēr joprojām ir neliels, atklājot, ka vēl vairāk ir jāpastiprina centieni, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par viņu tiesībām iesniegt lūgumrakstus un mudinātu iedzīvotājus šīs tiesības īstenot; tā kā iedzīvotāji, izmantojot tiesības iesniegt lūgumrakstu, sagaida, ka ES iestādes nodrošinās pievienoto vērtību viņu problēmu risināšanai;

| F. | tā kā LESD 227. pantā un Eiropas Parlamenta Reglamenta 226. pantā ir paredzēti lūgumrakstu pieņemamības kritēriji, saskaņā ar kuriem lūgumrakstus var iesniegt ES pilsoņi vai iedzīvotāji, kurus tieši skar jautājumi, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomām; |
| --- | --- |

F.

tā kā LESD 227. pantā un Eiropas Parlamenta Reglamenta 226. pantā ir paredzēti lūgumrakstu pieņemamības kritēriji, saskaņā ar kuriem lūgumrakstus var iesniegt ES pilsoņi vai iedzīvotāji, kurus tieši skar jautājumi, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomām;

| G. | tā kā no 2020. gadā iesniegtajiem 1 573 lūgumrakstiem 392 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, bet 51 tika atsaukts; tā kā salīdzinoši lielais nepieņemamo lūgumrakstu īpatsvars (24,92 %) 2020. gadā liecina, ka joprojām lielā mērā trūkst skaidrības par ES atbildības darbības jomām un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā no 2020. gadā iesniegtajiem 1 573 lūgumrakstiem 392 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, bet 51 tika atsaukts; tā kā salīdzinoši lielais nepieņemamo lūgumrakstu īpatsvars (24,92 %) 2020. gadā liecina, ka joprojām lielā mērā trūkst skaidrības par ES atbildības darbības jomām un ierobežojumiem;

| H. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam ir vienas no ES iedzīvotāju pamattiesībām; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu nodrošina ES pilsoņiem un iedzīvotājiem atklātu, demokrātisku un pārredzamu mehānismu, lai tieši uzrunātu savus ievēlētos pārstāvjus, un tāpēc tās ir būtisks aktīvas līdzdalības ES darbības jomās elements; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam ir vienas no ES iedzīvotāju pamattiesībām; tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu nodrošina ES pilsoņiem un iedzīvotājiem atklātu, demokrātisku un pārredzamu mehānismu, lai tieši uzrunātu savus ievēlētos pārstāvjus, un tāpēc tās ir būtisks aktīvas līdzdalības ES darbības jomās elements;

| I. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz Parlamentam iespēju palielināt tā reaģētspēju uz sūdzībām un bažām, kas attiecas uz ES pamattiesību ievērošanu un atbilstību Savienības tiesību aktiem dalībvalstīs; tā kā lūgumraksti tāpēc ir noderīgs informācijas avots par ES tiesību aktu nepareizas piemērošanas vai pārkāpumu gadījumiem un tādējādi dod iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm izvērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu un to iespējamo ietekmi uz ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu sniedz Parlamentam iespēju palielināt tā reaģētspēju uz sūdzībām un bažām, kas attiecas uz ES pamattiesību ievērošanu un atbilstību Savienības tiesību aktiem dalībvalstīs; tā kā lūgumraksti tāpēc ir noderīgs informācijas avots par ES tiesību aktu nepareizas piemērošanas vai pārkāpumu gadījumiem un tādējādi dod iespēju Parlamentam un citām ES iestādēm izvērtēt ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu un to iespējamo ietekmi uz ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesībām;

| J. | tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir Eiropā visatvērtākā un pārredzamākā sistēma, kas nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju līdzdalību Parlamenta darbībās; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir Eiropā visatvērtākā un pārredzamākā sistēma, kas nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju līdzdalību Parlamenta darbībās;

| K. | tā kā Lūgumrakstu komiteja rūpīgi izskata un risina katru Parlamentam iesniegto lūgumrakstu; tā kā ikvienam lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt atbildi, kas informē viņu par komitejas pieņemto lēmumu par pieņemamību un veiktajiem turpmākajiem pasākumiem, kas sniegta viņa valodā vai lūgumrakstā lietotajā valodā; tā kā ikviens lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumraksts tiktu atkārtoti izskatīts, pamatojoties uz jaunu attiecīgu informāciju; |
| --- | --- |

K.

tā kā Lūgumrakstu komiteja rūpīgi izskata un risina katru Parlamentam iesniegto lūgumrakstu; tā kā ikvienam lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saprātīgā laikposmā saņemt atbildi, kas informē viņu par komitejas pieņemto lēmumu par pieņemamību un veiktajiem turpmākajiem pasākumiem, kas sniegta viņa valodā vai lūgumrakstā lietotajā valodā; tā kā ikviens lūgumraksta iesniedzējs var prasīt, lai viņa lūgumraksts tiktu atkārtoti izskatīts, pamatojoties uz jaunu attiecīgu informāciju;

| L. | tā kā Lūgumrakstu komitejas darbību pamatā ir lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija; tā kā informācija, ko lūgumrakstu iesniedzēji ir iesnieguši savos lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kopā ar Komisijas novērtējumu un dalībvalstu un citu struktūru atbildēm ir izšķirīgi svarīga komitejas darbā; tā kā pieņemami lūgumraksti sniedz vērtīgu ieguldījumu arī citu Parlamenta komiteju darbā, jo Lūgumrakstu komiteja tos nosūta citām komitejām atzinuma sniegšanai vai informācijai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Lūgumrakstu komitejas darbību pamatā ir lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija; tā kā informācija, ko lūgumrakstu iesniedzēji ir iesnieguši savos lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kopā ar Komisijas novērtējumu un dalībvalstu un citu struktūru atbildēm ir izšķirīgi svarīga komitejas darbā; tā kā pieņemami lūgumraksti sniedz vērtīgu ieguldījumu arī citu Parlamenta komiteju darbā, jo Lūgumrakstu komiteja tos nosūta citām komitejām atzinuma sniegšanai vai informācijai;

| M. | tā kā Lūgumrakstu komiteja piešķir ārkārtīgi lielu nozīmi lūgumrakstu izskatīšanai un publiskai apspriešanai savās sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un viņi bieži vien piedalās apspriešanā, tādējādi aktīvi sniedzot ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2020. gadā Lūgumrakstu komiteja rīkoja 13 komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesti 116 lūgumraksti, piedaloties 110 lūgumrakstu iesniedzējiem, bet 78 lūgumrakstu iesniedzēji aktīvi iesaistījās uzstājoties; tā kā 2020. gada sanāksmēs apspriesto lūgumrakstu skaits ir mazāks, jo salīdzinājumā ar 2019. gadu ir saīsināti komitejas sanāksmju termiņi, sevišķi no aprīļa līdz jūlijam, jo pandēmijas situācijā Parlamenta veikto piesardzības pasākumu dēļ ir ierobežotas mutiskās tulkošanas iespējas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Lūgumrakstu komiteja piešķir ārkārtīgi lielu nozīmi lūgumrakstu izskatīšanai un publiskai apspriešanai savās sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un viņi bieži vien piedalās apspriešanā, tādējādi aktīvi sniedzot ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2020. gadā Lūgumrakstu komiteja rīkoja 13 komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesti 116 lūgumraksti, piedaloties 110 lūgumrakstu iesniedzējiem, bet 78 lūgumrakstu iesniedzēji aktīvi iesaistījās uzstājoties; tā kā 2020. gada sanāksmēs apspriesto lūgumrakstu skaits ir mazāks, jo salīdzinājumā ar 2019. gadu ir saīsināti komitejas sanāksmju termiņi, sevišķi no aprīļa līdz jūlijam, jo pandēmijas situācijā Parlamenta veikto piesardzības pasākumu dēļ ir ierobežotas mutiskās tulkošanas iespējas;

| N. | tā kā galvenie temati, kas rada bažas 2020. gadā iesniegtajos lūgumrakstos, ir saistīti ar pamattiesībām (jo īpaši Covid-19 ārkārtas pasākumu ietekmi uz tiesiskumu un demokrātiju, kā arī pārvietošanās brīvību, tiesībām strādāt, tiesībām uz informāciju un tiesībām uz izglītību, un daudzi lūgumraksti bija saistīti ar LGBTQ+ personu tiesībām Savienībā), veselības jomu (jo īpaši jautājumiem par pandēmijas izraisīto sabiedrības veselības krīzi, sākot ar iedzīvotāju veselības aizsardzību, tostarp ārstēšanu un aizsardzības līdzekļiem, līdz veselības krīzes pārvaldībai dalībvalstīs un vakcīnu iegādei un izplatīšanai), vidi (galvenokārt ieguves darbībām un to ietekmi uz vidi, kodoldrošību, gaisa piesārņojumu un dabisko ekosistēmu pasliktināšanos), tiesiskumu (jo īpaši jautājumiem, kas saistīti ar tiesas pieejamību vai iespējamiem procesuāliem pārkāpumiem, vai bažām par tiesiskumu, kā arī bērnu nolaupīšanas un aizbildnības tiesību pārrobežu gadījumiem), nodarbinātību (īpaši attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un uz nestabilu nodarbinātību), izglītību (jo īpaši jautājumiem, kas saistīti ar diskriminējošu piekļuvi izglītībai), iekšējo tirgu (jo īpaši jautājumiem, kas saistīti ar valsts noteiktajiem ceļošanas ierobežojumiem pandēmijas kontekstā un to ietekmi uz personu pārvietošanās brīvību ES un ārpus tās) un nolīguma par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES īstenošanu, papildus daudzām citām darbības jomām; |
| --- | --- |

N.

tā kā galvenie temati, kas rada bažas 2020. gadā iesniegtajos lūgumrakstos, ir saistīti ar pamattiesībām (jo īpaši Covid-19 ārkārtas pasākumu ietekmi uz tiesiskumu un demokrātiju, kā arī pārvietošanās brīvību, tiesībām strādāt, tiesībām uz informāciju un tiesībām uz izglītību, un daudzi lūgumraksti bija saistīti ar LGBTQ+ personu tiesībām Savienībā), veselības jomu (jo īpaši jautājumiem par pandēmijas izraisīto sabiedrības veselības krīzi, sākot ar iedzīvotāju veselības aizsardzību, tostarp ārstēšanu un aizsardzības līdzekļiem, līdz veselības krīzes pārvaldībai dalībvalstīs un vakcīnu iegādei un izplatīšanai), vidi (galvenokārt ieguves darbībām un to ietekmi uz vidi, kodoldrošību, gaisa piesārņojumu un dabisko ekosistēmu pasliktināšanos), tiesiskumu (jo īpaši jautājumiem, kas saistīti ar tiesas pieejamību vai iespējamiem procesuāliem pārkāpumiem, vai bažām par tiesiskumu, kā arī bērnu nolaupīšanas un aizbildnības tiesību pārrobežu gadījumiem), nodarbinātību (īpaši attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un uz nestabilu nodarbinātību), izglītību (jo īpaši jautājumiem, kas saistīti ar diskriminējošu piekļuvi izglītībai), iekšējo tirgu (jo īpaši jautājumiem, kas saistīti ar valsts noteiktajiem ceļošanas ierobežojumiem pandēmijas kontekstā un to ietekmi uz personu pārvietošanās brīvību ES un ārpus tās) un nolīguma par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES īstenošanu, papildus daudzām citām darbības jomām;

| O. | tā kā 79,7 % (1 254) no 2020. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem tika iesniegti Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā salīdzinājumā ar 73,9 % (1 003 lūgumraksti) 2019. gadā, tādējādi apstiprinot, ka Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portāls ir kļuvis par visbiežāk izmantoto kanālu iedzīvotāju lūgumrakstu iesniegšanai Parlamentam; |
| --- | --- |

O.

tā kā 79,7 % (1 254) no 2020. gadā saņemtajiem lūgumrakstiem tika iesniegti Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portālā salīdzinājumā ar 73,9 % (1 003 lūgumraksti) 2019. gadā, tādējādi apstiprinot, ka Parlamenta Lūgumrakstu tīmekļa portāls ir kļuvis par visbiežāk izmantoto kanālu iedzīvotāju lūgumrakstu iesniegšanai Parlamentam;

| P. | tā kā 2020. gadā Lūgumrakstu tīmekļa portāls tika pilnveidots par iedzīvotājiem draudzīgāku, drošāku un pieejamāku portālu; tā kā bieži uzdotie jautājumi (FAQ) ir atjaunināti un ir veikti vairāki uzlabojumi datu aizsardzībā, lai īstenotu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja ieteikumus, un ir ieviests jauns paroles atkopšanas mehānisms; tā kā ir pilnveidota Lūgumrakstu tīmekļa portāla, ePeti un PETIGREF savstarpējā savienojamība un ir veikts darbs, lai nodrošinātu ārēju piegādātāju izstrādātu sistēmu un Hermes integrāciju; tā kā ir sekmīgi apstrādāts liels skaits individuāla atbalsta pieprasījumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2020. gadā Lūgumrakstu tīmekļa portāls tika pilnveidots par iedzīvotājiem draudzīgāku, drošāku un pieejamāku portālu; tā kā bieži uzdotie jautājumi (FAQ) ir atjaunināti un ir veikti vairāki uzlabojumi datu aizsardzībā, lai īstenotu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja ieteikumus, un ir ieviests jauns paroles atkopšanas mehānisms; tā kā ir pilnveidota Lūgumrakstu tīmekļa portāla, ePeti un PETIGREF savstarpējā savienojamība un ir veikts darbs, lai nodrošinātu ārēju piegādātāju izstrādātu sistēmu un Hermes integrāciju; tā kā ir sekmīgi apstrādāts liels skaits individuāla atbalsta pieprasījumu;

| Q. | tā kā 2020. gadā daudzi lūgumraksti, kas saistīti ar Covid-19, tika iekļauti darba kārtībā, piemērojot steidzamības procedūru; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2020. gadā daudzi lūgumraksti, kas saistīti ar Covid-19, tika iekļauti darba kārtībā, piemērojot steidzamības procedūru;

| R. | tā kā Lūgumrakstu komiteja 2020. gadā veica tikai vienu faktu konstatēšanas braucienu; tā kā sakarā ar pandēmijas radīto situāciju un Parlamenta priekšsēdētāja pieņemto lēmumu atcelt parlamentāros pasākumus, tostarp delegācijas, kā vienu no vajadzīgiem piesardzības mēriem, kas pieņemti, lai mazinātu Covid-19 izplatību un līdz minimumam samazinātu Parlamenta deputātu un personāla veselības apdraudējumu, nevarēja notikt citi faktu konstatēšanas braucieni; |
| --- | --- |

R.

tā kā Lūgumrakstu komiteja 2020. gadā veica tikai vienu faktu konstatēšanas braucienu; tā kā sakarā ar pandēmijas radīto situāciju un Parlamenta priekšsēdētāja pieņemto lēmumu atcelt parlamentāros pasākumus, tostarp delegācijas, kā vienu no vajadzīgiem piesardzības mēriem, kas pieņemti, lai mazinātu Covid-19 izplatību un līdz minimumam samazinātu Parlamenta deputātu un personāla veselības apdraudējumu, nevarēja notikt citi faktu konstatēšanas braucieni;

| S. | tā kā Lūgumrakstu komiteja kā iesaistītā komiteja kopā ar komitejām, kas atbildīgas par attiecīgajām jomām (Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju (LIBE) un Kultūras un izglītības komiteju (CULT)), 2020. gada 15. oktobrī organizēja atklātu uzklausīšanu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) “Minority SafePack — viens miljons parakstu daudzveidībai Eiropā”; tā kā pandēmijas dēļ uzklausīšana tika organizēta hibrīdformātā un EPI organizatori sanāksmē varēja piedalīties attālināti, savukārt sabiedrība varēja sekot līdzi sanāksmes video straumēšanai tiešsaistē; |
| --- | --- |

S.

tā kā Lūgumrakstu komiteja kā iesaistītā komiteja kopā ar komitejām, kas atbildīgas par attiecīgajām jomām (Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju (LIBE) un Kultūras un izglītības komiteju (CULT)), 2020. gada 15. oktobrī organizēja atklātu uzklausīšanu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) “Minority SafePack — viens miljons parakstu daudzveidībai Eiropā”; tā kā pandēmijas dēļ uzklausīšana tika organizēta hibrīdformātā un EPI organizatori sanāksmē varēja piedalīties attālināti, savukārt sabiedrība varēja sekot līdzi sanāksmes video straumēšanai tiešsaistē;

| T. | tā kā Eiropas Komisijai kā Līgumu ievērošanas sargātājai ir ļoti būtiska loma Lūgumrakstu komitejas darbā, un lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija palīdz atklāt iespējamos Eiropas tiesību aktu pārkāpumus vai to neatbilstīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Eiropas Komisijai kā Līgumu ievērošanas sargātājai ir ļoti būtiska loma Lūgumrakstu komitejas darbā, un lūgumrakstu iesniedzēju sniegtā informācija palīdz atklāt iespējamos Eiropas tiesību aktu pārkāpumus vai to neatbilstīgu piemērošanu;

| U. | tā kā Komisijas lūgumrakstu izskatīšanas stratēģija ir balstīta uz tās 2016. gada paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (C(2016)8600); |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisijas lūgumrakstu izskatīšanas stratēģija ir balstīta uz tās 2016. gada paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (C(2016)8600);

| V. | tā kā Komisijas ikgadējos ziņojumos par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību lūgumraksti pieminēti tikai vispārīgi, norādot uz to, ka trūkst pienācīgas sistēmas, lai vāktu informāciju par lūgumrakstiem un to saikni ar pārkāpumu procedūrām vai ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisijas ikgadējos ziņojumos par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību lūgumraksti pieminēti tikai vispārīgi, norādot uz to, ka trūkst pienācīgas sistēmas, lai vāktu informāciju par lūgumrakstiem un to saikni ar pārkāpumu procedūrām vai ES tiesību aktiem;

| W. | tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kas izmeklē sūdzības par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā pašreizējā Eiropas ombude Emily O'Reilly Lūgumrakstu komitejai 2020. gada 3. septembra sanāksmē iesniedza savu 2019. gada ziņojumu; |
| --- | --- |

W.

tā kā saskaņā ar Reglamentu Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombudu, kas izmeklē sūdzības par Eiropas Savienības iestāžu un struktūru administratīvām kļūmēm; tā kā pašreizējā Eiropas ombude Emily O'Reilly Lūgumrakstu komitejai 2020. gada 3. septembra sanāksmē iesniedza savu 2019. gada ziņojumu;

| X. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, kurā ir arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kura tiecas sekmēt informācijas apmaiņu par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar paraugpraksi, |
| --- | --- |

X.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, kurā ir arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kura tiecas sekmēt informācijas apmaiņu par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar paraugpraksi,

| 1. | uzsver Lūgumrakstu komitejas būtisko lomu ES pilsoņu un iedzīvotāju tiesību aizsardzībā un veicināšanā, nodrošinot, ka lūgumrakstu iesniedzēju bažas un sūdzības tiek izskatītas savlaicīgi un efektīvi un ka tās tiek atrisinātas, kad vien iespējams, izmantojot atklātu, demokrātisku, ātru un pārredzamu lūgumrakstu procesu; uzsver, ka lūgumrakstu instruments ir ļoti svarīgs, lai veicinātu tiešās demokrātijas principu ievērošanu un uzlabotu iedzīvotāju aktīvu līdzdalību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka iedzīvotāju līdzdalībai Savienības lēmumu pieņemšanas procesos ir ļoti būtiska nozīme, lai padarītu Savienību demokrātiskāku, atvērtāku un pārredzamāku; uzsver, ka Lūgumrakstu komitejai ir ļoti būtiska nozīme, iesaistot Eiropas iedzīvotājus Savienības darbībās, un ka tā ir apspriežu forums, kas nodrošina, ka iedzīvotāji tiek sadzirdēti ES iestādēs; aicina ES iestādes rast labākus risinājumus iedzīvotāju problēmām, ņemot vērā lūgumrakstos pausto viedokli un sūdzības politikas veidošanā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir pastāvīgi rīkot publiskas debates par Savienības darbības jomām, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji ir pareizi informēti par Savienības kompetences jomām un dažādiem lēmumu pieņemšanas līmeņiem; šajā sakarā aicina rīkot iedarbīgas izpratnes veidošanas kampaņas; uzsver, ka preses un sakaru dienestu aktīva iesaiste Eiropas un valstu līmenī un aktīvāka darbība sociālajos medijos palielinātu Lūgumrakstu komitejas pamanāmību un veicinātu to, ka tā aktīvāk reaģē uz sabiedrības paustajām bažām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka šie centieni palīdzētu arī izvairīties no dezinformācijas izplatīšanās par Lūgumrakstu komitejas darbu atbilstīgi Komisijas veicinātajai cīņai pret dezinformāciju un palīdzētu uzlabot iedzīvotāju zināšanas par viņu tiesībām iesniegt lūgumrakstus, kā arī par Savienības atbildības jomām un ierobežojumiem un Lūgumrakstu komitejas kompetenci, un tādējādi samazinātu nepieņemamu lūgumrakstu skaitu; uzskata, ka ir svarīgi uzsvērt arī veiksmīgos gadījumos, kad lūgumraksta iesniedzēja ierosinātais jautājums ar Lūgumrakstu komitejas atbalstu tiek atrisināts; šajā sakarā uzsver, cik būtiska nozīme ES daudzvalodu saziņas politikai ir labākas saiknes veidošanā ar visu dalībvalstu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka konference par Eiropas nākotni būtu jāizmanto kā iespēja, lai skaidrotu ES iedzīvotājiem Lūgumrakstu komitejas nozīmi, vairojot izpratni par tiesībām iesniegt lūgumrakstu un veicinot to, ka iedzīvotāji aktīvi iesaistās un pauž savas bažas un ierosmes saviem ievēlētajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka lūgumraksti iedzīvotājiem ir kā durvis uz Eiropas iestādēm un unikāla iespēja Parlamentam un citām ES iestādēm tieši sazināties ar ES pilsoņiem un iedzīvotājiem, izprast viņu problēmas un uzturēt ar tiem regulāru dialogu, jo īpaši gadījumos, kad tos ietekmē ES tiesību aktu nepareiza piemērošana; uzsver nepieciešamību paplašināt Lūgumrakstu komitejas un vadošo komiteju, un Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru sadarbību ar valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm par jautājumiem vai priekšlikumiem, kas saistīti ar ES tiesību aktu īstenošanu un ievērošanu, arī attiecībā uz komitejai nepieciešamo atbilžu sniegšanu; uzskata, ka šādai sadarbībai ir izšķiroša nozīme, kad tiek risinātas un kliedētas iedzīvotāju bažas par ES tiesību aktu piemērošanu, un tā veicina Savienības demokrātiskās leģitimitātes un pārskatatbildības stiprināšanu; tādēļ aicina dalībvalstu pārstāvjus aktīvāk piedalīties komitejas sanāksmēs un ātrāk reaģēt uz Lūgumrakstu komitejas lūgumiem sniegt paskaidrojumus saistībā ar informāciju, ko tā nosūtījusi valstu iestādēm; mudina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka Hartas 51. panta darbības jomas interpretācija ir pēc iespējas saskaņota un plaša; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Eiropas Komisiju aktīvāk iesaistīties Lūgumrakstu komitejas darbā, lai nodrošinātu, ka Savienības iedzīvotājiem tiek sniegtas sīki izstrādātas un saprotamas atbildes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir jāņem vērā pieeja un viedoklis, ko Komisija pauž savās atbildēs Lūgumrakstu komitejai, kā arī tās Līgumu ievērošanas sargātājas uzdevums; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka lūgumraksti ievērojami palīdz Komisijai kā Līgumu ievērošanas sargātājai pildīt savu uzdevumu; atkārtoti uzsver, ka pastiprinātai Lūgumrakstu komitejas un Komisijas sadarbībai ir būtiska nozīme sekmīga lūgumrakstu izskatīšanas procesa nodrošināšanā; aicina Komisiju atturēties no vispārīgu atbilžu sniegšanas un savlaicīgi sniegt precīzas, skaidras un mērķtiecīgas atbildes, lai efektīvi atbildētu uz konkrētajiem lūgumrakstu iesniedzēju jautājumiem; aicina Komisiju nodrošināt pārredzamību un piekļuvi dokumentiem un informācijai to EU Pilot procedūru ietvaros, kas ierosinātas saistībā ar saņemtajiem lūgumrakstiem, un par jau pabeigtajām EU Pilot un pārkāpuma procedūrām, un visus lūgumrakstos ierosinātos jautājumus saistībā ar ES tiesību aktu pārkāpumiem uzskatīt par prioritāriem, kad tā apsver, vai uzsākt pārkāpuma procedūru, jo īpaši gadījumos, kad jautājumi saistīti ar vides tiesību aktiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Komisijai sniegt skaidrojumu par tās kompetenci attiecībā uz lūgumrakstiem, tostarp tiem, kuros ierosinātie jautājumi ir ES darbības jomā, taču neietilpst politikas jomā, kurā ES ir likumdošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina valstu iestādes proaktīvi veikt nepieciešamos pasākumus, lai reaģētu uz iedzīvotāju bažām, kas paustas viņu lūgumrakstos gadījumos, kad sistemātiski netiek ievēroti ES tiesību akti; aicina Komisiju regulāri ziņot par progresu, kas panākts izskatītajās lietās attiecībā uz atbilstību ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Lūgumrakstu komitejai ir jāievēro pieņemamības kritēriji, kas noteikti LESD 226. un 227. pantā un Eiropas Parlamenta Reglamentā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka sadarbībai ar citām Parlamenta komitejām ir būtiska nozīme precīzā un vispusīgā lūgumrakstu izskatīšanā; norāda, ka 2020. gadā 56 lūgumraksti tika nosūtīti citām komitejām atzinuma sniegšanai, bet 385 lūgumraksti — informācijai; atzinīgi vērtē to, ka no citām komitejām tika saņemti 40 atzinumi un 60 paziņojumi par lūgumrakstu ņemšanu vērā to darbā; norāda, ka publiskās uzklausīšanas, kas rīkotas kopīgi ar citām Parlamenta komitejām, palīdz nodrošināt lūgumrakstu pilnīgu izskatīšanu; atgādina, ka lūgumrakstu iesniedzēji tiek informēti par lēmumiem pieprasīt citu komiteju atzinumus saistībā ar lūgumrakstu izskatīšanu; aicina parlamentārās komitejas pastiprināt centienus, lai aktīvi piedalītos lūgumrakstu izskatīšanā, pierādot savu kompetenci, un tādējādi ļautu Parlamentam ātrāk un vispusīgāk reaģēt uz iedzīvotāju bažām; pauž nožēlu, ka Covid-19 pandēmijas izraisītās situācijas dēļ lūgumrakstu tīkls 2020. gadā nevarēja tikties; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka lūgumrakstu tīkls ir noderīgs instruments, ko izmantot, lai palielinātu informētību par lūgumrakstos norādītajiem jautājumiem un uzlabotu lūgumrakstu izskatīšanu citās komitejās, kurām lūgumraksti tiek nosūtīti atzinuma sagatavošanai vai informācijai; norāda, ka būtu jāatvieglo ar lūgumrakstiem saistītu turpmāku pasākumu veikšana parlamentārajā un leģislatīvajā darbā; uzskata, ka minētajam tīklam būtu jāstiprina dialogs un sadarbība ar Komisiju un pārējām ES iestādēm; pauž pārliecību, ka regulārām lūgumrakstu tīkla sanāksmēm ir būtiska nozīme Parlamenta komiteju sadarbības uzlabošanā, apmainoties ar informāciju un daloties ar paraugpraksi tīkla dalībnieku starpā; aicina Parlamentu izstrādāt mehānismu, kas nodrošinātu iespēju Lūgumrakstu komiteju tieši iesaistīt likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vērš uzmanību uz 2020. gada 17. decembra rezolūciju par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2019. gadā (1); |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka, neraugoties uz to, ka 2020. gadā tika samazināts komitejas sanāksmēm pieejamo laika nišu skaits, jo Parlaments veica piesardzības pasākumus, lai izvairītos no Covid-19 izplatības tā telpās, kā rezultātā ir samazinājušās tulkošanas iespējas, Lūgumrakstu komiteja ir paudusi savu viedokli par svarīgiem lūgumrakstos izvirzītiem jautājumiem, sniedzot ieguldījumu daudzos parlamentārajos ziņojumos, jo īpaši par nolīguma noslēgšanu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2), par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību 2017. un 2018. gadā (3), par ieteikumiem sarunām par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (4), par pamattiesību situāciju Eiropas Savienībā — gada ziņojumu par 2018.–2019. gadu (5), par nevienlīdzības mazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot strādājošo nabadzībai (6), par Turciju — gada progresa ziņojumu par 2019. gadu (7), un par Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, īstenošanu, ņemot vērā Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (8); atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas sekretariāta darbību kopumā un jo īpaši pandēmijas laikā, kad darba apstākļi kļuva sarežģītāki; uzsver, ka ir jāapsver pandēmijas laikā radušās problēmas un jāizvērtē, kā iespējams uzlabot komitejas darbu, jo īpaši krīzes laikā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka savos ieteikumos sarunām par jaunu nolīgumu ar Apvienoto Karalisti Lūgumrakstu komitejas locekļi atkārtoti pauda, ka ikvienam Apvienotajā Karalistē dzīvojošam ES pilsonim pēc paredzētā pārejas perioda beigām (2020. gada 31. decembrī) ir tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam saskaņā ar LESD 227. pantu, piedalīties Eiropas pilsoņu iniciatīvās, kā arī vērsties pie Eiropas Ombuda, un vienlaikus aicina Eiropas ombudi turpināt sarunās par izstāšanās līgumu uzsākto darbu, lai nodrošinātu pārredzamību sarunās par turpmāko ES un Apvienotās Karalistes partnerību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vērš uzmanību uz daudzajiem lūgumrakstiem par Covid-19, kurus Lūgumrakstu komiteja izskatīja un uz kuriem atbildēja 2020. gadā, galvenokārt izmantojot steidzamības procedūru; uzsver, ka vairumā šo lūgumrakstu aicināts aizsargāt iedzīvotāju pamattiesības un brīvības ārkārtas pasākumu, tostarp pārvietošanās ierobežojumu, laikā, kā arī nodrošināt pārredzamību Covid-19 vakcīnu izstrādē, iepirkumā un izplatīšanā; uzsver, ka šajos lūgumrakstos aplūkoti arī jautājumi par ārstēšanu un aizsardzības līdzekļiem, kā arī par veselības krīzes pārvaldību dalībvalstīs un tās novērtējumu; atgādina arī, ka daudzi lūgumrakstu iesniedzēji pauduši bažas par valstu ārkārtas pasākumu, tostarp pārvietošanās ierobežojumu, ietekmi uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām, apšaubot ceļošanas un darba ierobežojumus, un par dalībvalstu savstarpējas koordinācijas sākotnējo trūkumu iekšējo robežu kontrolē, kas radīja šķēršļus pārvietošanās brīvībai Šengenas zonā un īpašas grūtības daudziem pierobežas darba ņēmējiem, studentiem un pāriem ar atšķirīgu valstspiederību, kā arī atcelto lidojumu un ceļojumu pārvaldību pandēmijas laikā un iesaistīto aviosabiedrību īstenotajiem atlīdzināšanas pasākumiem; atgādina, ka visiem ierobežojošajiem pasākumiem jābūt nepieciešamiem, samērīgiem un īslaicīgiem; uzsver, ka arī krīzes — tādas kā Covid-19 pandēmija — laikā no tiesiskuma principa ievērošanas viedokļa izšķiroši svarīgi ir nodrošināt ES tiesību efektīvu, vienādu un vienveidīgu piemērošanu, ņemot vērā to, ka saskaņā ar LES 2. pantu minētais princips ir viena no Savienības un tās dalībvalstu pamatvērtībām; uzskata, ka ātra un efektīva lūgumrakstu izskatīšana, jo īpaši ievērojamas krīzes laikā, ir sine qua non nosacījums, lai izpelnītos iedzīvotāju uzticību ES iestādēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda uz Lūgumrakstu komitejas pandēmijas pirmajos mēnešos pieņemto lēmumu piešķirt prioritāti ar Covid-19 saistītajiem lūgumrakstiem, lai pienācīgi reaģētu uz Eiropas iedzīvotāju steidzamajām prasībām 2020. gada pirmajos mēnešos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nopietnas bažas par Covid-19 pandēmijas radīto kaitējumu sabiedrības veselībai un sociālekonomiskajiem zaudējumiem; atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas lielisko darbu, kas, paužot iedzīvotāju bažas par sabiedrības veselības un sociālekonomisko krīzi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, palīdzēja nodrošināt Parlamenta spēju reaģēt uz iedzīvotāju, jo īpaši to, kurus īpaši skāra veselības krīze, vajadzībām un cerībām attiecībā uz Savienības spēju risināt šo globālo izaicinājumu; šajā sakarā vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas veiktajiem svarīgajiem turpmākajiem pasākumiem, lai reaģētu uz jautājumiem, kas izvirzīti ar Covid-19 saistītos lūgumrakstos, — šī darba rezultātā plenārsēdē tika pieņemtas rezolūcijas par Šengenas sistēmu un Covid-19 krīzes laikā veiktajiem pasākumiem (9), par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā (10) un par bezpajumtniecības problēmas risināšanu Eiropas Savienībā (11); |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver Lūgumrakstu komitejas svarīgo ieguldījumu bērnu tiesību aizsardzībā, kas atklāts tās attieksmē pret vairākiem lūgumrakstiem par vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu Japānā; šajā sakarā norāda uz rezolūciju par ES valstspiederīgo bērnu starptautisku un iekšzemes nolaupīšanu Japānā, ko veic šo bērnu vecāki, kuras priekšlikumu Lūgumrakstu komiteja pieņēma 2020. gada 16. jūnijā un kura tika pieņemta plenārsēdē 2020. gada 8. jūlijā (12); |
| --- | --- |

21.

| 22. | vērš uzmanību uz uzklausīšanas sanāksmi 2020. gada 29. oktobrī par tematu “Savienības pilsonība — pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana, iekļaušana, līdzdalība”, ko Lūgumrakstu komiteja rīkoja kopā ar Juridisko komiteju, Konstitucionālo lietu komiteju un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteju; uzskata, ka šis notikums ir ievērojams Parlamenta ieguldījums Komisijas 2020. gada ziņojumā par ES pilsonību un Lūgumrakstu komitejas pašreizējā darbā saistībā ar iedzīvotāju līdzdalību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ņem vērā, ka 2020. gadā lūgumrakstu iesniedzēji līdztekus pamattiesībām visbiežāk ir pauduši bažas par veselības jautājumiem; atzīstot, ka Lūgumrakstu komitejas darba centrā bija ar Covid-19 pandēmiju saistītas veselības problēmas, vērš uzmanību uz rezolūciju par papildu finansējumu biomedicīniskai izpētei miaļģiskā encefalomielīta jomā, — rezolūcijas priekšlikumu komiteja pieņēma 2020. gada 30. aprīlī, un to pieņēma plenārsēdē 2020. gada 18. jūnijā (13); atgādina, ka Parlamenta rezolūciju atzinīgi novērtēja zinātnieku un pacientu kopienas, jo tajā aicināts dalībvalstu līmenī palielināt informētību par šo slimības veidu, organizējot īpašus mācību kursus, kas paredzēti publiskā sektora iestādēm, aprūpes pakalpojumu sniedzējiem un amatpersonām kopumā; šajā sakarā atkārtoti aicina īstenot koordinētus un pastiprinātus pētniecības centienus, tostarp programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, un piešķirt papildu finansējumu, lai atbalstītu progresu pētniecības jomā ar mērķi risināt problēmas, kas saistītas ar humānajām un sociālekonomiskajām sekām, ko rada pieaugošais to cilvēku skaits, kuri dzīvo un strādā ilgstošas invaliditātes un hronisku slimību apstākļos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka 2020. gadā lūgumrakstu iesniedzējiem joprojām nopietnas bažas radīja vides jautājumi; pauž nožēlu par to, ka vides noteikumi dalībvalstīs ne vienmēr tiek pareizi īstenoti, kā minēts daudzos lūgumrakstos, kuros izteiktas sūdzības par gaisa piesārņojumu, dabisko ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanos, kodoldrošību un kalnrūpniecības ietekmi uz vidi; uzsver, ka ir svarīgi piepildīt ES iedzīvotāju vēlmes vides aizsardzības jomā; tādēļ mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm nodrošināt ES tiesību aktu pareizu īstenošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas īpašo nozīmi, pildot aizsargātājas funkciju saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām ievērošanu ES; norāda uz komitejas pašreiz veikto svarīgo darbu saistībā ar lūgumrakstiem par invaliditātes jautājumiem; norāda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2020. gadā lūgumrakstu skaits par invaliditāti ir gandrīz divkāršojies; uzsver, ka diskriminācija un piekļuve izglītībai un nodarbinātībai joprojām ir dažas no galvenajām problēmām, ar ko saskaras personas ar invaliditāti, un uzskata, ka Eiropas Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina strādāt, lai nodrošinātu pilnīgu piekļuvi pamatpakalpojumiem; aicina īstenot konkrētus priekšlikumus, lai veicinātu iekļautību un sekmētu prasmju atzīšanu un pārnesamību ES; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka 2020. gadā Lūgumrakstu komiteja īpašu uzmanību pievērsa diskusijai par lūgumrakstiem par grūtībām, ar ko saskaras cilvēki ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimenes Covid-19 pandēmijas laikā, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, personīgo palīdzību un saziņu ar ģimenēm un aprūpētājiem; šajā nolūkā vērš uzmanību uz Lūgumrakstu komitejas iesniegto rezolūciju par personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem un viņu ģimeņu tiesībām Covid-19 krīzes laikā, kas pieņemta plenārsēdē 2020. gada 8. jūlijā; atzinīgi vērtē Lūgumrakstu komitejas 2020. gada 28. oktobrī notikušā ikgadējā semināra par personu ar invaliditāti tiesību aizsardzību “Jaunā stratēģija invaliditātes jomā” rezultātus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka attiecības ar Eiropas Ombudu ir viens no pienākumiem, kas Eiropas Parlamenta reglamentā piešķirts Lūgumrakstu komitejai; atzinīgi vērtē Parlamenta konstruktīvo sadarbību ar Eiropas Ombudu un iesaistīšanos Eiropas ombudu tīkla darbā; atzīst Eiropas Ombuda regulāro ieguldījumu Lūgumrakstu komitejas darbā visa gada laikā; pauž stingru pārliecību, ka Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru pienākums ir nodrošināt konsekventus un efektīvus turpmākos pasākumus saistībā ar Ombuda ieteikumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka ir svarīgi, lai iedzīvotāji varētu tieši iesaistīties likumdošanas iniciatīvu ierosināšanā; uzsver, ka EPI ir Lūgumrakstu komitejai pieejams būtisks aktīva pilsoniskuma instruments, kā arī unikāls Eiropas līdzdalības demokrātijas instruments, un tāpēc pret tām jāattiecas atklāti un atbildīgi; uzsver, ka atklāta uzklausīšana sniedz būtisku iespēju organizatoriem publiski iepazīstināt ar savu iniciatīvu ES iestādes un ekspertus, lai Komisija un Parlaments varētu gūt padziļinātu izpratni par vēlamajiem EPI rezultātiem; aicina Komisiju apsvērt iespēju ierosināt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz jebkuru sekmīgi īstenotu EPI; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka pārredzamībai un publiskai piekļuvei ES iestāžu dokumentiem ir ļoti būtiska nozīme, lai visaugstākajā līmenī nodrošinātu iedzīvotāju demokrātisko tiesību aizsardzību un viņu uzticēšanos ES iestādēm; norāda, ka patlaban spēkā esošā Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem vairs neatspoguļo faktisko situāciju; pauž dziļu nožēlu, ka Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pārskatīšana jau vairākus gadus ir apstājusies un nav panākts nekāds progress; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu pārstrādāt 2001. gada regulu, lai, veicinot labu administratīvo praksi, uzlabotu pārredzamību un pārskatatbildību atbilstīgi Lisabonas līguma prasībām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka Lūgumrakstu portāls ir svarīgs rīks, ar ko nodrošināt raitu, efektīvu un pārredzamu lūgumrakstu procesu; šajā sakarā atzinīgi vērtē uzlabojumus datu aizsardzības un drošības līdzekļu jomā, kas padarījuši portālu lietotājiem draudzīgāku un drošāku; uzsver, ka jāturpina centieni padarīt portālu plašāk pazīstamu ar sociālo mediju starpniecību, kā arī vieglāk navigējamu un pieejamāku visiem iedzīvotājiem, jo īpaši personām ar invaliditāti, tostarp dodot iespēju iesniegt lūgumrakstus valstu zīmju valodās; aicina Lūgumrakstu portālā publicēt plašāku informāciju, tostarp par progresu lūgumrakstu izskatīšanā un pieprasījumiem citām iestādēm; prasa izvērtēt veidus, kā nepieļaut zagtas vai viltotas identitātes izmantošanu, un uzsver, ka ir steidzami jāmaina vai jāatjaunina datorizētā reģistrācijas un parakstu sistēma, lai tā būtu patiesi ātrdarbīga un nodrošinātu iedzīvotāju līdzdalību reāllaikā atbilstīgi viņu vajadzībām; atbalsta vienota digitālā portāla izveidi, kurā iedzīvotāji varētu piekļūt visām ar lūgumrakstiem saistītajām procedūrām un informācijai par tām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatē, ka, lai arī atbalstītāju skaits vienam vai vairākiem lūgumrakstiem nepārprotami palielinās, vairāki lūgumrakstu iesniedzēji joprojām norāda uz sarežģītajiem procesiem, kas Eiropas Parlamenta tiešsaistes lūgumrakstu portālā ir jāveic, lai atbalstītu kādu lūgumrakstu; uzskata, ka procesa vienkāršošana ļautu iedzīvotājiem labāk izmantot savas tiesības iesniegt lūgumrakstus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī dalībvalstu lūgumrakstu komitejām un nacionālajiem ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV C 445, 29.10.2021., 168. lpp.

(2)  Atzinums pieņemts 2020. gada 21. janvārī.

(3)  Atzinums pieņemts 2020. gada 19. februārī.

(4)  Atzinums pieņemts 2020. gada 30. aprīlī.

(5)  Atzinums pieņemts 2020. gada 7. septembrī.

(6)  Atzinums pieņemts 2020. gada 7. septembrī.

(7)  Atzinums pieņemts 2020. gada 29. oktobrī.

(8)  Atzinums pieņemts 2020. gada 3. decembrī.

(9)  OV C 425, 20.10.2021., 7. lpp.

(10)  OV C 371, 15.9.2021., 6. lpp.

(11)  OV C 425, 20.10.2021., 2. lpp.

(12)  OV C 371, 15.9.2021., 2. lpp.

(13)  OV C 362, 8.9.2021., 2. lpp.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/104 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/104

---

P9_TA(2021)0508

Eiropas darba ņēmēju līdzdalības tiesību sistēma un Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par demokrātiju darbā: Eiropas darba ņēmēju līdzdalības tiesību sistēma un Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšana (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) preambulas ceturtajā apsvērumā apliecināto Eiropas Savienības atbalstu demokrātijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) preambulas ceturtajā apsvērumā apliecināto Eiropas Savienības atbalstu demokrātijai,

| — | ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu, 151. pantu un 153. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu, 151. pantu un 153. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 12., 27., 28., 30. un 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 12., 27., 28., 30. un 31. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 98/59/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (1),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2);

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (4),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (5),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2001/86/EK (2001. gada 8. oktobris), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (6), un Padomes Direktīvu 2003/72/EK (2003. gada 22. jūlijs), ar ko papildina Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2001/86/EK (2001. gada 8. oktobris), ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (6), un Padomes Direktīvu 2003/72/EK (2003. gada 22. jūlijs), ar ko papildina Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/14/EK (2002. gada 11. marts), ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (8),

| — | ņemot vērā Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2012. gada maija pētījumu par sabiedrību uzraudzības struktūru un vadības attiecībām, kurā ierosināts grozīt Direktīvu 2002/14/EK par darbinieku vispārēju informēšanu un uzklausīšanu ar mērķi iekļaut darbinieku pārstāvjus uzņēmumu valdēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departamenta 2012. gada maija pētījumu par sabiedrību uzraudzības struktūru un vadības attiecībām, kurā ierosināts grozīt Direktīvu 2002/14/EK par darbinieku vispārēju informēšanu un uzklausīšanu ar mērķi iekļaut darbinieku pārstāvjus uzņēmumu valdēs,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/25/EK (2004. gada 21. aprīlis) par pārņemšanas piedāvājumiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/25/EK (2004. gada 21. aprīlis) par pārņemšanas piedāvājumiem (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/56/EK (2005. gada 26. oktobris) par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/56/EK (2005. gada 26. oktobris) par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/38/EK (2009. gada 6. maijs) par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (11) (Eiropas Uzņēmumu padomes direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/38/EK (2009. gada 6. maijs) par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (11) (Eiropas Uzņēmumu padomes direktīva),

| — | ņemot vērā 2021. gada janvārī veikto Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu “European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive” (“Eiropas uzņēmumu padomes (EUP). Likumdošanas iniciatīvas procedūra: Eiropas uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšana”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada janvārī veikto Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu “European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive” (“Eiropas uzņēmumu padomes (EUP). Likumdošanas iniciatīvas procedūra: Eiropas uzņēmumu padomes direktīvas pārskatīšana”),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. jūnija atzinumu par tematu “Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē!” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 9. jūnija atzinumu par tematu “Zaļajam kursam bez sociālā kursa – nē!” (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 2. decembra atzinumu par tematu “Rūpniecības pārkārtošanās uz zaļu un digitālu Eiropas ekonomiku — regulatīvās prasības un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības loma” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 2. decembra atzinumu par tematu “Rūpniecības pārkārtošanās uz zaļu un digitālu Eiropas ekonomiku — regulatīvās prasības un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības loma” (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 29. oktobra atzinumu par tematu “Sociālais dialogs kā būtisks ekonomiskās stabilitātes pīlārs un ekonomikas noturība, ņemot vērā aktīvu publisko debašu ietekmi dalībvalstīs” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 29. oktobra atzinumu par tematu “Sociālais dialogs kā būtisks ekonomiskās stabilitātes pīlārs un ekonomikas noturība, ņemot vērā aktīvu publisko debašu ietekmi dalībvalstīs” (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 31. augusta atzinumu par tematu “ES tiesiskais regulējums attiecībā uz darbinieku informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības aizsardzību un stiprināšanu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2020. gada 31. augusta atzinumu par tematu “ES tiesiskais regulējums attiecībā uz darbinieku informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības aizsardzību un stiprināšanu”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu par Eiropas sabiedrību tiesību aktu paketi (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu par Eiropas sabiedrību tiesību aktu paketi (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 16. marta atzinumu par tematu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (16), kurā aicināts darbiniekus plašāk iesaistīt uzņēmējdarbības pārvaldībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 16. marta atzinumu par tematu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (16), kurā aicināts darbiniekus plašāk iesaistīt uzņēmējdarbības pārvaldībā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 20. marta atzinumu par tematu “Darba ņēmēju iesaiste un līdzdalība kā labas uzņēmējdarbības pamatelements un pasākums līdzsvarotai krīzes pārvarēšanai” (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 20. marta atzinumu par tematu “Darba ņēmēju iesaiste un līdzdalība kā labas uzņēmējdarbības pamatelements un pasākums līdzsvarotai krīzes pārvarēšanai” (17),

| — | ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par darbinieku piedalīšanos uzņēmumos ar Eiropas statūtu un citu papildu pasākumu palīdzību (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 12. marta rezolūciju par darbinieku piedalīšanos uzņēmumos ar Eiropas statūtu un citu papildu pasākumu palīdzību (18),

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par Eiropas uzņēmējdarbības tiesību nākotni (19),

| — | ņemot vērā 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (20),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par pārrobežu sarunām par darba koplīguma slēgšanu un starptautisku sociālo dialogu (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par pārrobežu sarunām par darba koplīguma slēgšanu un starptautisku sociālo dialogu (21),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par spēcīgu sociālo Eiropu taisnīgai pārejai (22),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par jauno ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (23), kurā aicināts steidzami atrisināt Padomē radušos strupceļu un pieņemt ierosināto direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par jauno ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (23), kurā aicināts steidzami atrisināt Padomē radušos strupceļu un pieņemt ierosināto direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. decembra paziņojumu “Rīcības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības tiesības un korporatīvā pārvaldība — mūsdienīgs tiesiskais regulējums akcionāru lielākai iesaistīšanai un noturīgāku uzņēmumu veidošanai” (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. decembra paziņojumu “Rīcības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības tiesības un korporatīvā pārvaldība — mūsdienīgs tiesiskais regulējums akcionāru lielākai iesaistīšanai un noturīgāku uzņēmumu veidošanai” (COM(2012)0740),

| — | ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas 2014. gada 22. oktobra rezolūciju “Ceļā uz jaunu satvaru lielākai demokrātijai darbā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas 2014. gada 22. oktobra rezolūciju “Ceļā uz jaunu satvaru lielākai demokrātijai darbā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas 2020. gada 9. un 10. decembra nostāju par jaunu ES satvaru attiecībā uz informēšanu, uzklausīšanu un pārstāvību valdē Eiropas uzņēmējdarbības formām un uzņēmumiem, kas izmanto ES sabiedrību tiesību instrumentus, kuri dara iespējamu uzņēmumu mobilitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas 2020. gada 9. un 10. decembra nostāju par jaunu ES satvaru attiecībā uz informēšanu, uzklausīšanu un pārstāvību valdē Eiropas uzņēmējdarbības formām un uzņēmumiem, kas izmanto ES sabiedrību tiesību instrumentus, kuri dara iespējamu uzņēmumu mobilitāti,

| — | ņemot vērā Lēvenas Universitātes 2016. gada maija pētniecības projektu “European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue” (“Eiropas uzņēmumu padomes kustībā. Vadības perspektīvas transnacionālas sociālā dialoga iestādes izveidē”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lēvenas Universitātes 2016. gada maija pētniecības projektu “European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue” (“Eiropas uzņēmumu padomes kustībā. Vadības perspektīvas transnacionālas sociālā dialoga iestādes izveidē”),

| — | ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas 2017. gada 15. un 16. marta nostāju par modernu Eiropas uzņēmumu padomes (EUP) direktīvu digitālajā laikmetā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas 2017. gada 15. un 16. marta nostāju par modernu Eiropas uzņēmumu padomes (EUP) direktīvu digitālajā laikmetā,

| — | ņemot vērā Eiropas Sieviešu lobija 2012. gada februāra ziņojumu “Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice” (“Sievietes uzņēmumu valdēs Eiropā: no gliemeža gaitas līdz milzu lēcienam? Progress, trūkumi un laba prakse”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sieviešu lobija 2012. gada februāra ziņojumu “Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice” (“Sievietes uzņēmumu valdēs Eiropā: no gliemeža gaitas līdz milzu lēcienam? Progress, trūkumi un laba prakse”),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2010. gada februāra pētījumu “A comparative overview of terms and notions on employee participation” (“Salīdzinošs pārskats par terminiem un jēdzieniem darbinieku līdzdalības jomā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2010. gada februāra pētījumu “A comparative overview of terms and notions on employee participation” (“Salīdzinošs pārskats par terminiem un jēdzieniem darbinieku līdzdalības jomā”),

| — | ņemot vērā SDO 2018. gada novembrī veikto pētījumu par korporatīvās pārvaldības modeļiem, to struktūru, daudzveidību, izvērtējumu un perspektīvām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2018. gada novembrī veikto pētījumu par korporatīvās pārvaldības modeļiem, to struktūru, daudzveidību, izvērtējumu un perspektīvām,

| — | ņemot vērā 2015. gada G20 un ESAO korporatīvās pārvaldības principus un Arodbiedrību padomdevējas komitejas 2021. gada 28. maija paziņojumu ESAO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada G20 un ESAO korporatīvās pārvaldības principus un Arodbiedrību padomdevējas komitejas 2021. gada 28. maija paziņojumu ESAO,

| — | ņemot vērā Eurofound2015. gada 14. decembrī veikto trešo Eiropas uzņēmumu apsekojumu attiecībā uz darbinieku tiešo un netiešo līdzdalību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2015. gada 14. decembrī veikto trešo Eiropas uzņēmumu apsekojumu attiecībā uz darbinieku tiešo un netiešo līdzdalību,

| — | ņemot vērā Eurofound2020. gada 13. oktobrī veikto ceturto Eiropas uzņēmumu apsekojumu attiecībā uz darbavietas praksēm, kas atraisa darba ņēmēju potenciālu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound2020. gada 13. oktobrī veikto ceturto Eiropas uzņēmumu apsekojumu attiecībā uz darbavietas praksēm, kas atraisa darba ņēmēju potenciālu,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) 7. un 8. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra (ESTP) 7. un 8. principu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

| — | ņemot vērā Portu deklarāciju un Portu sociālās saistības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Portu deklarāciju un Portu sociālās saistības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0331/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A9-0331/2021),

| A. | tā kā demokrātija kopumā un it īpaši demokrātija darbavietā ir Eiropas Savienības pamatvērtības un veido patiesi drošu pamatu Eiropas noturības un sociālā līguma stiprināšanai; tā kā šīs pamatvērtības ir iekļautas arī Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, Hartā un ESTP; tā kā darbs ir būtiska darbība, kas strukturē sabiedrību, nodrošinot ne tikai iztikas līdzekļus, bet arī individuālo attīstību un saikni ar sabiedrību; tā kā ir jārīkojas, lai nodrošinātu līdzsvaru starp darba devēju un darba ņēmēju spēju aizstāvēt savas intereses, ko var uzlabot, stiprinot demokrātiju darbā; |
| --- | --- |

A.

tā kā demokrātija kopumā un it īpaši demokrātija darbavietā ir Eiropas Savienības pamatvērtības un veido patiesi drošu pamatu Eiropas noturības un sociālā līguma stiprināšanai; tā kā šīs pamatvērtības ir iekļautas arī Kopienas Hartā par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, Hartā un ESTP; tā kā darbs ir būtiska darbība, kas strukturē sabiedrību, nodrošinot ne tikai iztikas līdzekļus, bet arī individuālo attīstību un saikni ar sabiedrību; tā kā ir jārīkojas, lai nodrošinātu līdzsvaru starp darba devēju un darba ņēmēju spēju aizstāvēt savas intereses, ko var uzlabot, stiprinot demokrātiju darbā;

| B. | tā kā darba ņēmēju un darba devēju pārstāvju sociālā partnerība un koplīguma sarunas un ES līmeņa sociālais dialogs ir svarīgi Eiropas sociālā modeļa elementi, savukārt tā kopīgais mantojums — sociālais dialogs, darba ņēmēju līdzdalība, koplīguma sarunas, darbinieku pārstāvība valdēs, pārstāvība veselības un drošības jomā un trīspusīgums — ir daudzveidīgas un ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgas nākotnes pamati; |
| --- | --- |

B.

tā kā darba ņēmēju un darba devēju pārstāvju sociālā partnerība un koplīguma sarunas un ES līmeņa sociālais dialogs ir svarīgi Eiropas sociālā modeļa elementi, savukārt tā kopīgais mantojums — sociālais dialogs, darba ņēmēju līdzdalība, koplīguma sarunas, darbinieku pārstāvība valdēs, pārstāvība veselības un drošības jomā un trīspusīgums — ir daudzveidīgas un ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgas nākotnes pamati;

| C. | tā kā Savienības regulējums darba tiesību un sabiedrību tiesību jomā joprojām ir pārāk sadrumstalots, kā dēļ varētu trūkt juridiskās noteiktības par piemērojamajiem noteikumiem un tiesībām gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem; tā kā ir būtiski nostiprināt Savienības instrumentu kopu šajās jomās, ieviešot vērienīgu pamatdirektīvu, kas racionalizētu un vienkāršotu piemērojamās normas un nostiprinātu darba ņēmēju tiesības, jo īpaši tiesības uz informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Savienības regulējums darba tiesību un sabiedrību tiesību jomā joprojām ir pārāk sadrumstalots, kā dēļ varētu trūkt juridiskās noteiktības par piemērojamajiem noteikumiem un tiesībām gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem; tā kā ir būtiski nostiprināt Savienības instrumentu kopu šajās jomās, ieviešot vērienīgu pamatdirektīvu, kas racionalizētu un vienkāršotu piemērojamās normas un nostiprinātu darba ņēmēju tiesības, jo īpaši tiesības uz informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalību;

| D. | tā kā demokrātijai darbavietā ir būtiska loma cilvēktiesību stiprināšanā darbā un sabiedrībā, īpaši gadījumos, kad darba ņēmēju pārstāvji, tostarp arodbiedrības, aktīvi iesaistās uzņēmējdarbības pienācīgas rūpības procesos; tā kā demokrātijas veicināšana darbavietā līdztekus lielākai pārredzamībai varētu būt iedarbīgs līdzeklis, ar ko novērst nevienlīdzību darbā un sabiedrībā; tā kā demokrātija darbā var uzlabot uzticēšanos demokrātiskajām vērtībām un motivēt darba ņēmējus iesaistīties demokrātiskajā kultūrā un praksē; |
| --- | --- |

D.

tā kā demokrātijai darbavietā ir būtiska loma cilvēktiesību stiprināšanā darbā un sabiedrībā, īpaši gadījumos, kad darba ņēmēju pārstāvji, tostarp arodbiedrības, aktīvi iesaistās uzņēmējdarbības pienācīgas rūpības procesos; tā kā demokrātijas veicināšana darbavietā līdztekus lielākai pārredzamībai varētu būt iedarbīgs līdzeklis, ar ko novērst nevienlīdzību darbā un sabiedrībā; tā kā demokrātija darbā var uzlabot uzticēšanos demokrātiskajām vērtībām un motivēt darba ņēmējus iesaistīties demokrātiskajā kultūrā un praksē;

| E. | tā kā, lai veicinātu demokrātiju darbā, ir jāaizsargā un jāievēro dažādas sociālās un darba tiesības un principi, tostarp tiesības uz kolektīvu organizāciju un rīcību; tā kā augsts demokrātijas līmenis darbā ir saistīts ar kvalitatīvākām darba tiesiskajām attiecībām, stabilitāti, augstākām algām un augstāku veselības un drošības aizsardzības līmeni, arī attiecībā uz aizskaršanu darbavietā; tā kā sociālais taisnīgums un jo īpaši demokrātija darbā ir stingri nostiprināti starptautiskajos un Eiropas cilvēktiesību instrumentos un standartos; tā kā demokrātija darbā jau vairāk nekā gadsimtu ir izgaismojusi sociālo progresu Eiropā un pasaulē; tā kā SDO 1919. gadā tika dibināta ar stingru pārliecību, ka vispārēju mieru varēs panākt tikai tad, ja tā pamatā būs sociālais taisnīgums (24); tā kā sociālais dialogs, koplīguma sarunas un darba ņēmēju pārstāvība ir SDO pamatvērtības un pamattiesības, ko paredz daudzas SDO konvencijas un ieteikumi, tā kā arī Eiropas Padome demokrātiju darbā uzskata par vienu no savām pamatvērtībām, kuras izklāstītas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Eiropas Sociālajā hartā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai veicinātu demokrātiju darbā, ir jāaizsargā un jāievēro dažādas sociālās un darba tiesības un principi, tostarp tiesības uz kolektīvu organizāciju un rīcību; tā kā augsts demokrātijas līmenis darbā ir saistīts ar kvalitatīvākām darba tiesiskajām attiecībām, stabilitāti, augstākām algām un augstāku veselības un drošības aizsardzības līmeni, arī attiecībā uz aizskaršanu darbavietā; tā kā sociālais taisnīgums un jo īpaši demokrātija darbā ir stingri nostiprināti starptautiskajos un Eiropas cilvēktiesību instrumentos un standartos; tā kā demokrātija darbā jau vairāk nekā gadsimtu ir izgaismojusi sociālo progresu Eiropā un pasaulē; tā kā SDO 1919. gadā tika dibināta ar stingru pārliecību, ka vispārēju mieru varēs panākt tikai tad, ja tā pamatā būs sociālais taisnīgums (24); tā kā sociālais dialogs, koplīguma sarunas un darba ņēmēju pārstāvība ir SDO pamatvērtības un pamattiesības, ko paredz daudzas SDO konvencijas un ieteikumi, tā kā arī Eiropas Padome demokrātiju darbā uzskata par vienu no savām pamatvērtībām, kuras izklāstītas Eiropas Cilvēktiesību konvencijā un Eiropas Sociālajā hartā;

| F. | tā kā darba ņēmēju pārstāvība un līdzdalība, kā arī darba koplīguma sarunu aptvērums ir būtiski darba ņēmēju tiesību izpildes panākšanā un pienācīgā uzņēmumu darbībā; tā kā Eurofound ziņo (25), ka 2019. gadā mazāk nekā trešdaļa (31 %) ES uzņēmumu veicināja darbinieku regulāru tiešo līdzdalību organizatorisko lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā darba ņēmēju pārstāvība un līdzdalība, kā arī darba koplīguma sarunu aptvērums ir būtiski darba ņēmēju tiesību izpildes panākšanā un pienācīgā uzņēmumu darbībā; tā kā Eurofound ziņo (25), ka 2019. gadā mazāk nekā trešdaļa (31 %) ES uzņēmumu veicināja darbinieku regulāru tiešo līdzdalību organizatorisko lēmumu pieņemšanā;

| G. | tā kā saskaņā ar 2015. gada G20 un ESAO korporatīvās pārvaldības principiem “tas, kādā mērā darba ņēmēji piedalās korporatīvajā pārvaldībā, ir atkarīgs no valstu tiesību aktiem un prakses un dažādos uzņēmumos var atšķirties”; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar 2015. gada G20 un ESAO korporatīvās pārvaldības principiem “tas, kādā mērā darba ņēmēji piedalās korporatīvajā pārvaldībā, ir atkarīgs no valstu tiesību aktiem un prakses un dažādos uzņēmumos var atšķirties”;

| H. | tā kā arodbiedrībām un darba ņēmēju pārstāvjiem ir bijusi svarīga loma Covid-19 pandēmijas ietekmes uz darba vidi mazināšanā — sākot ar tādu pasākumu ieviešanu, kas aizsargā darbinieku, jo īpaši kritiski svarīgo darbinieku, kuru darbavietai raksturīga augsta eksponētība, veselību un drošību, un beidzot ar tādu darba saglabāšanas shēmu kā saīsināts darba laiks un jaunu darba organizācijas veidu, piemēram, darba no mājām, īstenošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā arodbiedrībām un darba ņēmēju pārstāvjiem ir bijusi svarīga loma Covid-19 pandēmijas ietekmes uz darba vidi mazināšanā — sākot ar tādu pasākumu ieviešanu, kas aizsargā darbinieku, jo īpaši kritiski svarīgo darbinieku, kuru darbavietai raksturīga augsta eksponētība, veselību un drošību, un beidzot ar tādu darba saglabāšanas shēmu kā saīsināts darba laiks un jaunu darba organizācijas veidu, piemēram, darba no mājām, īstenošanu;

| I. | tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi iepriekš pastāvošo dzimumu nevienlīdzību darba tirgū un palielinājusi dzimumšķirtni līdzdalībā darba tirgū; tā kā tas it īpaši ir ietekmējis ļoti feminizētas nozares, kurās ir zems atalgojums un slikti darba apstākļi un kurās liels skaits sieviešu strādā pirmajās līnijās, sevišķi kā veselības aprūpes speciālistes, aprūpes darbinieces, uzkopšanas un uzturēšanas darbinieces, mājkalpotājas, cīnoties pret vīrusu un bieži vien būdamas spiestas mājsēdes apstākļos to līdzsvarot ar ģimenes pienākumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Covid-19 pandēmija ir saasinājusi iepriekš pastāvošo dzimumu nevienlīdzību darba tirgū un palielinājusi dzimumšķirtni līdzdalībā darba tirgū; tā kā tas it īpaši ir ietekmējis ļoti feminizētas nozares, kurās ir zems atalgojums un slikti darba apstākļi un kurās liels skaits sieviešu strādā pirmajās līnijās, sevišķi kā veselības aprūpes speciālistes, aprūpes darbinieces, uzkopšanas un uzturēšanas darbinieces, mājkalpotājas, cīnoties pret vīrusu un bieži vien būdamas spiestas mājsēdes apstākļos to līdzsvarot ar ģimenes pienākumiem;

| J. | tā kā Covid-19 krīzes dēļ pašlaik norit ievērojams skaits pārstrukturēšanas procesu; tā kā pandēmijas graujošā ietekme ir uz laiku paātrinājusi uzņēmumu pārstrukturēšanas tempu un paplašinājusi tās apmēru, īpaši dažās konkrētās nozarēs; tā kā pārstrukturēšanas pozitīvās un negatīvās ietekmes izskatīšanā ir būtiska darba ņēmēju uzklausīšana un līdzdalība un koplīguma sarunas; tā kā tehnoloģiju attīstība, pāreja uz mazoglekļa ekonomiku un ekonomikas un sociālā atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas dod iespēju visos līmeņos darbavietās pāriet uz darba organizācijas formām ar plašu iesaisti; tā kā saskaņā ar Eurostat datiem dalībvalstīm, kurās ir labi attīstītas darba attiecību sistēmas, darba režīms un saīsināta darba laika shēmas, 2020. gadā bija labāks sniegums nekā vidēji ES un tajās daudz mazāk darba ņēmēju zaudēja darbu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Covid-19 krīzes dēļ pašlaik norit ievērojams skaits pārstrukturēšanas procesu; tā kā pandēmijas graujošā ietekme ir uz laiku paātrinājusi uzņēmumu pārstrukturēšanas tempu un paplašinājusi tās apmēru, īpaši dažās konkrētās nozarēs; tā kā pārstrukturēšanas pozitīvās un negatīvās ietekmes izskatīšanā ir būtiska darba ņēmēju uzklausīšana un līdzdalība un koplīguma sarunas; tā kā tehnoloģiju attīstība, pāreja uz mazoglekļa ekonomiku un ekonomikas un sociālā atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas dod iespēju visos līmeņos darbavietās pāriet uz darba organizācijas formām ar plašu iesaisti; tā kā saskaņā ar Eurostat datiem dalībvalstīm, kurās ir labi attīstītas darba attiecību sistēmas, darba režīms un saīsināta darba laika shēmas, 2020. gadā bija labāks sniegums nekā vidēji ES un tajās daudz mazāk darba ņēmēju zaudēja darbu;

| K. | tā kā pētījumi liecina, ka līdzdalība darbavietā uzlabo uzņēmuma sniegumu, darbvietu kvalitāti un labbūtību; tā kā saskaņā ar Eurofound datiem (26) 2019. gadā mazāk nekā trešdaļa (31 %) uzņēmumu ES27 veicināja darba ņēmēju regulāru tiešo līdzdalību organizatorisko lēmumu pieņemšanā un darba ņēmēju līdzdalības intensitāte ES pēdējo desmit gadu laikā ir samazinājusies (27); tā kā vairāk nekā pusei uzņēmumu Zviedrijā (56 %) un Dānijā (55 %) bija raksturīga regulāra un ietekmīga tiešā darba ņēmēju iesaiste; tā kā to pašu var teikt tikai par vienu piektdaļu uzņēmumu Polijā (20 %) un Nīderlandē (21 %); |
| --- | --- |

K.

tā kā pētījumi liecina, ka līdzdalība darbavietā uzlabo uzņēmuma sniegumu, darbvietu kvalitāti un labbūtību; tā kā saskaņā ar Eurofound datiem (26) 2019. gadā mazāk nekā trešdaļa (31 %) uzņēmumu ES27 veicināja darba ņēmēju regulāru tiešo līdzdalību organizatorisko lēmumu pieņemšanā un darba ņēmēju līdzdalības intensitāte ES pēdējo desmit gadu laikā ir samazinājusies (27); tā kā vairāk nekā pusei uzņēmumu Zviedrijā (56 %) un Dānijā (55 %) bija raksturīga regulāra un ietekmīga tiešā darba ņēmēju iesaiste; tā kā to pašu var teikt tikai par vienu piektdaļu uzņēmumu Polijā (20 %) un Nīderlandē (21 %);

| L. | tā kā ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību var panākt tikai ar darba ņēmēju līdzdalību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību var panākt tikai ar darba ņēmēju līdzdalību;

| M. | tā kā saskaņā ar SDO 2010. gada februāra pētījumu “A comparative overview of terms and notions on employee participation”“pastāv daudzi dažādi modeļi, kā organizēt darba ņēmēju līdzdalību vai iesaisti” un “dažās valstu sistēmās [...] darba ņēmējiem ir tiesības ievēlēt pārstāvjus uzņēmuma uzraudzības vai pārvaldes struktūrās”; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar SDO 2010. gada februāra pētījumu “A comparative overview of terms and notions on employee participation”“pastāv daudzi dažādi modeļi, kā organizēt darba ņēmēju līdzdalību vai iesaisti” un “dažās valstu sistēmās [...] darba ņēmējiem ir tiesības ievēlēt pārstāvjus uzņēmuma uzraudzības vai pārvaldes struktūrās”;

| N. | tā kā ilgtspējīgi uzņēmumi izceļas ar mehānismiem, kas darba ņēmējiem dod iespēju paust savu viedokli un ar ko viņu viedokļus ņemt vērā, pieņemot stratēģiskus lēmumus, kuri ietekmē darbaspēku un veselas kopienas un reģionus (28); |
| --- | --- |

N.

tā kā ilgtspējīgi uzņēmumi izceļas ar mehānismiem, kas darba ņēmējiem dod iespēju paust savu viedokli un ar ko viņu viedokļus ņemt vērā, pieņemot stratēģiskus lēmumus, kuri ietekmē darbaspēku un veselas kopienas un reģionus (28);

| O. | tā kā pētījumi ir parādījuši, ka darba ņēmēju līdzdalība palielina ražīgumu, darba ņēmēju iesaisti, inovāciju un darba organizāciju, palīdz pārejā uz oglekļneitrālu, klimatneitrālu, resursefektīvu aprites ekonomiku (29) un veicina dzimumu līdztiesību, uzlabo labu darba organizāciju un lēmumu pieņemšanu, kā arī nodrošina alternatīvas krīzes izraisītai nodarbinātības samazināšanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā pētījumi ir parādījuši, ka darba ņēmēju līdzdalība palielina ražīgumu, darba ņēmēju iesaisti, inovāciju un darba organizāciju, palīdz pārejā uz oglekļneitrālu, klimatneitrālu, resursefektīvu aprites ekonomiku (29) un veicina dzimumu līdztiesību, uzlabo labu darba organizāciju un lēmumu pieņemšanu, kā arī nodrošina alternatīvas krīzes izraisītai nodarbinātības samazināšanai;

| P. | tā kā lēmumu pieņemšanas struktūrās joprojām pastāv dzimumšķirtnes un darba samaksas atšķirības, kas ierobežo sieviešu pilnīgu līdzdalību un viņu ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, tāpēc pastāv pastāvīgi augsts sieviešu nepietiekamas nodarbinātības līmenis, savukārt tas smagi ietekmē sabiedrību un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

P.

tā kā lēmumu pieņemšanas struktūrās joprojām pastāv dzimumšķirtnes un darba samaksas atšķirības, kas ierobežo sieviešu pilnīgu līdzdalību un viņu ieguldījumu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, tāpēc pastāv pastāvīgi augsts sieviešu nepietiekamas nodarbinātības līmenis, savukārt tas smagi ietekmē sabiedrību un ekonomikas izaugsmi;

| Q. | tā kā saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu par Eiropas sabiedrību tiesību aktu paketi lielu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā būtu jāpalielina Eiropas uzņēmumu padomju loma saskaņā ar Direktīvu 2009/38/EK; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. oktobra atzinumu par Eiropas sabiedrību tiesību aktu paketi lielu uzņēmumu pārstrukturēšanas gadījumā būtu jāpalielina Eiropas uzņēmumu padomju loma saskaņā ar Direktīvu 2009/38/EK;

| R. | tā kā darbinieki ir ne tikai uzņēmumu “ieinteresētās personas”, bet arī “līdzveidotājas puses” līdztekus kapitāla daļu īpašniekiem un vadītājiem; tā kā darba ņēmēju līdzdalība uzņēmumos ir svarīgs elements korporatīvās pārvaldības plurālistiskajā modelī, kura pamatā ir demokrātijas principi, taisnīgums un efektivitāte (30); |
| --- | --- |

R.

tā kā darbinieki ir ne tikai uzņēmumu “ieinteresētās personas”, bet arī “līdzveidotājas puses” līdztekus kapitāla daļu īpašniekiem un vadītājiem; tā kā darba ņēmēju līdzdalība uzņēmumos ir svarīgs elements korporatīvās pārvaldības plurālistiskajā modelī, kura pamatā ir demokrātijas principi, taisnīgums un efektivitāte (30);

| S. | tā kā darba ņēmēju aktīva iekļaušana uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos būs svarīga, lai nodrošinātu ātras, būtiskas un ilgtspējīgas rīcībpolitikas un stratēģijas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai veiktu divējādo (zaļo un digitālo) pārkārtošanos, kura izraisīs ievērojamas pārmaiņas darba pasaulē; tā kā tas arī veicinās visneaizsargātāko darba ņēmēju labāku iekļaušanu pārejā uz zaļu un digitālu ekonomiku; |
| --- | --- |

S.

tā kā darba ņēmēju aktīva iekļaušana uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesos būs svarīga, lai nodrošinātu ātras, būtiskas un ilgtspējīgas rīcībpolitikas un stratēģijas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai veiktu divējādo (zaļo un digitālo) pārkārtošanos, kura izraisīs ievērojamas pārmaiņas darba pasaulē; tā kā tas arī veicinās visneaizsargātāko darba ņēmēju labāku iekļaušanu pārejā uz zaļu un digitālu ekonomiku;

| T. | tā kā atveseļošanas plāns gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem sniedz vēl nepieredzētu inovācijas iespēju ilgtspējīgu un digitālu investīciju un projektu finansēšanā; tā kā savlaicīga un reāla darba ņēmēju iesaistīšana šo projektu plānošanā un īstenošanā ir būtiska, lai pienācīgi apzinātu, paredzētu un pārvaldītu to iespējamo transformatīvo ietekmi uz darbavietu un sociālo partneru attiecībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā atveseļošanas plāns gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem sniedz vēl nepieredzētu inovācijas iespēju ilgtspējīgu un digitālu investīciju un projektu finansēšanā; tā kā savlaicīga un reāla darba ņēmēju iesaistīšana šo projektu plānošanā un īstenošanā ir būtiska, lai pienācīgi apzinātu, paredzētu un pārvaldītu to iespējamo transformatīvo ietekmi uz darbavietu un sociālo partneru attiecībām;

| U. | tā kā Covid-19 pandēmija ir apliecinājusi, ka steidzami vajadzīga daudz plašāka un spēcīgāka sociālo partneru līdzdalība, īpaši tad, ja ir jāpanāk zaļā un digitālā pārkārtošanās uz ilgtspējīgu, taisnīgu un sociālu ES nākotni; |
| --- | --- |

U.

tā kā Covid-19 pandēmija ir apliecinājusi, ka steidzami vajadzīga daudz plašāka un spēcīgāka sociālo partneru līdzdalība, īpaši tad, ja ir jāpanāk zaļā un digitālā pārkārtošanās uz ilgtspējīgu, taisnīgu un sociālu ES nākotni;

| V. | tā kā konference par Eiropas nākotni sniedz iespēju paraudzīties tālāk par krīzes režīmu un iesaistīt ES iedzīvotājus tās nākotnes veidošanā, tādējādi stiprinot demokrātiju visos līmeņos; |
| --- | --- |

V.

tā kā konference par Eiropas nākotni sniedz iespēju paraudzīties tālāk par krīzes režīmu un iesaistīt ES iedzīvotājus tās nākotnes veidošanā, tādējādi stiprinot demokrātiju visos līmeņos;

| W. | tā kā Eiropas Savienībā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) nodrošina 6 no 10 darbvietām, |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas Savienībā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) nodrošina 6 no 10 darbvietām,

Darba ņēmēju līdzdalība uzņēmumos

| 1. | atzīmē darba ņēmēju pārstāvības darbavietā bagātīgo un starpsavienoto tīklu, kurš aptver visu Savienību un sniedzas no darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem, tostarp arodbiedrībām, ko no darba ņēmēju vidus ievēlē paši darba ņēmēji vietējā līmenī, līdz vairāku objektu apvienotām padomēm sarežģītākos uzņēmumos, īpaši ieceltiem veselības un drošības pārstāvjiem un darba ņēmēju pārstāvjiem uzņēmumu uzraudzības vai pārvaldes padomēs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst atšķirīgo tiesisko regulējumu attiecībā uz darba ņēmēju līdzdalību valdes līmenī 18 ES dalībvalstīs; uzsver, ka darba ņēmēju līdzdalības tvērums un intensitāte uzņēmumu valdēs ievērojami atšķiras; uzsver, ka digitālā un zaļā pārkārtošanās būtiski ietekmē darba pasauli un ka noturīgāki un ilgtspējīgāki ir tie uzņēmumi, kam ir labi iedibinātas sistēmas darba ņēmēju līdzdalībai uzņēmuma jautājumos (31); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ir pārliecināts, ka darba ņēmēju viedokļa paušanai ir jābūt svarīgam elementam ES iniciatīvās, kuru mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu un demokrātisku korporatīvo pārvaldību un pienācīgu rūpību cilvēktiesību aspektā, cita starpā attiecībā uz darbaspēku, un klimata pārmaiņu un vides aspektā, kā arī samazināt tādu negodīgu prakšu izmantošanu kā darbaspēka ekspluatācija un negodīga konkurence iekšējā tirgū, attiecīgā gadījumā arī ņemot vērā LESD 154. pantu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi pastāvīgi uzlabot ES un dalībvalstu izglītības, apmācības un prasmju rīcībpolitikas, ieskaitot profesionālo apmācību, jo īpaši, lai nodrošinātu mūžizglītību un apmācību, kā arī visu darba ņēmēju prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju ievērot Eiropas sociālo partneru vienošanās gan starpnozaru, gan nozaru līmenī, kā paredzēts Līgumos; uzsver, ka Eiropas sociālo partneru vienošanos ievērošana cita starpā nozīmē pēc parakstītāju pušu kopīga pieprasījuma jautājumos, uz kuriem attiecas LESD 153. pants, tās īstenot, pēc Komisijas priekšlikuma pieņemot Padomes lēmumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē, ka nepilnību dēļ (32) ES Eiropas uzņēmējsabiedrības statūti (Societas Europeae, SE) var netīši ļaut uzņēmumiem apiet valstu noteikumus, īpaši attiecībā uz darba ņēmēju pārstāvību valdē; pauž nožēlu par to, ka 2019. gada sabiedrību tiesību aktu pakete (33) nav novērsusi šos trūkumus, un aicina Komisiju pēc tam, kad dalībvalstis būs šo paketi transponējušas, nekavējoties veikt izvērtējumu, lai novērtētu iespējamās nepilnības; atzīmē, ka dažas pārrobežu apvienošanās var stiprināt vienoto tirgu, radot lielākas sinerģijas starp Eiropas uzņēmumiem, taču dažkārt tā var novest pie negodīgas prakses, kas jānovērš, un ka pārrobežu apvienošanos ir iespējams izmantot arī, lai izvairītos no pārstāvības tiesībām; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sarežģītām korporatīvajām struktūrām un piegādes vai apakšlīgumu ķēdēm, lai nodrošinātu sociālo standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka darba ņēmēju pārstāvjiem ir jābūt tiesībām tikt informētiem par norīkoto darba ņēmēju izmantošanu apakšuzņēmumu ķēdēs un jāvar sazināties ar šiem darba ņēmējiem saskaņā ar Pagaidu darba direktīvas (34) 8. pantā noteikto pienākumu lietotājuzņēmumam sniegt struktūrām, kas pārstāv darba ņēmējus, informāciju par pagaidu darba aģentūru darbinieku izmantošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Direktīvas (ES) 2019/2121 (35) par pārrobežu reorganizāciju, apvienošanos un sadalīšanu 35. apsvērumā ir noteikts, ka “[d]ažos gadījumos sabiedrību tiesības veikt pārrobežu darbību varētu tikt izmantotas ļaunprātīgos vai krāpnieciskos nolūkos, piemēram, lai apietu darbinieku tiesības, sociālā nodrošinājuma maksājumus vai nodokļu saistības, vai noziedzīgos nolūkos”; šajā sakarā uzskata, ka ir būtiski pienācīgi noteikt vērienīgus ES minimālos standartus attiecībā uz darba ņēmēju informēšanu, uzklausīšanu un pārstāvību valdes līmenī un līdzdalību gadījumos, kad uzņēmumi veic pārrobežu pārstrukturēšanu; aicina Komisiju gaidāmās Direktīvas (ES) 2019/2121 izvērtēšanas kontekstā ņemt vērā to, ka pastāv labas prakses, un rezultātus, kas gūti pētījumos un novērtējumos par darba ņēmēju pārstāvības korporatīvajās struktūrās pozitīvo sociālekonomisko ietekmi un sekām, un grozīt šajā jautājumā relevantās pastāvošās direktīvas, kas var palīdzēt uzlabot korporatīvo pārvaldību; aicina Komisiju izstrādāt iniciatīvas, kas palielinātu informētību un uzlabotu zināšanas par valstu un ES noteikumiem, kuri reglamentē darba ņēmēju pārstāvību korporatīvajās struktūrās dažādās dalībvalstīs, un veicinātu paraugprakses apmaiņu, novērtējot dažādos darba ņēmēju līdzdalības veidus un to sociālekonomisko ietekmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārto, ka vairākos ES tiesību aktos, kas attiecas uz darba ņēmēju valdes līmeņa pārstāvības tiesībām, nav noteiktas minimālās prasības par pārstāvību valdes līmenī dažādu veidu Eiropas uzņēmumos vai uzņēmumos, kas izmanto ES sabiedrību tiesību instrumentus, lai darītu iespējamu uzņēmumu pārrobežu mobilitāti un juridisku reorganizāciju, ieskaitot pārrobežu apvienošanu, pārveidi vai sadalīšanu (36); aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami un izlēmīgi rīkoties, lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumi ievēro darba ņēmēju informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības tiesības un attiecīgi ievēro pastāvošās ES un valstu noteiktās juridiskās saistības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos uzlabojumus regulējumā, kas reglamentē SE un Eiropas kooperatīvās sabiedrības, kā arī — uz savlaicīga Komisijas izvērtējuma pamata — sabiedrību tiesību aktu paketē un grozīt tos, lai ieviestu ES minimālos noteikumus par darba ņēmēju līdzdalību un pārstāvību uzraudzības padomēs, cita starpā arī par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt nepieciešamos nosacījumus un prasības, lai līdz 2030. gadam panāktu, ka vismaz 80 % uzņēmumu ES aptver ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības vienošanās (37), vienlaikus atzīstot, ka šajā sakarā uz MVU gulstas īpašs administratīvais slogs; šajā nolūkā aicina izveidot ar darba ņēmējiem saskaņotas stratēģijas, kas labvēlīgi ietekmētu vidisko, sociālo un ekonomisko attīstību, izmantojot pārvaldības prakses un klātbūtni tirgū, stiprinātu direktoru lomu uzņēmuma ilgtermiņa interešu ievērošanā, uzlabotu direktoru pārskatatbildību attiecībā uz ilgtspējas aspektu integrēšanu uzņēmuma lēmumu pieņemšanā, kā arī veicinātu tādas korporatīvās pārvaldības prakses, kuras sekmē uzņēmuma ilgtspēju, tostarp attiecībā uz korporatīvo ziņošanu, valdes atalgojumu, valdes sastāvu un ieinteresēto personu iesaisti (38); |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju pildīt apņemšanos nekavējoties izvirzīt direktīvu par saistošu pienācīgu rūpību vidisko tiesību un cilvēktiesību jomā un atbildīgu uzņēmējdarbību, tostarp darba ņēmēju tiesībām, piemēram, tiesībām organizēt un risināt koplīguma sarunas, tiesībām uz veselības aizsardzību un drošību, un pienācīgiem darba apstākļiem; uzsver, ka minētajai direktīvai būtu jānosaka obligātas pienācīgas rūpības prasības attiecībā uz uzņēmumu darbību un to komercdarbības attiecībām, tostarp piegādes un apakšuzņēmumu ķēdēm, un jānodrošina arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju pilnīga iesaistīšana pienācīgas rūpības procesā, ieskaitot izstrādes un īstenošanas procesu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ir pārliecināts, ka jaunu digitālo tehnoloģiju ieviešana var labvēlīgi ietekmēt darba vidi, ja tās tiek ieviestas un uzraudzītas uzticami, savukārt tam nepieciešams savlaicīgi un jēgpilni informēt un uzklausīt darba ņēmēju pārstāvjus, ieskaitot arodbiedrības, lai nodrošinātu, ka tiek pilnīgi respektēta viņu veselība un drošība, datu aizsardzība, vienlīdzīga attieksme pret viņiem, darba stabilitāte un labbūtība darbā, un novērstu darba ņēmēju ekspluatāciju un uzraudzību, it sevišķi ar algoritmisku pārvaldību; uzsver, ka arodbiedrībām un darba ņēmēju pārstāvjiem būtu jānodrošina nepieciešamā piekļuve un līdzekļi digitālo tehnoloģiju izvērtēšanai un analīzei pirms to ieviešanas; uzsver, ka jaunām digitālajām tehnoloģijām un mākslīgajam intelektam nevajadzētu turpināt pastāvošo diskrimināciju un sabiedrības aizspriedumus, bet būtu jāveicina dažādu grupu sociālā iekļaušana un līdzdalība; uzsver, ka visā digitālo tehnoloģiju dzīves ciklā ir jāpiemēro princips “ētika pēc noklusējuma”, lai pilnībā izmantotu to potenciālu un izvairītos no neobjektivitātes; uzsver, ka sociālā dialoga struktūras, nozaru koplīguma sarunas, arodbiedrību un darba ņēmēju pārstāvju informēšana, uzklausīšana un līdzdalība ir būtiska nepieciešamā atbalsta sniegšanai darba ņēmējiem, lai varētu labāk izstrādāt digitālās tehnoloģijas darbavietā un piedalīties to ieviešanā un uzraudzībā, ko veic sociālie partneri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka darba ņēmēju tiesības organizēties, tiesības uz kolektīvu pārstāvību arodbiedrībās, tiesības uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību un tiesības kolektīvi aicināt veikt reformas viņu darbavietās ir būtiski Eiropas projekta aspekti un sociālā modeļa pamatprincipi, ko apstiprinājušas un tiesību aktos nostiprinājušas ES iestādes; pauž bažas par to, ka daļai darba ņēmēju, kas strādā jauna veida darbu, nav reālu pārstāvības un līdzdalības tiesību darbavietā; pauž nožēlu par to, ka tas īpaši attiecas uz nozarēm, kurās lielākā daļa darba ņēmēju ir sievietes (39); vēlreiz aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt darba ņēmēju tiesības uz biedrošanās brīvību un līdzdalību darbavietā visos nodarbinātības veidos; aicina Komisiju papildināt dalībvalstu darbības, lai aizsargātu darba ņēmējus tiesību uz biedrošanās brīvību un līdzdalības īstenošanā darbavietā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar sociālajiem partneriem apņemties līdz 2030. gadam panākt, ka tajās valstu sistēmās, kas apvieno likumā noteikto un sociālo partneru regulējumu attiecībā uz nodarbinātību un darba apstākļiem, koplīguma sarunu tvērums ir 90 %; uzsver, ka koplīguma sarunas veicina sociālo tirgus ekonomiku, kā paredzēts Lisabonas līgumā; atkārto, ka ir jāaizsargā ES līgumi, kas skaidri aizsargā sociālo partneru autonomiju, un dažās dalībvalstīs ieviestās pašregulācijas sistēmas, lai sociālie partneri varētu patstāvīgi noteikt regulējumu, nodrošinot stingru leģitimitāti un koplīguma tvēruma palielināšanos; aicina dalībvalstis atcelt visus valsts tiesību aktus, kas kavē koplīguma sarunas, cita starpā — nodrošinot arodbiedrību piekļuvi darbavietām to organizēšanas nolūkā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka reformām dalībvalstīs nevajadzētu negatīvi ietekmēt koplīguma sarunas, kas jāveicina nozaru līmenī, cita starpā — atbalstot sociālo partneru spēju veidošanu; mudina Komisiju un dalībvalstis pilnībā iesaistīt sociālos partnerus ES rīcībpolitikas veidošanā; uzsver, ka darba reformām valstu līmenī ir jāveicina ESTP īstenošana, ieskaitot 8. principu par sociālo dialogu un darba ņēmēju iesaistīšanu, koplīguma sarunām un sociālo partneru autonomijas un tiesību uz kolektīvu rīcību ievērošanu, kā arī tiesībām tikt laikus informētiem un uzklausītiem par uzņēmumu pārcelšanu, pārstrukturēšanu un apvienošanu, kā arī par kolektīvo atlaišanu; aicina Komisiju šajos konkrētajos aspektos analizēt darba reformas nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos; |
| --- | --- |

16.

Jauns satvars informēšanai, uzklausīšanai un pārstāvībai valdes līmenī

| 17. | uzsver, ka ir rūpīgi jāpanāk visu attiecīgo ES tiesību aktu izpilde, tie rūpīgi jāizvērtē un — kad uz izvērtējuma pamata nepieciešams — jāstiprina un jākonsolidē, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēju informēšana un uzklausīšana ir uzņēmuma lēmumu pieņemšanas neatņemama sastāvdaļa un notiek attiecīgajā uzņēmuma līmenī; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt savlaicīgu un jēgpilnu informēšanu un uzklausīšanu visā ES, pirms tiek pieņemti vadības lēmumi, kas var ietekmēt darba ņēmējus, nodarbinātību un darba apstākļus, un par rīcībpolitikām vai pasākumiem, īpaši tādiem, kam ir pārrobežu ietekme, uzsver, ka darba ņēmēju pārstāvjiem, tostarp arodbiedrībām, jābūt piekļuvei nepieciešamajai zinātībai un pamatojuma dokumentiem par vadības lēmumiem, lai varētu novērtēt šo pārrobežu rīcībpolitiku un procesu ietekmi uz darbaspēku un ierosināt alternatīvas; uzsver, ka par šīm alternatīvām ir jārīko patiess dialogs starp arodbiedrībām, darba ņēmēju pārstāvjiem un vadību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ir svarīgi, lai darba ņēmēju pārstāvji, jo īpaši Eiropas uzņēmumu padomes, pēc reālas informēšanas un uzklausīšanas jēgpilni piedalītos tādu starptautisku jautājumu sagatavošanā un īstenošanā, kas būtiski ietekmē darba ņēmēju intereses; uzsver, ka būtu jāietver jautājumi, kas ir svarīgi Eiropas darbaspēkam, ņemot vērā to iespējamo ietekmi, vai kas ietver darbību nodošanu starp dalībvalstīm; uzsver, ka EUP ir jāinformē un jāuzklausa jo īpaši jautājumos par pašreizējo nodarbinātības stāvokli un paredzamajām tendencēm attiecībā uz nodarbinātību un investīcijām, būtiskām izmaiņām organizācijā, jaunu darba metožu vai ražošanas procesu ieviešanu, ražošanas pārvietošanu, uzņēmumu, struktūrvienību vai to ievērojamu daļu apvienošanu, darbības apjoma samazināšanu un slēgšanu un kolektīvu atlaišanu; uzsver arī to, ka EUP iesaiste var attīstīt un veicināt korporatīvo kultūru un kohēziju un ka darba ņēmēju pārstāvjiem būtu jāpiedalās sociālo plānu izstrādē, lai regulētu pārmaiņas, kas var ietekmēt darba ņēmējus un izraisīt atlaišanu; uzskata, ka ir būtiski stiprināt Eiropas uzņēmumu padomes, ņemot vērā darba attiecību sistēmu atšķirības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīmē, ka starp ES valstīm joprojām pastāv atšķirības pirms korporatīvo lēmumu pieņemšanas veiktās informēšanas un uzklausīšanas kvalitātes, laika un efektivitātes ziņā un ka pārstrukturēšanas procesi Eiropā tiek veikti atšķirīgi; atzīmē, ka dialogs par darbinieku atlaišanas un ražotņu slēgšanas alternatīvām ES atšķiras; atgādina, ka Parlaments jau 2013. gadā ierosināja tiesisko regulējumu (40) attiecībā uz darba ņēmēju informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību, lai veidotu ilgtspējīgu un sociāli iekļaujošu pārstrukturēšanu un nevienu darba ņēmēju neatstātu novārtā; uzskata, ka saskanīga ES stratēģija ir būtiska, lai uzņēmumiem un darba ņēmējiem atvieglotu taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka darba ņēmēju tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu vienmēr būtu jānodrošina laikus un tajā būtu jāņem vērā iespējamā kvantitatīvā un kvalitatīvā ietekme uz nodarbinātību un darba apstākļiem, kā arī izmaiņas, kas izriet no digitālajām tehnoloģijām un lietotnēm, kuru mērķis ir uzlabot pašreizējos uzņēmējdarbības procesus un darbaspēka efektivitāti; norāda, ka darba ņēmēju informēšana, uzklausīšana un līdzdalība valdes līmenī ir iedarbīgi darba ņēmēju tiesību izpildes panākšanas instrumenti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES nodrošināt, ka darba ņēmēji ir pārstāvēti arī tādu uzņēmumu valdēs, kas izmanto ES regulējumu (41) uzņēmuma pārrobežu pārstrukturēšanai un mobilitātei; uzsver, ka ir vajadzīgas dzimumlīdzsvarotas valdes attiecībā gan uz darba ņēmēju vietu skaitu, gan valdi kopumā; vēlreiz aicina Padomi izbeigt Direktīvas par sievietēm valdēs bloķēšanu, atspoguļojot to, ka dzimumu līdztiesība ir jānodrošina visos līmeņos, lai panāktu darbavietas, kam raksturīga līdzdalība; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas visos darba ņēmēju līdzdalības aspektos ES, kā arī darba ņēmēju ar invaliditāti pienācīgu pārstāvību; atzīmē, ka pastāvīgā dzimumu nevienlīdzība atspoguļojas arī sieviešu ierobežotajā piekļuvē vadošiem un reprezentatīviem darbavietas amatiem; atkārto, ka dzimumu līdztiesība un daudzveidība valdēs ir svarīgs demokrātijas princips ar pozitīvu ekonomisko blakusietekmi; aicina, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, ieviest papildu pasākumus, kas nodrošinātu līdzsvarotu pārstāvību un dzimumu līdztiesību; atzīmē, ka dzimumu kvotas palīdz panākt lielāku daudzveidību, dzimumu līdztiesību un taisnīgumu visās lēmumu pieņemšanas struktūrās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka uzņēmumiem būtu jāpanāk progress daudzveidības un dzimumu līdztiesības garantēšanā, cita starpā — nodrošinot vienlīdzīgu darba samaksu darbavietā; mudina Padomi panākt progresu attiecībā uz Direktīvu par sievietēm valdēs; aicina gan privātos, gan valsts uzņēmumos piemērot 40 % kvotu gan valdēm bez izpildpilnvarām, gan valdēm ar izpildpilnvarām (tās skatot neatkarīgi) un pakāpeniski koriģēt valstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju veikt pēcpasākumus attiecībā uz prioritātēm, kas iekļautas ES Dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam, un jo īpaši nodrošināt, ka Padomē tiek atbloķēts priekšlikums direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju pēc tam, kad tā būs veikusi gaidāmo ietekmes novērtējumu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, nākt klajā ar priekšlikumu jaunai pamatdirektīvai par darba ņēmēju informēšanu, uzklausīšanu un līdzdalību, kura attiektos uz Eiropas uzņēmumiem, tostarp apakšuzņēmēju ķēdēm un franšīzēm, kā arī uz uzņēmumiem, kas izmanto ES uzņēmumu mobilitātes instrumentus, ar mērķi noteikt minimālos standartus tādās jomās kā pārmaiņu paredzēšana, ieskaitot pasākumus attiecībā uz klimata pārmaiņām, digitālo pārkārtošanos un pārstrukturēšanu, jo īpaši uzņēmuma līmenī; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka daži trūkumi ES tiesību aktos tiktu novērsti, ar jauno pamatdirektīvu ieviešot minimālās ES robežvērtības attiecībā uz pārstāvību valdes līmenī; šajā sakarā uzskata, ka darba ņēmēju pārstāvju vietu skaitam / proporcijai vajadzētu būt diapazonā no dažām vietām līdz paritātei atkarībā no darba ņēmēju skaita uzņēmumā un tā meitasuzņēmumos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka Eiropas uzņēmumu padomes direktīva ir daļa no ES acquis par darbinieku līdzdalību, informēšanu un uzklausīšanu; pauž bažas par direktīvas trūkumiem, jo īpaši attiecībā uz informēšanas un uzklausīšanas tiesību izpildes panākšanu un efektivitāti, un pauž nožēlu par to, ka 2008. gadā netika izmantota izdevība direktīvu pilnveidot un būtiski uzlabot; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver nepieciešamību palielināt darba ņēmēju un vadības pārstāvju informētību par Eiropas uzņēmumu padomēm; uzsver, ka Eiropas uzņēmumu padomes ir unikālas starptautiskas struktūras (42), kas izveidotas, lai informētu un uzklausītu darba ņēmējus un veidotu un veicinātu korporatīvo identitāti, un ka tās ietekmē darba attiecību līmenis vai intensitāte un rīcībpolitikas satvari; pauž nožēlu par to, ka centrālā vadība ne vienmēr nodrošina finanšu, materiālos un juridiskos resursus, kas nepieciešami, lai Eiropas uzņēmumu padomes varētu pienācīgi pildīt savus pienākumus; aicina Komisiju izskatīts, kādi pasākumi vajadzīgi, lai uzlabotu darba ņēmēju līdzdalību un Eiropas uzņēmumu padomes direktīvas labāku izpildes panākšanu, un vajadzības gadījumā ierosināt direktīvas pārskatīšanu, lai stiprinātu darba ņēmēju pārstāvju tiesības uz informēšanu un uzklausīšanu, īpaši pārstrukturēšanas procesā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt informēšanas un uzklausīšanas tiesību stiprināšanu, lai nodrošinātu, ka EUP viedoklis tiek ņemts vērā uzņēmumu lēmumos un tiek sniegts, pirms attiecīgajā līmenī tiek pabeigta uzklausīšana un pirms pārvaldes struktūras pieņem lēmumu; turklāt aicina Komisiju stiprināt izpildes panākšanas mehānismus, aicina dalībvalstis nodrošināt tiesu iestāžu efektīvu pieejamību īpašām sarunu struktūrām un EUP, ieviest iedarbīgas, preventīvas un samērīgas sankcijas, lai nodrošinātu atbilstību, pēc vairāk nekā 20 gadiem izbeigt atbrīvojumus attiecībā uz veciem tā sauktajiem brīvprātīgajiem pirmsdirektīvas līgumiem, mēģināt precizēt jēdzienu “jautājuma starpvalstu raksturs” Eiropas uzņēmumu padomes direktīvas kontekstā, nepieļaut, ka konfidencialitātes noteikumi tiek izmantoti kā līdzeklis, ar ko ierobežot piekļuvi informācijai un reālu līdzdalību, stiprināt papildu prasības un nodrošināt efektīvu informēšanas, uzklausīšanas un līdzdalības koordināciju vietējā, valsts un ES līmenī; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(4)  OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.

(5)  OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.

(6)  OV L 294, 10.11.2001., 22. lpp.

(7)  OV L 207, 18.8.2003., 25. lpp.

(8)  OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.

(9)  OV L 142, 30.4.2004., 12. lpp.

(10)  OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp.

(11)  OV L 122, 16.5.2009., 28. lpp.

(12)  OV C 341, 24.8.2021., 23. lpp.

(13)  OV C 56, 16.2.2021., 10. lpp.

(14)  OV C 10, 11.1.2021., 14. lpp.

(15)  OV C 62, 15.2.2019., 24. lpp.

(16)  OV C 177, 18.5.2016., 1. lpp.

(17)  OV C 161, 6.6.2013., 35. lpp.

(18)  OV C 87 E, 1.4.2010., 133. lpp.

(19)  OV C 332 E, 15.11.2013., 78. lpp.

(20)  OV C 440, 30.12.2015., 23. lpp.

(21)  OV C 93, 9.3.2016., 161. lpp.

(22)  OV C 445, 29.10.2021., 75. lpp.

(23)  OV C 456, 10.11.2021., 208. lpp.

(24)  Sk. SDO 1919. gada konstitūciju un SDO 1944. gada Filadelfijas deklarāciju.

(25)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26)  Eiropas uzņēmumu apsekojums, 2019.

(27)  Eiropas Arodbiedrību institūts, 2021, “Benchmarking Working Europe 2020 — Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic” (“Salīdzinošais novērtējums par nodarbinātības situāciju Eiropā 2020. Covid-19 un darba pasaule: pandēmijas ietekme”).

(28)  Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., “Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung”, Hans-Böckler-Stiftung, Nr. 424, 2019. gada jūnijs; Ernst and Young, “Study on directors’ duties and sustainable corporate governance” (“Pētījums par direktoru pienākumiem un ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību”), 2020. gada jūlijs.

(29)  Vadlīnijas taisnīgai pārejai uz vidiski ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību visiem, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; Nodarbinātība un sociālās tendences Eiropā 2021, sk. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en.

(30)  SDO 2018. gada novembra pētījums par korporatīvās pārvaldības modeļiem, to struktūru, daudzveidību, izvērtējumu un perspektīvām.

(31)  https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf.

(32)  https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in% 20Europe%20EN%20WEB.pdf. Pašlaik SE regulējums nepalīdz aizsargāt iepriekš pastāvējušās darba ņēmēju tiesības uz pārstāvību valdē un pat dod uzņēmumiem iespēju apiet šādas pārstāvības tiesības, kas paredzētas valsts līmenī (Kluge un Stollt, 2011; Keller un Werner, 2010). Šķiet, ka SE statūtus ir iespējams izmantot, lai īstenotu trīs potenciālas apiešanas stratēģijas, proti, izvairīties no šādas pārstāvības, to iesaldēt vai samazināt vietu skaitu darba ņēmēju pārstāvjiem valdes līmenī, īpaši tad, ja tās ieņem ārēji arodbiedrību locekļi.

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīva (ES) 2019/2121, ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 attiecībā uz pārrobežu reorganizāciju, apvienošanos un sadalīšanu (OV L 321, 12.12.2019., 1. lpp.).

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 27. novembra Direktīva (ES) 2019/2121, ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 attiecībā uz pārrobežu reorganizāciju, apvienošanos un sadalīšanu (OV L 321, 12.12.2019., 1. lpp.).

(36)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies.

(37)  Komisijas dienestu 2021. gada 4. marta darba dokuments, kas pievienots Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānam, SWD(2021)0046.

(38)  Komisijas dienestu 2021. gada 4. marta darba dokuments, kas pievienots Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānam, SWD(2021)0046.

(39)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf.

(40)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2015.440.01.0023.01.ENG&toc=OJ%3AC%3A2015%3A440%3ATOC.

(41)  Direktīva (ES) 2019/2121; Direktīva 2001/86/EK; Direktīva 2003/72/EK.

(42)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: “Eiropas uzņēmumu padomes (EUP) ir pastāvīgas struktūras, kas veicina darba ņēmēju informēšanu un uzklausīšanu Eiropas uzņēmējsabiedrībās un Eiropas uzņēmumu grupās, kā noteikts 1994. gada Eiropas uzņēmumu padomes direktīvā.”

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/115

---

P9_TA(2021)0509

Pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju nemitīgā apspiešana Krievijā: cilvēktiesību organizācijas “Memorial” lieta

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju nemitīgo apspiešanu Krievijā: cilvēktiesību organizācijas “Memoriāls” lieta (2021/3018(RSP))

(2022/C 251/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par Krieviju,

| — | ņemot vērā starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, ko Krievija ir apņēmusies ievērot kā Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) dalībvalsts, kā arī kā citu cilvēktiesību līgumu parakstītāja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, ko Krievija ir apņēmusies ievērot kā Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) dalībvalsts, kā arī kā citu cilvēktiesību līgumu parakstītāja,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus, jo īpaši 10. pantu par tiesībām uz vārda brīvību un 11. pantu par tiesībām uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus, jo īpaši 10. pantu par tiesībām uz vārda brīvību un 11. pantu par tiesībām uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību,

| — | ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumus par Krievijas likumu par t. s. “ārvalstu aģentiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venēcijas komisijas atzinumus par Krievijas likumu par t. s. “ārvalstu aģentiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 13. novembra paziņojumu par juridiskajiem pasākumiem pret nevalstisko organizāciju (NVO) “Memoriāls”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2021. gada 13. novembra paziņojumu par juridiskajiem pasākumiem pret nevalstisko organizāciju (NVO) “Memoriāls”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāres Marija Pejčinović Burić2021. gada 12. novembra paziņojumu un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres Dunja Mijatović2021. gada 30. novembra vēstuli Krievijas Federācijas ģenerālprokuroram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāres Marija Pejčinović Burić2021. gada 12. novembra paziņojumu un Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres Dunja Mijatović2021. gada 30. novembra vēstuli Krievijas Federācijas ģenerālprokuroram,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā “Memoriāls” ir ne tikai viena no vecākajām un cienījamākajām cilvēktiesību organizācijām Krievijā, bet arī starptautisks paraugs organizācijām, kas darbojas politisko represiju vēsturiskās atceres un cilvēktiesību aizsardzības jomā; tā kā “Memoriāls” jau gadu desmitiem ir sekmējis dinamisku un humānisma caurstrāvotu atceres kultūru par padomju režīma noziegumiem gan pret krievu, gan citām Padomju Savienības un citu valstu tautām, kā arī aktīvi un pilsoniski iesaistījies cilvēktiesību aizstāvībā un upuru un neaizsargātu grupu aizsardzībā; tā kā “Memoriāls” turpina sniegt nenovērtējamu ieguldījumu patiesības atklāšanā par padomju noziegumiem, vēstures pārvērtēšanā, politiski vajāto un netaisnīgi notiesāto personu reabilitācijā un ir simbols neatlaidīgai cīņai par brīvību, demokrātiju un cilvēktiesībām postpadomju telpā un ārpus tās; |
| --- | --- |

A.

tā kā “Memoriāls” ir ne tikai viena no vecākajām un cienījamākajām cilvēktiesību organizācijām Krievijā, bet arī starptautisks paraugs organizācijām, kas darbojas politisko represiju vēsturiskās atceres un cilvēktiesību aizsardzības jomā; tā kā “Memoriāls” jau gadu desmitiem ir sekmējis dinamisku un humānisma caurstrāvotu atceres kultūru par padomju režīma noziegumiem gan pret krievu, gan citām Padomju Savienības un citu valstu tautām, kā arī aktīvi un pilsoniski iesaistījies cilvēktiesību aizstāvībā un upuru un neaizsargātu grupu aizsardzībā; tā kā “Memoriāls” turpina sniegt nenovērtējamu ieguldījumu patiesības atklāšanā par padomju noziegumiem, vēstures pārvērtēšanā, politiski vajāto un netaisnīgi notiesāto personu reabilitācijā un ir simbols neatlaidīgai cīņai par brīvību, demokrātiju un cilvēktiesībām postpadomju telpā un ārpus tās;

| B. | tā kā organizācija “Memoriāls” ir arī izveidojusi iespaidīgu datubāzi ar vairāk nekā 40 000 Padomju Savienības iekšējās drošības spēku virsniekiem un ir dokumentējusi viņu izdarītos noziegumus; tā kā V. Putina režīma locekļi, no kuriem dažiem ir profesionālas un ģimenes saites ar VDK, cenšas slēpt neatklātos noziegumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā organizācija “Memoriāls” ir arī izveidojusi iespaidīgu datubāzi ar vairāk nekā 40 000 Padomju Savienības iekšējās drošības spēku virsniekiem un ir dokumentējusi viņu izdarītos noziegumus; tā kā V. Putina režīma locekļi, no kuriem dažiem ir profesionālas un ģimenes saites ar VDK, cenšas slēpt neatklātos noziegumus;

| C. | tā kā organizācijai “Memoriāls” bija svarīga loma dokumentu un faktu atklāšanā par 1940. gada Katiņas slaktiņu, masveida slepkavībām, kurās nogalināti gandrīz 22 000 Polijas militāro virsnieku un inteliģences pārstāvju, 1945. gada gūstīšanas operācijām Augustovā un citām padomju laika represijām un J. Staļina režīma Liela terora upuriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā organizācijai “Memoriāls” bija svarīga loma dokumentu un faktu atklāšanā par 1940. gada Katiņas slaktiņu, masveida slepkavībām, kurās nogalināti gandrīz 22 000 Polijas militāro virsnieku un inteliģences pārstāvju, 1945. gada gūstīšanas operācijām Augustovā un citām padomju laika represijām un J. Staļina režīma Liela terora upuriem;

| D. | tā kā “Memoriāls” ir viena no pēdējām organizācijām, kas turpina darbu cilvēktiesību jomā Čečenijā, kas ir gandrīz totalitārs anklāvs Krievijas Federācijā, kur vietējais Kremļa atbalstītais līderis Ramzans Kadirovs ar klajām represijām bez žēlastības apspiež jebkādu opozīciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā “Memoriāls” ir viena no pēdējām organizācijām, kas turpina darbu cilvēktiesību jomā Čečenijā, kas ir gandrīz totalitārs anklāvs Krievijas Federācijā, kur vietējais Kremļa atbalstītais līderis Ramzans Kadirovs ar klajām represijām bez žēlastības apspiež jebkādu opozīciju;

| E. | tā kā Eiropas Parlaments Saharova balvu par domas brīvību nosauca “Memoriāla” līdzdibinātāja un pirmā priekšsēdētāja Andreja Saharova vārdā un 2009. gada balvu piešķīra “Memoriālam”, ko pārstāvēja Ludmila Aleksejeva, Sergejs Kovaļovs un Oļegs Orlovs; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlaments Saharova balvu par domas brīvību nosauca “Memoriāla” līdzdibinātāja un pirmā priekšsēdētāja Andreja Saharova vārdā un 2009. gada balvu piešķīra “Memoriālam”, ko pārstāvēja Ludmila Aleksejeva, Sergejs Kovaļovs un Oļegs Orlovs;

| F. | tā kā “Memoriāla” divām juridiskām struktūrām — biedrībai “Starptautiskais Memoriāls” un Cilvēktiesību centram “Memoriāls” pašlaik draud likvidācija; tā kā 2021. gada 11. novembrī“Starptautiskais Memoriāls” saņēma paziņojumu par Krievijas Federācijas ģenerālprokurora uzsāktu tiesvedību, kuras mērķis ir tā darbības izbeigšana saistībā ar it kā notikušiem atkārtotiem valsts tiesību aktu pārkāpumiem tā saukto “ārvalstu aģentu” jomā un jo īpaši par dažu publicētu materiālu nemarķēšanu ar apzīmējumu “ārvalstu aģents”; tā kā 2021. gada 12. novembrī Cilvēktiesību centrs “Memoriāls” tika informēts par līdzīgu Maskavas pilsētas prokuratūras iesniegtu prasību, kas pamatota ar vēl papildu apgalvojumiem, ka centra publikācijās esot attaisnota teroristisku un ekstrēmistisku organizāciju darbība, jo NVO tīmekļa vietnē publicēti politisko ieslodzīto saraksti un paziņojumi, cita starpā aizstāvot Krimas tatāru un Jehovas liecinieku cilvēktiesības; tā kā Cilvēktiesību centra “Memoriāls” lietu sāka skatīt 2021. gada 23. novembrī, bet biedrības “Starptautiskais Memoriāls” lietu — 2021. gada 25. novembrī; tā kā nākamā uzklausīšana Cilvēktiesību centra “Memoriāls” lietā notiks 2021. gada 16. decembrī, bet “Starptautiskais Memoriāls” lietā — 2021. gada 28. decembrī; |
| --- | --- |

F.

tā kā “Memoriāla” divām juridiskām struktūrām — biedrībai “Starptautiskais Memoriāls” un Cilvēktiesību centram “Memoriāls” pašlaik draud likvidācija; tā kā 2021. gada 11. novembrī“Starptautiskais Memoriāls” saņēma paziņojumu par Krievijas Federācijas ģenerālprokurora uzsāktu tiesvedību, kuras mērķis ir tā darbības izbeigšana saistībā ar it kā notikušiem atkārtotiem valsts tiesību aktu pārkāpumiem tā saukto “ārvalstu aģentu” jomā un jo īpaši par dažu publicētu materiālu nemarķēšanu ar apzīmējumu “ārvalstu aģents”; tā kā 2021. gada 12. novembrī Cilvēktiesību centrs “Memoriāls” tika informēts par līdzīgu Maskavas pilsētas prokuratūras iesniegtu prasību, kas pamatota ar vēl papildu apgalvojumiem, ka centra publikācijās esot attaisnota teroristisku un ekstrēmistisku organizāciju darbība, jo NVO tīmekļa vietnē publicēti politisko ieslodzīto saraksti un paziņojumi, cita starpā aizstāvot Krimas tatāru un Jehovas liecinieku cilvēktiesības; tā kā Cilvēktiesību centra “Memoriāls” lietu sāka skatīt 2021. gada 23. novembrī, bet biedrības “Starptautiskais Memoriāls” lietu — 2021. gada 25. novembrī; tā kā nākamā uzklausīšana Cilvēktiesību centra “Memoriāls” lietā notiks 2021. gada 16. decembrī, bet “Starptautiskais Memoriāls” lietā — 2021. gada 28. decembrī;

| G. | tā kā pat Krievijas prezidenta Cilvēktiesību padome 2021. gada 12. novembrī nosauca ierosināto lietu par nesamērīgu, apgalvojot, ka pēdējo 14 mēnešu laikā nav konstatēts neviens biedrības “Starptautiskais Memoriāls” veikts tiesībpārkāpums un bijuši tikai divi nelieli pārkāpumi, ko pieļāvis Cilvēktiesību centrs “Memoriāls”; |
| --- | --- |

G.

tā kā pat Krievijas prezidenta Cilvēktiesību padome 2021. gada 12. novembrī nosauca ierosināto lietu par nesamērīgu, apgalvojot, ka pēdējo 14 mēnešu laikā nav konstatēts neviens biedrības “Starptautiskais Memoriāls” veikts tiesībpārkāpums un bijuši tikai divi nelieli pārkāpumi, ko pieļāvis Cilvēktiesību centrs “Memoriāls”;

| H. | tā kā centieni likvidēt šīs plaši pazīstamās NVO uzsākti pēc gadiem ilgas abu organizāciju vajāšanas; tā kā 2014. un 2016. gadā šīs organizācijas tika apzīmētas par “ārvalstu aģentiem”, tām piemērotas pārmērīgas soda naudas par it kā notikušu “ārvalstu aģentu” likuma neievērošanu, pret to darbiniekiem uzsākta patvaļīga kriminālvajāšana, viņi aizskarti un pakļauti uzbrukumiem; tā kā šie uzbrukumi, piemēram, Cilvēktiesību centra “Memoriāls” pētnieces Natālijas Estemirovas slepkavība 2009. gadā, nav pienācīgi izmeklēti un vainīgie joprojām nav sodīti; tā kā Cilvēktiesību centra “Memoriāls” Čečenijas biroja vadītājs Ojubs Titjevs un biedrības “Starptautiskais Memoriāls” Karēlijas filiāles vadītājs Jurijs Dmitrijevs ir ieslodzīti cietumā politiski motivētu apsūdzību dēļ; tā kā pavisam nesen, 2021. gada 14. oktobrī, biedrības “Starptautiskais Memoriāls” Maskavas birojā ielauzās vardarbīgs pūlis un pēc tam biroju pārmeklēja policija; |
| --- | --- |

H.

tā kā centieni likvidēt šīs plaši pazīstamās NVO uzsākti pēc gadiem ilgas abu organizāciju vajāšanas; tā kā 2014. un 2016. gadā šīs organizācijas tika apzīmētas par “ārvalstu aģentiem”, tām piemērotas pārmērīgas soda naudas par it kā notikušu “ārvalstu aģentu” likuma neievērošanu, pret to darbiniekiem uzsākta patvaļīga kriminālvajāšana, viņi aizskarti un pakļauti uzbrukumiem; tā kā šie uzbrukumi, piemēram, Cilvēktiesību centra “Memoriāls” pētnieces Natālijas Estemirovas slepkavība 2009. gadā, nav pienācīgi izmeklēti un vainīgie joprojām nav sodīti; tā kā Cilvēktiesību centra “Memoriāls” Čečenijas biroja vadītājs Ojubs Titjevs un biedrības “Starptautiskais Memoriāls” Karēlijas filiāles vadītājs Jurijs Dmitrijevs ir ieslodzīti cietumā politiski motivētu apsūdzību dēļ; tā kā pavisam nesen, 2021. gada 14. oktobrī, biedrības “Starptautiskais Memoriāls” Maskavas birojā ielauzās vardarbīgs pūlis un pēc tam biroju pārmeklēja policija;

| I. | tā kā “Memoriāla” vajāšana notiek apstākļos, kad Krievijas valdība atkārtoti un sistemātiski cenšas pārrakstīt vēsturi un ierobežot brīvas debates par vēsturisko noziegumu un notikumu izvērtēšanu, jo īpaši to, kas saistīti ar padomju valdību darbību; tā kā varas iestādes ir falsificējušas vēstures faktus, lai noliegtu Cilvēktiesību centra “Memoriāls” atklāto par represijām un vajāšanu J. Staļina laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā “Memoriāla” vajāšana notiek apstākļos, kad Krievijas valdība atkārtoti un sistemātiski cenšas pārrakstīt vēsturi un ierobežot brīvas debates par vēsturisko noziegumu un notikumu izvērtēšanu, jo īpaši to, kas saistīti ar padomju valdību darbību; tā kā varas iestādes ir falsificējušas vēstures faktus, lai noliegtu Cilvēktiesību centra “Memoriāls” atklāto par represijām un vajāšanu J. Staļina laikā;

| J. | tā kā mēģinājumi iebiedēt, apklusināt un galu galā slēgt “Memoriālu” simboliski apliecina Krievijas varas iestāžu īstenoto aizvien represīvāko politiku, tādējādi pievienojot jaunu nodaļu Krievijas politisko represiju vēsturei; tā kā “Memoriāls” 1987.-1992. gadā tika izveidots tieši ar mērķi dokumentēt, pētīt, pieminēt un izglītot par tematiem, kas saistīti ar pagātnes represijām un traģisko vēstures mantojumu valstī; |
| --- | --- |

J.

tā kā mēģinājumi iebiedēt, apklusināt un galu galā slēgt “Memoriālu” simboliski apliecina Krievijas varas iestāžu īstenoto aizvien represīvāko politiku, tādējādi pievienojot jaunu nodaļu Krievijas politisko represiju vēsturei; tā kā “Memoriāls” 1987.-1992. gadā tika izveidots tieši ar mērķi dokumentēt, pētīt, pieminēt un izglītot par tematiem, kas saistīti ar pagātnes represijām un traģisko vēstures mantojumu valstī;

| K. | tā kā aktīva pilsoniskā sabiedrība ir būtisks demokrātiskas un atvērtas sabiedrības aspekts un izšķiroši svarīga cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzībai; tā kā NVO ir būtiska loma mūsdienu demokrātiskajā sabiedrībā un tāpēc tām ir jāspēj brīvi darboties bez valsts iestāžu nepamatotas iejaukšanās; tā kā tiesvedība pret “Memoriālu” ir jaunākais piemērs tam, kā Krievijas iestādes vēršas pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem un galu galā kaitē Krievijas iedzīvotāju interesēm un atklāta un brīva dialoga iespējām; |
| --- | --- |

K.

tā kā aktīva pilsoniskā sabiedrība ir būtisks demokrātiskas un atvērtas sabiedrības aspekts un izšķiroši svarīga cilvēktiesību un tiesiskuma aizsardzībai; tā kā NVO ir būtiska loma mūsdienu demokrātiskajā sabiedrībā un tāpēc tām ir jāspēj brīvi darboties bez valsts iestāžu nepamatotas iejaukšanās; tā kā tiesvedība pret “Memoriālu” ir jaunākais piemērs tam, kā Krievijas iestādes vēršas pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem un galu galā kaitē Krievijas iedzīvotāju interesēm un atklāta un brīva dialoga iespējām;

| L. | tā kā Krievijas “ārvalstu aģentu” likumu valsts parlaments pieņēma 2012. gadā, bet pagājušajā gadā likumu vēl paplašināja, un tagad to var attiecināt uz jebkuru sabiedrības kritiķi vai aktīvistu; tā kā pēdējo mēnešu laikā ir krasi pieaudzis to organizāciju un personu skaits, kuras varas iestādes ir atzinušas par “ārvalstu aģentiem”; tā kā Krievijas iestādes šo likumu izmanto, lai veicinātu represijas pret Krievijā darbojošos neatkarīgo pilsonisko sabiedrību, vēršoties pret NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem, sieviešu tiesību, LGBTIK+ tiesību aktīvistiem un arī vides aktīvistiem; tā kā šis likums, kā arī tiesību akti par “nevēlamām organizācijām” vai “ekstrēmistu darbības apkarošanu” pārkāpj Krievijas konstitūciju un starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz biedrošanās un vārda brīvību, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām piedalīties sabiedrisko lietu risināšanā, kā arī diskriminācijas aizliegumu; tā kā “Memoriāla” piemērs skaidri parāda, kā Krievijas iestādes šos tiesību aktus izmanto par instrumentu kritiķu iebiedēšanai un neatkarīgu viedokļu apklusināšanai, |
| --- | --- |

L.

tā kā Krievijas “ārvalstu aģentu” likumu valsts parlaments pieņēma 2012. gadā, bet pagājušajā gadā likumu vēl paplašināja, un tagad to var attiecināt uz jebkuru sabiedrības kritiķi vai aktīvistu; tā kā pēdējo mēnešu laikā ir krasi pieaudzis to organizāciju un personu skaits, kuras varas iestādes ir atzinušas par “ārvalstu aģentiem”; tā kā Krievijas iestādes šo likumu izmanto, lai veicinātu represijas pret Krievijā darbojošos neatkarīgo pilsonisko sabiedrību, vēršoties pret NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem, sieviešu tiesību, LGBTIK+ tiesību aktīvistiem un arī vides aktīvistiem; tā kā šis likums, kā arī tiesību akti par “nevēlamām organizācijām” vai “ekstrēmistu darbības apkarošanu” pārkāpj Krievijas konstitūciju un starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz biedrošanās un vārda brīvību, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām piedalīties sabiedrisko lietu risināšanā, kā arī diskriminācijas aizliegumu; tā kā “Memoriāla” piemērs skaidri parāda, kā Krievijas iestādes šos tiesību aktus izmanto par instrumentu kritiķu iebiedēšanai un neatkarīgu viedokļu apklusināšanai,

| 1. | nosoda atkārtoto vajāšanu un nesenos politiski motivētos mēģinājumus slēgt biedrību “Starptautiskais Memoriāls” un Cilvēktiesību centru “Memoriāls”; aicina Krievijas iestādes nekavējoties atsaukt visas pret “Memoriālu” izvirzītās apsūdzības un nodrošināt, ka “Memoriāls” var turpināt droši veikt savu svarīgo darbu bez valsts iejaukšanās; pieprasa, lai varas iestādes tikmēr nodrošina pilnīgu aizsardzību un piekļuvi visiem “Memoriāla” materiālajiem un nemateriālajiem aktīviem, tostarp tā arhīviem, kā arī neatkarīgo teātru, žurnālistu un mākslinieku priekšnesumiem un darbiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2021. gada 30. novembra vēstuli Krievijas Federācijas ģenerālprokuroram; uzstāj, ka likvidācijas prasībām nav saprātīga juridiska pamatojuma; aicina Komisijas un Padomes priekšsēdētājus un ES dalībvalstis nākt klajā ar atklātiem atbalsta paziņojumiem, pieprasot Krievijas iestādēm nodrošināt “Memoriāla” drošību un attaisnot to saistībā ar visām apsūdzībām; aicina ES delegāciju un dalībvalstu pārstāvniecības Krievijā publiski paust solidaritāti ar “Memoriālu”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina PV/AP saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu piemērot sankcijas tām Krievijas amatpersonām, kas iesaistītas nelikumīgajās represijās pret “Memoriālu” un tiesvedībā pret tās organizācijām un locekļiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Krieviju pārtraukt pašreizējās represijas pret pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajiem medijiem, atceļot likumus par “ārvalstu aģentiem” un “nevēlamām organizācijām”, pārtraucot izstrādāt īpašus tiesību aktus vai ļaunprātīgi izmantot spēkā esošos krimināltiesību vai administratīvos tiesību aktus, lai vērstos pret disidentiem valstī vai ārvalstīs, un saskaņojot savus tiesību aktus ar saistībām, ko Krievija brīvprātīgi uzņēmusies saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un savu konstitūciju, tostarp pilnībā atjaunojot biedrošanās un vārda brīvību, kā arī mediju un interneta brīvību; aicina Krievijas iestādes nodrošināt, ka tiek ieviesti restitūcijas un reparācijas pasākumi, lai novērstu pārkāpumus, kas pieļauti, īstenojot likumus par “ārvalstu aģentiem” un “nevēlamām organizācijām”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž solidaritāti ar Krievijas tautu un mudina Krievijas iestādes pārtraukt vajāt “Memoriālu”, tā darbiniekus un visas pārējās NVO, cilvēktiesību aizstāvjus, žurnālistus, juristus, zinātniekus, vēsturniekus, sieviešu tiesību un LGBTIK+ tiesību aktīvistus un vides aktīvistus Krievijā; atkārtoti apliecina atbalstu Krievijas pilsoniskajai sabiedrībai un cilvēktiesību aizstāvjiem un aicina Krieviju izveidot skaidru tiesisko regulējumu un drošu darba vidi pilsoniskajai sabiedrībai saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; uzsver, ka ir jānodrošina efektīvas un iedarbīgas tiesiskās aizsardzības procedūras pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, kuru brīvība veikt savu darbu ir apdraudēta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un mediju brīva un neatkarīga darbība ir uz tiesiskumu balstītas demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; tādēļ aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis palielināt atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, neatkarīgām NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem, vēsturniekiem un neatkarīgiem medijiem, kas darbojas Krievijā, tostarp sniegt ilgtspējīgu un elastīgu finansiālo atbalstu un ārkārtas palīdzību un veicināt lielāku starptautisko atbalstu šiem dalībniekiem un to plašāku iekļaušanu starptautiskajos pilsoniskās sabiedrības tīklos; aicina Krievijas akadēmiskās aprindas uzņemties atbildību nodrošināt šiem pētniekiem un vēsturniekiem atbilstošas un drošas iespējas turpināt akadēmisko darbību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda pašreizējo Krievijas iestāžu īstenotās neslavas celšanas kampaņas pret vēsturniekiem un zinātniekiem, kuri atklāti runā par komunistiskā režīma pastrādātajiem noziegumiem un atklāj tiešas saiknes starp šo režīmu un cilvēkiem, kuri pašlaik Krievijā atrodas pie varas; pauž nožēlu par to, ka Krievija, kas līdz šim ir visvairāk cietusi no Padomju komunistiskā totalitārisma, joprojām nespēj pieņemt savu šausmu pilno pagātni un tā vietā tās iestādes vajā tos, kuri strādā, lai atklātu Padomju totalitārisma noziegumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē “Memoriāla” nozīmīgo ieguldījumu dokumentēšanā, pētniecībā un izglītošanā par politiskajām represijām Padomju Savienībā un uzsver, ka šis darbs kļuvis par pamatu starptautiskiem standartiem; atzinīgi vērtē organizācijas nenogurstošo darbu cilvēktiesību aizsardzībā mūsdienu Krievijā un ārpus tās; jo īpaši atzinīgi vērtē tādas tās iniciatīvas kā, piemēram, prasību Sīrijas upuru vārdā sākt kriminālvajāšanu pret Vāgnera grupas locekļiem un pastāvīgos centienus saukt pie atbildības par noziegumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem Čečenijā; godina organizācijas “Memoriāls” locekļus, kā, piemēram, Natāliju Estemirovu, kas samaksāja visaugstāko cenu par tur izdarīto nežēlīgo noziegumu atklāšanu; uzsver, ka tādēļ biedrības “Starptautiskais Memoriāls” un Cilvēktiesību centra “Memoriāls” likvidācijai būtu ievērojama negatīva ietekme uz pilsonisko sabiedrību kopumā un jo īpaši uz cilvēktiesību aizsardzību Krievijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka līdz ar šo organizāciju likvidāciju pienāktu gals arī “Memoriāla” unikālajām datubāzēm un dokumentu kolekcijām, un pauž viedokli, ka šie dokumenti ir unikāls visas cilvēces mantojums; uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai tās tiktu aizsargātas un saglabātas un arī turpmāk būtu pieejamas visiem interesentiem, tostarp studentiem, pētniekiem un upuru ģimenēm; tādēļ aicina Komisiju un EĀDD kopā ar pilsonisko sabiedrību un Krievijas cilvēktiesību ekspertiem izmantot “Memoriāla” savāktās liecinieku liecības un datubāzes un sagatavot visaptverošu ziņojumu ar mērķi nezūdošā piemiņā paturēt tos miljonus cilvēku, kuri kļuva par Padomju Savienības politiskā terora upuriem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda Krievijas valdības un iestāžu atbalstīto vēstures revizionisma un staļinisma glorifikācijas politiku, ko izmanto ne tikai pašreizējos mēģinājumos likvidēt Cilvēktiesību centru “Memoriāls”, bet arī daudzos citos gadījumos, piemēram, saistībā ar masu kapu atklāšanu Sandarmohā Karēlijas Republikā un tam sekojošo politiski motivēto cietumsodu “Memoriāla” vietējās nodaļas vadītājam Jurijam Dmitrijevam, pamatojoties uz safabricētām apsūdzībām, kā arī konfiscēto Agneses Haikaras grāmatu par Norvēģijas un Somijas kolonistu Kolas pussalā traģisko likteni; uzsver, ka pieminēt totalitāro un autoritāro režīmu upurus, atzīt komunistu, nacistu un citu diktatūru pastrādātos noziegumus un veicināt izpratni par tiem ir ārkārtīgi svarīgi Eiropas vienotībai un noturības veicināšanai pret mūsdienu demokrātijas apdraudējumiem, turklāt jo īpaši svarīgi tas būtu jaunākajām paaudzēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES delegāciju un valstu diplomātiskās pārstāvniecības Krievijā cieši uzraudzīt situāciju un tiesas prāvas saistībā ar “Memoriālu”, nodrošināt, ka to centieni ir pamanāmi, un sniegt organizācijām jebkādu nepieciešamo atbalstu, tostarp tiešu finansiālu palīdzību juristu un ekspertu apmaksai, kā arī psihosociālo un medicīnisko atbalstu darbiniekiem visā šajā ārkārtējā spiediena periodā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina ES dalībvalstis turpināt atbalstīt “Memoriāla” filiāles šajās valstīs; mudina dalībvalstis apsvērt iespēju nodrošināt patvērumu apdraudētām vai aizliegtām Krievijas NVO un vajadzības gadījumā ļaut tām darboties no ES teritorijas, kā arī izsniegt ārkārtas vīzas “Memoriāla” darbiniekiem un citiem apdraudētiem aktīvistiem, lai viņi varētu pamest Krieviju un atrast pagaidu patvērumu ES; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina PV/AP un dalībvalstis veikt koordinētus pasākumus ar līdzīgi domājošām valstīm, lai palielinātu Krievijas ierobežojošo tiesību aktu, politikas virzienu un darbību starptautisko kontroli un neatlaidīgi aktualizētu un nosodītu Krievijas iestāžu veiktos pamatbrīvību un cilvēktiesību ierobežojumus, tostarp izmantojot augsta līmeņa un publisku iejaukšanos, koordinētu rīcību, pastāvīgu kontroli starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību forumos un regulārus cilvēktiesību ietekmes novērtējumus, un tādējādi nodrošinātu, ka sadarbība ar Krieviju neapdraud cilvēktiesību mērķus un tieši vai netieši neveicina cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES un dalībvalstu vēstniekus Krievijā pēc tiesas sēžu rezultātiem kopīgi un publiski apmeklēt biedrības “Starptautiskais Memoriāls” biroju un Cilvēktiesību centru “Memoriāls”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina EĀDD turpināt aktualizēt jautājumu par Krievijas nemitīgajām represijām pret pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajiem medijiem, jo īpaši neseno “Memoriāla” lietu, un sākt uzraudzības un novērtēšanas procedūras visos attiecīgajos forumos, piemēram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā, Eiropas Padomē un ANO Cilvēktiesību padomē, un jo īpaši ANO Cilvēktiesību padomes nākamās 2022. gada februāra sesijas darba kārtībā iekļaut jautājumu par Krievijas nerimstošajām represijām pret pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina EĀDD un Komisiju pastāvīgi cieši uzraudzīt likuma par “ārvalstu aģentiem” ietekmi, jo īpaši nolūkā detalizēti uzskaitīt organizācijas un personas, kas pasludinātas par “ārvalstu aģentiem” un kurām tāpēc piemērotas sankcijas, un novērtēt juridiskās izmaiņas tiesību aktos un to ietekmi uz Krievijas pilsonisko sabiedrību; aicina ES un tās dalībvalstis visās sanāksmēs ar Krievijas pārstāvjiem sistemātiski paust bažas par “ārvalstu aģentu” likumu un citiem pret pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjiem vērstiem ierobežojošiem tiesību aktiem, kā arī aicināt Krieviju nekavējoties atcelt likumu par “ārvalstu aģentiem” un saskaņot tās tiesību aktus ar starptautiskajām saistībām un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Padomi, EĀDD un Komisiju visos ES, tās dalībvalstu un Krievijas dialogos un iesaistīšanās jomās integrēt konsultācijas cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības jautājumos, kā arī ievērot apņemšanos par dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, biedrībai “Starptautiskais Memoriāls” un Cilvēktiesību centram “Memoriāls”, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un Valsts domei. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/120

---

P9_TA(2021)0510

Stāvoklis Kubā, jo īpaši José Daniel Ferrer, opozīcijas kustības “Ladies in White” pārstāves Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, garīdznieka Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García un Yunior García Aguilera lietas

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli Kubā, jo īpaši José Daniel Ferrer, organizācijas “Sievietes baltā” pārstāves Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, garīdznieka Lorenzo Fajardo, Andy Dunier García un Yunior García Aguilera lietām (2021/3019(RSP))

(2022/C 251/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kubu, jo īpaši 2021. gada 16. septembra rezolūciju par valdības vēršanos pret protestiem un pilsoņiem Kubā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kubu, jo īpaši 2021. gada 16. septembra rezolūciju par valdības vēršanos pret protestiem un pilsoņiem Kubā (1),

| — | ņemot vērā ES un Kubas Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu (PDSN), kas parakstīts 2016. gada decembrī un ko provizoriski piemēro kopš 2017. gada 1. novembra (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kubas Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu (PDSN), kas parakstīts 2016. gada decembrī un ko provizoriski piemēro kopš 2017. gada 1. novembra (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2021. gada 14. novembra paziņojumu par lēmumu atcelt Spānijas ziņu aģentūras EFE žurnālistu akreditāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2021. gada 14. novembra paziņojumu par lēmumu atcelt Spānijas ziņu aģentūras EFE žurnālistu akreditāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citus starptautiskos līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citus starptautiskos līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas un Īpašā referenta jautājumos par vārda brīvību biroja 2021. gada 29. novembra paziņojumu par valsts represīvajām darbībām, kas neļāva notikt pilsoniskajam gājienam, uz ko 2021. gada 15. novembrī aicināja Kubā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas un Īpašā referenta jautājumos par vārda brīvību biroja 2021. gada 29. novembra paziņojumu par valsts represīvajām darbībām, kas neļāva notikt pilsoniskajam gājienam, uz ko 2021. gada 15. novembrī aicināja Kubā,

| — | ņemot vērā paziņojumu par represiju izbeigšanu pret māksliniekiem Kubā, ar ko 2021. gada 8. decembrī klajā nāca vairāki mākslinieki kopā ar asociāciju “PEN International” un “PEN America’s Artists at risk Connection” un organizāciju “Human Rights Watch”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu par represiju izbeigšanu pret māksliniekiem Kubā, ar ko 2021. gada 8. decembrī klajā nāca vairāki mākslinieki kopā ar asociāciju “PEN International” un “PEN America’s Artists at risk Connection” un organizāciju “Human Rights Watch”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kurai Kuba ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kurai Kuba ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā EĀDD izpilddirektora vietnieka Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas jautājumos 2021. gada 10. maija vēstuli pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem par viņu iesaistīšanos PDCA īstenošanā (ARES(2021)247104), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD izpilddirektora vietnieka Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas jautājumos 2021. gada 10. maija vēstuli pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem par viņu iesaistīšanos PDCA īstenošanā (ARES(2021)247104),

| — | ņemot vērā “pilsoniskās sabiedrības organizācijas” definīciju, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (EUR-Lex) tīmekļa vietnē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā “pilsoniskās sabiedrības organizācijas” definīciju, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (EUR-Lex) tīmekļa vietnē,

| — | ņemot vērā Kubas konstitūciju un tās kriminālkodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kubas konstitūciju un tās kriminālkodeksu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 11. jūlijā nozīmīgas demonstrācijas notika vairāk nekā 50 pilsētās, lai miermīlīgi protestētu pret smago sociālekonomisko krīzi, hronisko zāļu un citu būtisku preču trūkumu un sistemātiskajiem cilvēktiesību ierobežojumiem; tā kā šīs grūtības kopā ar Covid-19 situāciju ir pastiprinājušas prasības pēc pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un demokrātijas; tā kā, reaģējot uz minētajām demonstrācijām, Kubas valdība ir sistemātiski vērsusies pret protestētājiem, politiskajiem disidentiem, reliģiskajiem līderiem, cilvēktiesību aktīvistiem un neatkarīgajiem māksliniekiem, no kuriem daži ir Saharova balvas ieguvēji, viņu miermīlīgā atbalsta demokrātijai un cilvēktiesību aktivitāšu dēļ; tā kā tiek ziņots, ka vairāki desmiti no viņiem ir patvaļīgi arestēti, aizturēti vai viņiem ir noteikts mājas arests un pastāvīga uzraudzība un pret viņiem tiek celtas fiktīvas un ļaunprātīgas kriminālapsūdzības; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 11. jūlijā nozīmīgas demonstrācijas notika vairāk nekā 50 pilsētās, lai miermīlīgi protestētu pret smago sociālekonomisko krīzi, hronisko zāļu un citu būtisku preču trūkumu un sistemātiskajiem cilvēktiesību ierobežojumiem; tā kā šīs grūtības kopā ar Covid-19 situāciju ir pastiprinājušas prasības pēc pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un demokrātijas; tā kā, reaģējot uz minētajām demonstrācijām, Kubas valdība ir sistemātiski vērsusies pret protestētājiem, politiskajiem disidentiem, reliģiskajiem līderiem, cilvēktiesību aktīvistiem un neatkarīgajiem māksliniekiem, no kuriem daži ir Saharova balvas ieguvēji, viņu miermīlīgā atbalsta demokrātijai un cilvēktiesību aktivitāšu dēļ; tā kā tiek ziņots, ka vairāki desmiti no viņiem ir patvaļīgi arestēti, aizturēti vai viņiem ir noteikts mājas arests un pastāvīga uzraudzība un pret viņiem tiek celtas fiktīvas un ļaunprātīgas kriminālapsūdzības;

| B. | tā kā José Daniel Ferrer, organizācijas “Sievietes baltā” pārstāve Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, garīdznieks Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García un Yunior García Aguilera ir tikai daži no tiem simtiem kubiešu, kuri ir pakļauti Kubas režīma noteiktajai netaisnībai un represijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā José Daniel Ferrer, organizācijas “Sievietes baltā” pārstāve Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, garīdznieks Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García un Yunior García Aguilera ir tikai daži no tiem simtiem kubiešu, kuri ir pakļauti Kubas režīma noteiktajai netaisnībai un represijām;

| C. | tā kā patvaļīgi ieslodzītās personas tiek pastāvīgi izolētas, tostarp turētas soda kamerās, cietsirdīgi spīdzinātas, pret viņām izturas necilvēcīgi un pazemojoši un viņas nevar sazināties ar saviem advokātiem un saņemt pienācīgu ārstēšanu; tā kā daži apcietinātie ir ieslodzīti cietumos, kas atrodas tālu no mājām, tādēļ viņu ģimenes locekļi nevar viņus apmeklēt; tā kā vairākiem aizturētajiem ir veselības problēmas, tāpēc viņu atbrīvošana ir īpaši steidzama; |
| --- | --- |

C.

tā kā patvaļīgi ieslodzītās personas tiek pastāvīgi izolētas, tostarp turētas soda kamerās, cietsirdīgi spīdzinātas, pret viņām izturas necilvēcīgi un pazemojoši un viņas nevar sazināties ar saviem advokātiem un saņemt pienācīgu ārstēšanu; tā kā daži apcietinātie ir ieslodzīti cietumos, kas atrodas tālu no mājām, tādēļ viņu ģimenes locekļi nevar viņus apmeklēt; tā kā vairākiem aizturētajiem ir veselības problēmas, tāpēc viņu atbrīvošana ir īpaši steidzama;

| D. | tā kā daudziem citiem, kas ir aizbēguši no valsts vai bijuši spiesti to pamest, nav atļauts atgriezties un tuvākajā nākotnē viņiem būs jāpaliek uz dzīvi trimdā; tā kā četri ANO referenti jau ir nosodījuši noziegumus, kas saistīti ar disidentu piespiedu izraidīšanu no Kubas; |
| --- | --- |

D.

tā kā daudziem citiem, kas ir aizbēguši no valsts vai bijuši spiesti to pamest, nav atļauts atgriezties un tuvākajā nākotnē viņiem būs jāpaliek uz dzīvi trimdā; tā kā četri ANO referenti jau ir nosodījuši noziegumus, kas saistīti ar disidentu piespiedu izraidīšanu no Kubas;

| E. | tā kā 2021. gada 21. septembrī platforma “Archipiélago” un citas pilsoniskās sabiedrības grupas publiski un pārredzami prasīja kompetentajām iestādēm atļauju 2021. gada 15. novembrī rīkot miermīlīgu demonstrāciju par cilvēktiesību ievērošanu un politieslodzīto atbrīvošanu valstī; tā kā Kubas iestādes aizliedza plānotās protesta akcijas, tās uzskatot par nelikumīgām un demonstrācijas iemeslus neatzīstot par leģitīmiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2021. gada 21. septembrī platforma “Archipiélago” un citas pilsoniskās sabiedrības grupas publiski un pārredzami prasīja kompetentajām iestādēm atļauju 2021. gada 15. novembrī rīkot miermīlīgu demonstrāciju par cilvēktiesību ievērošanu un politieslodzīto atbrīvošanu valstī; tā kā Kubas iestādes aizliedza plānotās protesta akcijas, tās uzskatot par nelikumīgām un demonstrācijas iemeslus neatzīstot par leģitīmiem;

| F. | tā kā 2021. gada 15. novembrī paredzēto miermīlīgo demonstrāciju priekšvakarā Kubas iestādes atsauca to žurnālistu akreditāciju, kuri šajā valstī strādā Spānijas ziņu aģentūras EFE uzdevumā, nepārprotami cenšoties apturēt atklātu un precīzu ziņu pārraidi no valsts; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2021. gada 15. novembrī paredzēto miermīlīgo demonstrāciju priekšvakarā Kubas iestādes atsauca to žurnālistu akreditāciju, kuri šajā valstī strādā Spānijas ziņu aģentūras EFE uzdevumā, nepārprotami cenšoties apturēt atklātu un precīzu ziņu pārraidi no valsts;

| G. | tā kā Kubas valstij ir pienākums atzīt, aizsargāt un nodrošināt tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un vārda brīvību, nediskriminējot politisko uzskatu dēļ; tā kā ir būtiski, lai valsts tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas rīkotos, pilnīgā saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, ievērojot likumības, izņēmuma, proporcionalitātes un nepieciešamības principus; |
| --- | --- |

G.

tā kā Kubas valstij ir pienākums atzīt, aizsargāt un nodrošināt tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un vārda brīvību, nediskriminējot politisko uzskatu dēļ; tā kā ir būtiski, lai valsts tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas rīkotos, pilnīgā saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, ievērojot likumības, izņēmuma, proporcionalitātes un nepieciešamības principus;

| H. | tā kā 2017. gada 5. jūlijā Parlaments deva piekrišanu PDSN, kurā iekļauti skaidri nosacījumi attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas situācijas uzlabošanu Kubā un apturēšanas klauzula, ko piemērot cilvēktiesību noteikumu pārkāpšanas gadījumā; tā kā 2021. gada 26. februārī ES un Kuba rīkoja savu trešo oficiālo cilvēktiesību dialogu ES un Kubas PDSN ietvaros; tā kā abas puses apsprieda jautājumu par mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību; tā kā ES uzsvēra, ka saskaņā starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem ir svarīgi visiem iedzīvotājiem ļaut aktīvi piedalīties sabiedriskajā dzīvē, iesaistoties pilsoniskās sabiedrības organizācijās un asociācijās; tā kā ES atgādināja, ka ir jāievēro starptautisko cilvēktiesību saistības; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2017. gada 5. jūlijā Parlaments deva piekrišanu PDSN, kurā iekļauti skaidri nosacījumi attiecībā uz cilvēktiesību un demokrātijas situācijas uzlabošanu Kubā un apturēšanas klauzula, ko piemērot cilvēktiesību noteikumu pārkāpšanas gadījumā; tā kā 2021. gada 26. februārī ES un Kuba rīkoja savu trešo oficiālo cilvēktiesību dialogu ES un Kubas PDSN ietvaros; tā kā abas puses apsprieda jautājumu par mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību; tā kā ES uzsvēra, ka saskaņā starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem ir svarīgi visiem iedzīvotājiem ļaut aktīvi piedalīties sabiedriskajā dzīvē, iesaistoties pilsoniskās sabiedrības organizācijās un asociācijās; tā kā ES atgādināja, ka ir jāievēro starptautisko cilvēktiesību saistības;

| I. | tā kā jebkurā politiskajā dialogā, kā uzsvērts PDSN 36. pantā, ir tieši un intensīvi, kā arī bez jebkādiem ierobežojumiem jāiesaista neatkarīgā pilsoniskā sabiedrība un visi opozīcijas politiskie dalībnieki; |
| --- | --- |

I.

tā kā jebkurā politiskajā dialogā, kā uzsvērts PDSN 36. pantā, ir tieši un intensīvi, kā arī bez jebkādiem ierobežojumiem jāiesaista neatkarīgā pilsoniskā sabiedrība un visi opozīcijas politiskie dalībnieki;

| J. | tā kā Eiropas Parlaments ir atkārtoti nosodījis cilvēktiesību pārkāpumus Kubā, uzsverot, ka ir pārkāpti 2016. gadā parakstītā Eiropas Savienības un Kubas PDSN 1. panta 5. punkta, 2. panta c) apakšpunkta, 5. un 22. panta un 43. panta 2. punkta noteikumi, ar kuriem Kubas valdība apņemas ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Parlaments ir atkārtoti nosodījis cilvēktiesību pārkāpumus Kubā, uzsverot, ka ir pārkāpti 2016. gadā parakstītā Eiropas Savienības un Kubas PDSN 1. panta 5. punkta, 2. panta c) apakšpunkta, 5. un 22. panta un 43. panta 2. punkta noteikumi, ar kuriem Kubas valdība apņemas ievērot cilvēktiesības;

| K. | tā kā Parlaments savu Saharova balvu par domas brīvību Kubas aktīvistiem ir piešķīris trīs reizes: Oswaldo Payá 2002. gadā, organizācijai “Sievietes baltā” 2005. gadā un Guillermo Fariñas 2010. gadā; tā kā Saharova balvas laureāti un viņu tuvinieki joprojām tiek regulāri vajāti un iebiedēti un viņiem tiek liegta iespēja izceļot no valsts un piedalīties starptautiskos pasākumos; tā kā 2021. gada 8. decembrī Saharova balvas laureāti organizācijas “Sievietes baltā” līdere Berta Solere un Guillermo Fariñas nosūtīja vēstuli Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ierosinot atsaukt viņiem piešķirto balvu, ja EĀDD tuvākajā nākotnē turpinās novērsties no pilsoniskās sabiedrības, kamēr Kubā tiek pastrādāti noziegumi pret cilvēci; tā kā 2021. gada 9. decembrīGuillermo Fariñas tika nolaupīts un pret viņa paša gribu nogādāts slimnīcā, |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlaments savu Saharova balvu par domas brīvību Kubas aktīvistiem ir piešķīris trīs reizes: Oswaldo Payá 2002. gadā, organizācijai “Sievietes baltā” 2005. gadā un Guillermo Fariñas 2010. gadā; tā kā Saharova balvas laureāti un viņu tuvinieki joprojām tiek regulāri vajāti un iebiedēti un viņiem tiek liegta iespēja izceļot no valsts un piedalīties starptautiskos pasākumos; tā kā 2021. gada 8. decembrī Saharova balvas laureāti organizācijas “Sievietes baltā” līdere Berta Solere un Guillermo Fariñas nosūtīja vēstuli Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, ierosinot atsaukt viņiem piešķirto balvu, ja EĀDD tuvākajā nākotnē turpinās novērsties no pilsoniskās sabiedrības, kamēr Kubā tiek pastrādāti noziegumi pret cilvēci; tā kā 2021. gada 9. decembrīGuillermo Fariñas tika nolaupīts un pret viņa paša gribu nogādāts slimnīcā,

| 1. | visstingrākajā veidā nosoda sistemātiskos pārkāpumus, kas cita starpā vērsti pret protestētājiem, politiskajiem disidentiem, reliģiskajiem līderiem, cilvēktiesību aktīvistiem un neatkarīgajiem māksliniekiem, tostarp viņu patvaļīgu aizturēšanu un rupjos ierobežojumus viņu pārvietošanās un saziņas brīvībai, piemēram, mājas arestu noteikšanu un novērošanu, kā arī Kubas valdības veiktu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot José Daniel Ferrer, organizācijas “Sievietes baltā” pārstāvi Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, reverendu Lorenzo Rosales Fajardo un Andy Dunier García, kā arī visus tos, kas aizturēti par vārda brīvības un mierīgas pulcēšanās tiesību īstenošanu; aicina Kubas iestādes atteikties no ļaunprātīgām kriminālapsūdzībām un ļaut trimdā esošajiem, tostarp, piemēram, Yunior García, atgriezties savā valstī; nosoda Kubas valdības veikto sistemātisko piespiedu izraidīšanu pārliecības dēļ; nosoda Saharova balvas laureāta Guillermo Fariñas neseno nolaupīšanu un patvaļīgo aizturēšanu un, tā kā viņš nesen tika atbrīvots, prasa izbeigt regulāros un pastāvīgos patvaļīgos arestus un vajāšanu, ar ko viņš saskaras; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda Kubas iestāžu īstenoto spīdzināšanu un necilvēcīgo, pazemojošo un nežēlīgo izturēšanos; prasa ātri un objektīvi izmeklēt šādus gadījumus un nodrošināt cietušo ģimenēm tūlītēju piekļuvi un sniegt cietušajiem medicīnisko aprūpi pēc viņu izvēles; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa ticamas garantijas attiecībā uz tiesībām uz taisnīgu tiesu un tiesu iestāžu neatkarību un prasa nodrošināt, ka personām, kurām atņemta brīvība, ir piekļuve neatkarīgam advokātam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina Kubas iestādes nekavējoties izbeigt represiju politiku, kas uztur baiļu kultūru un iznīcina visu veidu dialogu, kā arī vārda un pulcēšanās brīvību; nosoda Kubas nepārtrauktās represīvās un iebiedējošās stratēģijas, kuru mērķis ir kavēt jebkādas pilsoniskās sabiedrības demokrātijas veicināšanas iniciatīvas, piemēram, 2021. gada 15. novembrī izsludināto pilsonisko gājienu, kas nenotika draudu, vajāšanas, aplenkšanas, aizturēšanas un vairāku citu pret civiliedzīvotājiem vērstu represīvu darbību rezultātā; uzsver, ka vienmēr ir jāievēro un jāciena pamattiesības, piemēram, vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvība; aicina Kubas iestādes nodrošināt un garantēt tiesības uz vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību jebkurā laikā, ļaujot valstī rīkot miermīlīgas demonstrācijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzstāj, ka Kubas iestādēm ir jānodrošina iedzīvotāju ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošana, lai apmierinātu viņu vajadzību pēc lielākas piekļuves pārtikai un zālēm un efektīvi reaģētu uz Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Kubas iestādes nekavējoties piešķirt ANO īpašajam referentam uzskatu un vārda brīvības jautājumos un ANO īpašajam referentam cilvēktiesību aizstāvju situācijas jautājumos piekļuvi valstij, lai dokumentētu cilvēktiesību situāciju Kubā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti aicina dalībvalstis, EĀDD un tā delegāciju Kubā stingri un publiski nosodīt Ferrer, Nieto, Castillo, Otero, Robles, Navarro, reverenda Rosales Fajardo, García Lorenzo un simtiem miermīlīgo demonstrantu patvaļīgu aizturēšanu un ieslodzīšanu saistībā ar 2021. gada 11. jūlijā un 15. novembrī notikušajām demonstrācijām, kā arī veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai aizstāvētu demokrātiju un cilvēktiesības; pauž visstingrāko atbalstu māksliniekiem, kas spiesti doties ekspatriācijā, un žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un sociālajiem un politiskajiem aktīvistiem, kuri piespiesti doties trimdā no Kubas, piemēram, García Aguilera; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa Kubas iestādēm piešķirt piekļuvi ES delegācijai un dalībvalstu pārstāvjiem, kā arī neatkarīgām cilvēktiesību organizācijām, lai novērotu tiesas procesus un veiktu cietumu apmeklējumus pie simtiem aktīvistu un parastiem kubiešiem, kuri joprojām tiek aizturēti par to, ka viņi izmantojuši savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, tostarp tiem, kuriem izvirzīta apsūdzība saistībā ar tādiem kriminālkodeksa noteikumiem kā “necieņa”, “pretošanās” un “kūdīšana uz nozieguma izdarīšanu”, kā arī citas apsūdzības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Kubas valdību saskaņot savu cilvēktiesību politiku ar starptautiskajiem standartiem, kas noteikti Kubas parakstītajās hartās, deklarācijās un starptautiskajos instrumentos, un ļaut pilsoniskajai sabiedrībai un opozīcijas politiskajiem dalībniekiem bez ierobežojumiem aktīvi piedalīties politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, vienlaikus garantējot un īstenojot pamatbrīvības; aicina Kubas iestādes uzklausīt tās pilsoņu viedokļus un iesaistīties demokrātiskā valsts procesā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nosoda EFE preses pilnvaru patvaļīgu atsaukšanu un visus patvaļīgos ierobežojumus starptautisko un Kubas preses korespondentu darbam; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka stingri atbalsta cilvēktiesību aizstāvjus Kubā un viņu darbu; aicina visu dalībvalstu pārstāvjus Kubas iestāžu apmeklējumu laikā paust bažas par cilvēktiesībām un palielināt atbalstu patiesai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī, apmeklējot Kubu, tikties ar Saharova balvas laureātiem, lai nodrošinātu ES cilvēktiesību politikas konsekventu iekšēju un ārēju piemērošanu, tādējādi stiprinot neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalību un uzlabojot cilvēktiesību aizstāvju darbu; pauž nožēlu par to, ka Kubas un Eiropas neatkarīgajiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem ir liegta iespēja piedalīties dialogā, kas saskaņā ar PDSN noteikumiem ir saistošs; pauž nožēlu par EĀDD un Eiropas Parlamenta atšķirīgajām nostājām un politikas nostādnēm attiecībā uz Kubu un stingri aicina EĀDD nepamest novārtā Kubas pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Kubas iestādes atsakās atļaut Eiropas Parlamentam, tā delegācijām un dažām politiskajām grupām apmeklēt Kubu, neraugoties uz to, ka Parlaments ir devis savu piekrišanu PDSN; aicina iestādes nekavējoties atļaut iebraukt valstī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka visām pusēm ir pienākums izpildīt PDSN un 2017. gada 5. jūlija rezolūcijas saistošos noteikumus; šajā kontekstā atgādina, ka visam dialogam starp Eiropas Savienību un Kubas pilsonisko sabiedrību par finansēšanas iespējām jānotiek tikai ar neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, nodrošinot, ka finansējums neveicina Kubas režīma finansēšanu un ka šo iespēju nolūks ir uzlabot Kubas iedzīvotāju dzīves līmeni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz PDSN pieņemšanu, demokrātijas un cilvēktiesību stāvoklis nav uzlabojies, bet, gluži pretēji, ir būtiski pasliktinājies; atgādina, ka, ņemot vērā PDSN, Kubai ir jāievēro un jānostiprina tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību principi; pauž dziļu nožēlu par to, ka visi iepriekš minētie gadījumi ir papildinoši un pastāvīgi šī nolīguma pārkāpumi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti aicina Padomi pieņemt sankcijas pret tiem, kas ir atbildīgi par pastāvīgajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Kubā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka PDSN ietver cilvēktiesību klauzulu — ES starptautisko nolīgumu būtisku sastāvdaļu —, kas ļauj apturēt nolīguma darbību cilvēktiesību noteikumu pārkāpšanas gadījumā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkārtoti aicina Eiropas Savienību iedarbināt 85. panta 3. punkta b) apakšpunktu, lai prasītu nekavējoties sasaukt apvienotās komitejas sanāksmi, pamatojoties uz Kubas valdības izdarītajiem nolīguma pārkāpumiem, kas ir “īpašas steidzamības gadījums”, kā rezultātā nolīgums var tikt apturēts par pastāvīgiem, nopietniem un būtiskiem demokrātijas principu pārkāpumiem un to, ka netiek ievērotas visas cilvēka pamattiesības un pamatbrīvības, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, kas saskaņā ar 1. panta 5. punktu ir šā nolīguma būtisks elements, un saistībā ar šo situāciju nerisināšanu, neraugoties uz daudzajiem aicinājumiem to darīt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Kubas valdībai un Kubas Nacionālās tautas varas asamblejai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos, kā arī Latīņamerikas un Karību jūras reģiona kopienas valstu valdībām. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0389.

(2)  OV L 337 I, 13.12.2016., 1. lpp.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/124

---

P9_TA(2021)0511

Piespiedu darbs Linglongas ražotnē un vides aizstāvības protesti Serbijā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par piespiedu darbu Linglongas ražotnē un vides aizstāvības protestiem Serbijā (2021/3020(RSP))

(2022/C 251/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Serbiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Serbiju,

| — | ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī, un tās kandidātvalsts statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (1), kas stājās spēkā 2013. gada 1. septembrī, un tās kandidātvalsts statusu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobrī publicēto 2021. gada ziņojumu par Serbiju (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. oktobrī publicēto 2021. gada ziņojumu par Serbiju (SWD(2021)0288),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvencijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Serbija, tāpat kā jebkura valsts, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti, ir jāvērtē pēc tās sasniegumiem attiecībā uz pievienošanās kritēriju un kopējo vērtību izpildi un ievērošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Serbija, tāpat kā jebkura valsts, kas vēlas kļūt par ES dalībvalsti, ir jāvērtē pēc tās sasniegumiem attiecībā uz pievienošanās kritēriju un kopējo vērtību izpildi un ievērošanu;

| B. | tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstīta ES, un ir gan paplašināšanās, gan stabilizācijas un asociācijas procesu pamatā; tā kā ir vajadzīgas ilgtspējīgas reformas, lai risinātu būtiskas problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās; |
| --- | --- |

B.

tā kā demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums ir pamatvērtības, uz kurām balstīta ES, un ir gan paplašināšanās, gan stabilizācijas un asociācijas procesu pamatā; tā kā ir vajadzīgas ilgtspējīgas reformas, lai risinātu būtiskas problēmas, kas joprojām pastāv šajās jomās;

| C. | tā kā Serbijai ir jāgūst neatgriezeniski sasniegumi, ievērojot, atbalstot un aizstāvot cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas vērtības; |
| --- | --- |

C.

tā kā Serbijai ir jāgūst neatgriezeniski sasniegumi, ievērojot, atbalstot un aizstāvot cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas vērtības;

| D. | tā kā attiecībā uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību joprojām pastāv ievērojamas problēmas, kas ir jārisina vissteidzamāk; |
| --- | --- |

D.

tā kā attiecībā uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu neatkarību joprojām pastāv ievērojamas problēmas, kas ir jārisina vissteidzamāk;

| E. | tā kā Serbija slēdz arvien vairāk līgumu ar lielākajiem Ķīnas ražotājiem, un piešķir Ķīnai arvien vairāk juridisku privilēģiju, pat ja tās ir pretrunā ES tiesību aktiem; tā kā Belgradas un Pekinas nolīgums par ārvalstnieku nodarbinātību ļauj Serbijā piemērot Ķīnas darba tiesības; tā kā 2021. gada martā presē tika ziņots par sliktu izturēšanos pret darbiniekiem Ķīnas uzņēmumā Zijin Mining, kas 2018. gadā pārņēma vara raktuves Serbijas austrumos, jo šiem darbiniekiem tika atņemtas pases un viņi tika izmitināti nedrošos apstākļos; |
| --- | --- |

E.

tā kā Serbija slēdz arvien vairāk līgumu ar lielākajiem Ķīnas ražotājiem, un piešķir Ķīnai arvien vairāk juridisku privilēģiju, pat ja tās ir pretrunā ES tiesību aktiem; tā kā Belgradas un Pekinas nolīgums par ārvalstnieku nodarbinātību ļauj Serbijā piemērot Ķīnas darba tiesības; tā kā 2021. gada martā presē tika ziņots par sliktu izturēšanos pret darbiniekiem Ķīnas uzņēmumā Zijin Mining, kas 2018. gadā pārņēma vara raktuves Serbijas austrumos, jo šiem darbiniekiem tika atņemtas pases un viņi tika izmitināti nedrošos apstākļos;

| F. | tā kā ir paustas nopietnas apsūdzības pret Serbijas ziemeļos esošajā Zrenjaninas pilsētā izvietoto Ķīnas riepu ražošanas uzņēmumu Linglong Tire saistībā ar darba apstākļiem, kādos tiek nodarbināti 500 darba ņēmēji no Vjetnamas; tā kā šīs apsūdzības ietver arī cilvēktiesību pārkāpumus, cilvēku tirdzniecību un apstākļus, kas varētu apdraudēt cilvēku veselību un dzīvību; tā kā minēto darba ņēmēju pases tika konfiscētas; tā kā Linglong Tire ražotnes darbinieku līgumos ir iekļautas neatbilstības, kas norāda, ka ir notikusi darbaspēka ekspluatācija saistībā ar algām, atvaļinājumu un darba laiku, pārkāpjot piemērojamos Serbijas Darba likuma noteikumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir paustas nopietnas apsūdzības pret Serbijas ziemeļos esošajā Zrenjaninas pilsētā izvietoto Ķīnas riepu ražošanas uzņēmumu Linglong Tire saistībā ar darba apstākļiem, kādos tiek nodarbināti 500 darba ņēmēji no Vjetnamas; tā kā šīs apsūdzības ietver arī cilvēktiesību pārkāpumus, cilvēku tirdzniecību un apstākļus, kas varētu apdraudēt cilvēku veselību un dzīvību; tā kā minēto darba ņēmēju pases tika konfiscētas; tā kā Linglong Tire ražotnes darbinieku līgumos ir iekļautas neatbilstības, kas norāda, ka ir notikusi darbaspēka ekspluatācija saistībā ar algām, atvaļinājumu un darba laiku, pārkāpjot piemērojamos Serbijas Darba likuma noteikumus;

| G. | tā kā nesen visā Serbijā ir ziņots par plašiem vides aizstāvības protestiem saistībā ar divu likumu — Likuma par referendumiem un tautas iniciatīvu un Likuma par zemes ekspropriāciju — sasteigtu pieņemšanu; tā kā pēdējais no abiem likums tiek uzskatīts par ceļa bruģēšanu pretrunīgi vērtētiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, piemēram, Rio Tinto raktuvēm, kam ir ļoti negatīva ietekme uz vidi; tā kā Serbijas iedzīvotāji izmantoja savas cilvēka pamattiesības uz miermīlīgu pulcēšanos; tā kā šajās nopietnajās apsūdzībās ir uzsvērts, ka policijas spēki nav pildījuši savu pienākumu aizsargāt iedzīvotāju dzīvību, tiesības un brīvības, kā arī aizsargāt tiesiskumu; tā kā policija izmantoja pārmērīgu spēku un apcietināja vairākus protestētājus; tā kā protestētājiem uzbruka neidentificēti bruņoti grupējumi un huligāni un pret viņiem tika sūtīti buldozeri; |
| --- | --- |

G.

tā kā nesen visā Serbijā ir ziņots par plašiem vides aizstāvības protestiem saistībā ar divu likumu — Likuma par referendumiem un tautas iniciatīvu un Likuma par zemes ekspropriāciju — sasteigtu pieņemšanu; tā kā pēdējais no abiem likums tiek uzskatīts par ceļa bruģēšanu pretrunīgi vērtētiem ārvalstu ieguldījumu projektiem, piemēram, Rio Tinto raktuvēm, kam ir ļoti negatīva ietekme uz vidi; tā kā Serbijas iedzīvotāji izmantoja savas cilvēka pamattiesības uz miermīlīgu pulcēšanos; tā kā šajās nopietnajās apsūdzībās ir uzsvērts, ka policijas spēki nav pildījuši savu pienākumu aizsargāt iedzīvotāju dzīvību, tiesības un brīvības, kā arī aizsargāt tiesiskumu; tā kā policija izmantoja pārmērīgu spēku un apcietināja vairākus protestētājus; tā kā protestētājiem uzbruka neidentificēti bruņoti grupējumi un huligāni un pret viņiem tika sūtīti buldozeri;

| H. | tā kā Serbijas valdība pieņēma lēmumu izņemt Likumu par zemes ekspropriāciju no parlamenta dienas kārtības pēc tam, kad prezidents to atgrieza atkārtotai izskatīšanai; tā kā valdība analizēs šo likumu un pēc plašām publiskām debatēm ieviesīs tajā izmaiņas; tā kā 2021. gada 10. decembrī Nacionālā asambleja pieņēma grozījumus Likumā par referendumiem un tautas iniciatīvu attiecībā uz parakstu sertificēšanu un maksas atcelšanu par parakstu pārbaudi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Serbijas valdība pieņēma lēmumu izņemt Likumu par zemes ekspropriāciju no parlamenta dienas kārtības pēc tam, kad prezidents to atgrieza atkārtotai izskatīšanai; tā kā valdība analizēs šo likumu un pēc plašām publiskām debatēm ieviesīs tajā izmaiņas; tā kā 2021. gada 10. decembrī Nacionālā asambleja pieņēma grozījumus Likumā par referendumiem un tautas iniciatīvu attiecībā uz parakstu sertificēšanu un maksas atcelšanu par parakstu pārbaudi;

| I. | tā kā gan saistībā ar Linglong Tire ražotni, gan vides aizstāvības protestiem tiek pausti apgalvojumi par iebiedēšanu un fiziskiem uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, aktīvistiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un nevalstiskajām organizācijām (NVO); |
| --- | --- |

I.

tā kā gan saistībā ar Linglong Tire ražotni, gan vides aizstāvības protestiem tiek pausti apgalvojumi par iebiedēšanu un fiziskiem uzbrukumiem plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, aktīvistiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un nevalstiskajām organizācijām (NVO);

| J. | tā kā ceturtā kopa pievienošanās sarunās ar Serbiju tika atvērta starpvaldību konferencē, kas notika 2021. gada 14. decembrī, |
| --- | --- |

J.

tā kā ceturtā kopa pievienošanās sarunās ar Serbiju tika atvērta starpvaldību konferencē, kas notika 2021. gada 14. decembrī,

| 1. | pauž dziļas bažas par to, ka aptuveni 500 vjetnamiešu Ķīnas Linglong Tire ražotnes būvlaukumā Serbijā, iespējams, tiek pakļauti piespiedu darbam, cilvēktiesību pārkāpumiem un cilvēku tirdzniecībai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Serbijas iestādes rūpīgi izmeklēt šo lietu un nodrošināt cilvēka pamattiesību, jo īpaši darba tiesību, ievērošanu minētājā ražotnē, kā arī iesniegt ES savus izmeklēšanas secinājumus un saukt vainīgos pie atbildības; aicina Serbijas iestādes nodrošināt NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ES amatpersonām un citu starptautisko organizāciju amatpersonām brīvu, jēgpilnu un netraucētu piekļuvi Zrenjaninā būvējamai Linglong Tire ražotnei un vjetnamiešu darba ņēmēju mitekļiem; mudina Eiropas Savienības delegāciju Serbijas Republikā cieši sekot līdzi šiem procesiem un 500 vjetnamiešu darba ņēmēju liktenim; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Serbiju uzlabot saskaņošanu ar ES darba tiesībām, pieņemt jaunu likumu par tiesībām streikot, cīnīties pret nedeklarētu darbu un grozīt likumu par pārbaužu uzraudzību, lai tas atbilstu attiecīgajām Starptautiskās Darba organizācijas konvencijām, kuras Serbija ir ratificējusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž dziļas bažas par nopietnām problēmām saistībā ar korupciju un tiesiskumu vides jomā, par vispārējo pārredzamības trūkumu un par pārredzamības trūkumu attiecībā uz infrastruktūras projektu ietekmes uz vidi un sociālo jomu novērtējumiem, tostarp projektu, ko īsteno ar Ķīnas ieguldījumiem un aizdevumiem un starptautiskie uzņēmumi, piemēram, Rio Tinto; šajā sakarībā norāda uz ceturtās kopas “Zaļā programma un ilgtspējīga savienojamība” atvēršanu sarunās par pievienošanos ES; aicina ES un Serbijas iestādes izskatīt leģitīmās bažas, kas paustas minētajos vides aizstāvības protestos, un sarunu laikā steidzami risināt šīs problēmas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par Ķīnas pieaugošo ietekmi Serbijā un Rietumbalkānos; aicina Serbiju stiprināt tās juridiskās atbilstības standartus attiecībā uz Ķīnas uzņēmumu darbībām; uzsver, ka Serbijas darba un vides tiesību akti būtu jāpiemēro arī Ķīnas uzņēmumiem, kas darbojas šajā valstī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par ekstrēmistu un huligānu grupu pieaugošo vardarbību pret miermīlīgām vides demonstrācijām; nosoda policijas īstenoto pārmērīga spēka pielietošanu pret protestētājiem; nosoda huligānu vardarbīgo rīcību pret miermīlīgiem demonstrantiem; stingri nosoda jebkādus pamattiesību uz miermīlīgu pulcēšanos pārkāpumus; uzsver, ka pulcēšanās brīvība ir viena no cilvēktiesībām; mudina Serbijas iestādes pienācīgi izmeklēt nesenos masu protestu gadījumus, kuru laikā policijas spēki, iespējams, ir pārkāpuši savas pilnvaras vai nav pasargājuši protestētājus no vardarbības un aizsargājuši viņu cilvēktiesības uz miermīlīgu pulcēšanos; aicina Serbijas iestādes publiski nosodīt šo huligānu uzbrukumus protestētājiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šajā sakarībā nosoda arī huligānu grupu lomu notiesātā kara noziedznieka Ratko Mladić sienas gleznojuma aizsardzībā Belgradā un attiecīgos incidentus, kas atklājuši ciešo saikni starp huligāniem un policiju; pauž bažas par to, ka pretēji gan iemītnieku vēlmēm, gan oficiāliem pašvaldību lēmumiem varas iestādes izrāda acīmredzamu nevēlēšanos nodrošināt minētā sienas gleznojuma galīgu likvidēšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par ierobežoto laiku un iespējām atklāti apspriest Likumu par referendumiem un tautas iniciatīvu un grozījumus Likumā par zemes ekspropriāciju; pieņem zināšanai lēmumu atsaukt un pārskatīt Likumu par zemes ekspropriāciju un pieņemtos grozījumus Likumā par referendumiem un tautas iniciatīvu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par ilgtermiņā vērojamajām plašsaziņas līdzekļu neobjektivitātes tendencēm un robežu izplūšana starp valsts amatpersonu, policijas un partiju politiķu darbībām; pauž nožēlu par situācijas pasliktināšanos mediju brīvības jomā un aizvainojošas valodas, iebiedēšanas un pat naida runas pieaugumu pret parlamentāro opozīciju, neatkarīgiem intelektuāļiem, NVO, žurnālistiem un ievērojamām personām, un par to, ka tajā iesaistīti arī valdošo partiju biedri, kuru pienākums ar cieņu izturēties pret visiem mediju pārstāvjiem ir vissvarīgākais; mudina Serbijas iestādes nekavējoties veikt pasākumus, lai garantētu vārda brīvību un mediju neatkarību, kā arī gādāt par šo lietu pienācīgu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ar bažām norāda, ka PSO un NVO darbojas vidē, ko nedrīkst kritizēt; pauž nožēlu par nesenajiem uzbrukumiem Serbijas Apvienotās opozīcijas līderei Marinika Tepić, kuru pamatā bija viņas etniskā izcelsme un kuri notika valdības sponsorētā TV kanālā; aicina Serbijas iestādes novērst pilsoniskās sabiedrības telpas un neatkarīgo mediju skaita samazināšanos un nodrošināt, ka tie var darboties bez jebkādiem ierobežojumiem, tostarp bez iebiedēšanas vai šo organizāciju kriminalizācijas; mudina iestādes pēc iespējas drīzāk veicināt atmosfēru, kas stimulē visu PSO darbu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu stiprināt sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, NVO un vietējiem neatkarīgajiem medijiem un atbalstīt tos; atkārtoti pauž atbalstu Eiropas politisko fondu darbam, lai stiprinātu Serbijas demokrātiskos procesus un veicinātu jaunas politisko līderu paaudzes rašanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Serbijas valdību īstenot efektīvas un pārbaudāmas fundamentālās reformas un novērst strukturālos trūkumus tiesiskuma, pamattiesību, mediju brīvības, cīņas pret korupciju, kā arī demokrātisku institūciju darbības un valsts pārvaldes jomās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka dalība Eiropas Savienībā joprojām ir Serbijas stratēģiskais mērķis un ka tā ir viena no valdības prioritātēm; mudina Serbijas iestādes sabiedriskajās debatēs aktīvāk un vienprātīgāk paust savu apņemšanos ievērot ES vērtības un sagaida, ka Serbija skaidri un nepārprotami apņemas gan vārdos, gan darbos skaidri un pārbaudāmi izpildīt visas savas saistības, kas paredzētas pievienošanās ES procesā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sagaida, ka sarunu uzsākšana par ceturto kopu “Zaļā programma un ilgtspējīga savienojamība” (14., 15., 21. un 27. sadaļa) tiks pabeigta, atjaunojot centienus pilnībā īstenot ES standartus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijai, Komisijas priekšsēdētājas vietniekam un Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Serbijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV L 278, 18.10.2013., 16. lpp.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/127 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/127

---

P9_TA(2021)0512

Pamattiesības un tiesiskums Slovēnijā, jo īpaši kavēšanās Eiropas Prokuratūras prokuroru iecelšanā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par pamattiesībām un tiesiskumu Slovēnijā, jo īpaši kavēšanos Eiropas Prokuratūras prokuroru iecelšanā (2021/2978(RSP))

(2022/C 251/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 2. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 86. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 86. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (turpmāk “Harta”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un ar to saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un ar to saistīto Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) judikatūru,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra ziņojumu par tiesiskumu (COM(2020)0580) un 2021. gada 20. jūlija ziņojumu par tiesiskumu (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra ziņojumu par tiesiskumu (COM(2020)0580) un 2021. gada 20. jūlija ziņojumu par tiesiskumu (COM(2021)0700),

| — | ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 24. jūnija rezolūciju par Komisijas 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (“Tiesiskuma nosacījumu regula”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (“Tiesiskuma nosacījumu regula”) (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. oktobra rezolūciju par ES demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību mehānisma izveidi (4),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2021. gada 17. novembra darba brauciena ziņojumu pēc tam, kad 2021. gada 13.–15. oktobrī uz Slovēniju tika nosūtīta ad hoc delegācija, lai novērtētu ES vērtību ievērošanu un tiesiskuma stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2021. gada 17. novembra darba brauciena ziņojumu pēc tam, kad 2021. gada 13.–15. oktobrī uz Slovēniju tika nosūtīta ad hoc delegācija, lai novērtētu ES vērtību ievērošanu un tiesiskuma stāvokli,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas (DFRMG) veikto darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas (DFRMG) veikto darbu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 25. novembra plenārsēdes debates par Ungārijas iejaukšanos medijos Slovēnijā un Ziemeļmaķedonijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2020. gada 25. novembra plenārsēdes debates par Ungārijas iejaukšanos medijos Slovēnijā un Ziemeļmaķedonijā,

| — | ņemot vērā vēstules, ko Komisija 2021. gada 15. februārī, 29. aprīlī un 23. jūnijā nosūtīja tieslietu ministram, paužot zināmas bažas par vēl nepabeigtās valsts procedūras abu Eiropas deleģēto prokuroru iecelšanai finalizāciju un par to, ka valsts procedūra nav pienācīgi ievērota, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstules, ko Komisija 2021. gada 15. februārī, 29. aprīlī un 23. jūnijā nosūtīja tieslietu ministram, paužot zināmas bažas par vēl nepabeigtās valsts procedūras abu Eiropas deleģēto prokuroru iecelšanai finalizāciju un par to, ka valsts procedūra nav pienācīgi ievērota,

| — | ņemot vērā Slovēnijas Republikas ārlietu ministra 2020. gada 4. maija vēstuli tieslietu komisāram, reaģējot uz Komisijas pirmā gada ziņojuma par tiesiskumu sagatavošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Slovēnijas Republikas ārlietu ministra 2020. gada 4. maija vēstuli tieslietu komisāram, reaģējot uz Komisijas pirmā gada ziņojuma par tiesiskumu sagatavošanu,

| — | ņemot vērā Slovēnijas Republikas premjerministra 2021. gada 23. februāra vēstuli Komisijas priekšsēdētājai, gatavojoties Slovēnijas prezidentūrai ES Padomē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Slovēnijas Republikas premjerministra 2021. gada 23. februāra vēstuli Komisijas priekšsēdētājai, gatavojoties Slovēnijas prezidentūrai ES Padomē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar LES 2. pantu ES ir dibināta, pamatojoties uz cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu — tās ir dalībvalstu kopīgās vērtības, kas ES un katrai atsevišķai dalībvalstij ir jāievēro visos savas politikas virzienos; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LES 2. pantu ES ir dibināta, pamatojoties uz cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu — tās ir dalībvalstu kopīgās vērtības, kas ES un katrai atsevišķai dalībvalstij ir jāievēro visos savas politikas virzienos;

| B. | tā kā tiesiskums ir viena no pamatvērtībām, uz ko balstās Savienība; tā kā Komisija kopā ar Parlamentu un Padomi saskaņā ar Līgumiem ir atbildīga par to, lai tiktu garantēta tiesiskuma kā Savienības pamatvērtības ievērošana un tiktu nodrošināts, ka tiek ievēroti ES tiesību akti, vērtības un principi; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesiskums ir viena no pamatvērtībām, uz ko balstās Savienība; tā kā Komisija kopā ar Parlamentu un Padomi saskaņā ar Līgumiem ir atbildīga par to, lai tiktu garantēta tiesiskuma kā Savienības pamatvērtības ievērošana un tiktu nodrošināts, ka tiek ievēroti ES tiesību akti, vērtības un principi;

| C. | tā kā efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir būtiska, lai nodrošinātu tiesiskumu un ES iedzīvotāju pamattiesību un pilsonisko brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā efektīva, neatkarīga un objektīva tiesu sistēma ir būtiska, lai nodrošinātu tiesiskumu un ES iedzīvotāju pamattiesību un pilsonisko brīvību aizsardzību;

| D. | tā kā Regula (ES) 2017/1939, ar ko izveido EPPO, pamatojoties uz ciešāku sadarbību starp 22 dalībvalstīm, tostarp Slovēniju, tika pieņemta 2017. gada 12. oktobrī un stājās spēkā 2017. gada 20. novembrī; tā kā EPPO būs neatkarīga un decentralizēta Eiropas Savienības prokuratūra, kuras kompetencē būs veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu un celt apsūdzību saistībā ar noziegumiem pret ES budžetu, piemēram, par krāpšanu, korupciju vai nopietnu pārrobežu krāpšanu PVN jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Regula (ES) 2017/1939, ar ko izveido EPPO, pamatojoties uz ciešāku sadarbību starp 22 dalībvalstīm, tostarp Slovēniju, tika pieņemta 2017. gada 12. oktobrī un stājās spēkā 2017. gada 20. novembrī; tā kā EPPO būs neatkarīga un decentralizēta Eiropas Savienības prokuratūra, kuras kompetencē būs veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu un celt apsūdzību saistībā ar noziegumiem pret ES budžetu, piemēram, par krāpšanu, korupciju vai nopietnu pārrobežu krāpšanu PVN jomā;

| E. | tā kā EPPO ir organizēta gan centrālā, gan valsts līmenī; tā kā decentralizēto līmeni veido Eiropas deleģētie prokurori iesaistītajās ES valstīs, kuri strādā ar lietām un veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu savā izcelsmes dalībvalstī; tā kā Eiropas deleģētie prokurori ir EPPO neatņemama daļa un ir funkcionāli un juridiski neatkarīgi, izmeklējot EPPO kompetencē esošus nodarījumus un saistībā ar tiem veicot kriminālvajāšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā EPPO ir organizēta gan centrālā, gan valsts līmenī; tā kā decentralizēto līmeni veido Eiropas deleģētie prokurori iesaistītajās ES valstīs, kuri strādā ar lietām un veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu savā izcelsmes dalībvalstī; tā kā Eiropas deleģētie prokurori ir EPPO neatņemama daļa un ir funkcionāli un juridiski neatkarīgi, izmeklējot EPPO kompetencē esošus nodarījumus un saistībā ar tiem veicot kriminālvajāšanu;

| F. | tā kā EPPO2021. gada 1. jūnijā uzņēmās izmeklēšanas un kriminālvajāšanas uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu (ES) 2017/1939; tā kā līdz 2021. gada 1. jūnijam katrai dalībvalstij bija jāieceļ vismaz divi Eiropas deleģētie prokurori; tā kā Slovēnija kā pēdējā iesaistītā valsts un ar ievērojamu kavēšanos 2021. gada 22. novembrī izvirzīja divus deleģētos prokurorus; tā kā Slovēnijas valdība uzskata, ka šīs kandidatūras bija tikai pagaidu kandidatūras, līdz tiks pabeigta valsts atlases procedūra; tā kā EPPO Kolēģija 2021. gada 24. novembrī uz pieciem gadiem iecēla divus Eiropas deleģētos prokurorus no Slovēnijas; tā kā dalībvalsts bez Eiropas galvenā prokurora piekrišanas nedrīkst atbrīvot no amata vai saukt pie disciplināras atbildības Eiropas deleģēto prokuroru tādu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar viņa pienākumiem saskaņā ar EPPO regulu; |
| --- | --- |

F.

tā kā EPPO2021. gada 1. jūnijā uzņēmās izmeklēšanas un kriminālvajāšanas uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu (ES) 2017/1939; tā kā līdz 2021. gada 1. jūnijam katrai dalībvalstij bija jāieceļ vismaz divi Eiropas deleģētie prokurori; tā kā Slovēnija kā pēdējā iesaistītā valsts un ar ievērojamu kavēšanos 2021. gada 22. novembrī izvirzīja divus deleģētos prokurorus; tā kā Slovēnijas valdība uzskata, ka šīs kandidatūras bija tikai pagaidu kandidatūras, līdz tiks pabeigta valsts atlases procedūra; tā kā EPPO Kolēģija 2021. gada 24. novembrī uz pieciem gadiem iecēla divus Eiropas deleģētos prokurorus no Slovēnijas; tā kā dalībvalsts bez Eiropas galvenā prokurora piekrišanas nedrīkst atbrīvot no amata vai saukt pie disciplināras atbildības Eiropas deleģēto prokuroru tādu iemeslu dēļ, kuri saistīti ar viņa pienākumiem saskaņā ar EPPO regulu;

| G. | tā kā pēc abu EPPO deleģēto prokuroru iecelšanas tieslietu ministrs paziņoja par tiesību akta grozījumu, ko sagatavoja premjerministra birojs un kas tika pieņemts paātrinātā procedūrā bez parastās apspriešanās ar ekspertiem, kas paredz Tieslietu ministrijai rīcības brīvību izvirzīt kandidātus gadījumā, ja publiskajā uzaicinājumā ir pieteikts nepietiekams kandidātu skaits, tādējādi nododot varu no Valsts prokuroru padomes valdībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc abu EPPO deleģēto prokuroru iecelšanas tieslietu ministrs paziņoja par tiesību akta grozījumu, ko sagatavoja premjerministra birojs un kas tika pieņemts paātrinātā procedūrā bez parastās apspriešanās ar ekspertiem, kas paredz Tieslietu ministrijai rīcības brīvību izvirzīt kandidātus gadījumā, ja publiskajā uzaicinājumā ir pieteikts nepietiekams kandidātu skaits, tādējādi nododot varu no Valsts prokuroru padomes valdībai;

| H. | tā kā tas pats tiesību akta grozījums paredz pārejas noteikumus, kas ļautu aizstāt EPPO deleģētos prokurorus trīs mēnešu laikā pēc šā likuma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

H.

tā kā tas pats tiesību akta grozījums paredz pārejas noteikumus, kas ļautu aizstāt EPPO deleģētos prokurorus trīs mēnešu laikā pēc šā likuma stāšanās spēkā;

| I. | tā kā prokurori ir tiesu sistēmas neatņemama sastāvdaļa un tiem ir būtiska nozīme tiesiskuma aizsardzībā; tā kā ir būtiski, lai prokurori būtu neatkarīgi un spētu pildīt savus pienākumus un īstenot savu atbildību bez nepamatotas iejaukšanās vai spiediena; tā kā Slovēnijā pašlaik ir aizpildītas tikai 206 no 258 pieejamām prokuroru amata vietām; tā kā vismaz 15 ievēlētie valsts prokurori gaida, ka viņus iecels valdība; tā kā 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu Slovēnijai veltītajā sadaļā Komisija norādīja, ka valsts prokuroru iecelšana ir nepamatoti aizkavējusies; |
| --- | --- |

I.

tā kā prokurori ir tiesu sistēmas neatņemama sastāvdaļa un tiem ir būtiska nozīme tiesiskuma aizsardzībā; tā kā ir būtiski, lai prokurori būtu neatkarīgi un spētu pildīt savus pienākumus un īstenot savu atbildību bez nepamatotas iejaukšanās vai spiediena; tā kā Slovēnijā pašlaik ir aizpildītas tikai 206 no 258 pieejamām prokuroru amata vietām; tā kā vismaz 15 ievēlētie valsts prokurori gaida, ka viņus iecels valdība; tā kā 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu Slovēnijai veltītajā sadaļā Komisija norādīja, ka valsts prokuroru iecelšana ir nepamatoti aizkavējusies;

| J. | tā kā mediju brīvība ir viens no funkcionējošas demokrātijas un tiesiskuma balstiem un garantijām; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība, kā arī žurnālistu drošība ir izšķirīgi svarīgi vārda un informācijas brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība; |
| --- | --- |

J.

tā kā mediju brīvība ir viens no funkcionējošas demokrātijas un tiesiskuma balstiem un garantijām; tā kā mediju brīvība, plurālisms un neatkarība, kā arī žurnālistu drošība ir izšķirīgi svarīgi vārda un informācijas brīvības tiesību komponenti, bez kuriem nav iespējama ES un tās dalībvalstu demokrātiskā darbība;

| K. | tā kā 2021. gada organizācijas “Reportieri bez robežām” pasaules preses brīvības indeksā Slovēnija ierindojas 36. vietā visā pasaulē (18. vietā ES), kas ir par četrām vietām zemāk nekā 32. vieta, ko tā ieņēma pagājušajā gadā (5); tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par tiesiskumu tas nozīmē, ka valstī pasliktinās mediju brīvība un žurnālistu aizsardzība; tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2021. gada 4. jūnija paziņojumā norādīja, ka Slovēnijā ir “dinamiska mediju vide un pilsoniskā sabiedrība; pilsoniskās un politiskās tiesības, tostarp tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, kopumā tiek aizsargātas gan tiesību aktos, gan realitātē”; tā kā cilvēktiesību komisāre arī norāda, ka pēdējā gada laikā Slovēnijā ir “pasliktinājušies apstākļi, kas ir pamatā mediju brīvībai”, un ka “pēdējo 13 mēnešu laikā Eiropas Padomes platformā ir publicēti 13 brīdinājumi par Slovēniju”; tā kā tas ir ievērojams pieaugums pēdējo gadu laikā (6); |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada organizācijas “Reportieri bez robežām” pasaules preses brīvības indeksā Slovēnija ierindojas 36. vietā visā pasaulē (18. vietā ES), kas ir par četrām vietām zemāk nekā 32. vieta, ko tā ieņēma pagājušajā gadā (5); tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par tiesiskumu tas nozīmē, ka valstī pasliktinās mediju brīvība un žurnālistu aizsardzība; tā kā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāre savā 2021. gada 4. jūnija paziņojumā norādīja, ka Slovēnijā ir “dinamiska mediju vide un pilsoniskā sabiedrība; pilsoniskās un politiskās tiesības, tostarp tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, kopumā tiek aizsargātas gan tiesību aktos, gan realitātē”; tā kā cilvēktiesību komisāre arī norāda, ka pēdējā gada laikā Slovēnijā ir “pasliktinājušies apstākļi, kas ir pamatā mediju brīvībai”, un ka “pēdējo 13 mēnešu laikā Eiropas Padomes platformā ir publicēti 13 brīdinājumi par Slovēniju”; tā kā tas ir ievērojams pieaugums pēdējo gadu laikā (6);

| L. | tā kā Slovēnijas Preses aģentūrai (STA) kā valsts un sabiedrības informācijas sniedzējam ir svarīga loma mediju brīvības un mediju plurālisma garantēšanā valstī; tā kā aģentūras neatkarība, nepieļaujot politisku iejaukšanos un gūstot labumu no stabila finansējuma, ir ārkārtīgi svarīga tās sniegtajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem; tā kā STA likuma 3. pantā ir skaidri noteikts valsts pienākums nodrošināt STA institucionālo autonomiju, redakcionālo neatkarību un pienācīgu finansējumu tās sabiedrisko pakalpojumu funkciju izpildei; |
| --- | --- |

L.

tā kā Slovēnijas Preses aģentūrai (STA) kā valsts un sabiedrības informācijas sniedzējam ir svarīga loma mediju brīvības un mediju plurālisma garantēšanā valstī; tā kā aģentūras neatkarība, nepieļaujot politisku iejaukšanos un gūstot labumu no stabila finansējuma, ir ārkārtīgi svarīga tās sniegtajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem; tā kā STA likuma 3. pantā ir skaidri noteikts valsts pienākums nodrošināt STA institucionālo autonomiju, redakcionālo neatkarību un pienācīgu finansējumu tās sabiedrisko pakalpojumu funkciju izpildei;

| M. | tā kā saskaņā ar Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres sniegto informāciju attiecīgajos Slovēnijas tiesību aktos nav risināts interešu konflikts starp mediju īpašniekiem un politiskajām partijām; tā kā pārredzamības trūkums un tas, ka valsts iestādēm nav konkrētu pienākumu ziņot par summām, ko valsts vai valstij piederoši uzņēmumi izlietojuši reklāmai medijos, rada jautājumu par valsts reklāmas iespējamo politisko instrumentalizāciju; tā kā mediju un audiovizuālo pakalpojumu tiesību akti vēl nav pārskatīti; tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par tiesiskumu, ja tiktu pieņemts grozījumu projekts attiecībā uz Plašsaziņas līdzekļu likumu, ko valdība publicēja 2020. gada jūlijā, tas uzlabotu mediju īpašumtiesību pārredzamību; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres sniegto informāciju attiecīgajos Slovēnijas tiesību aktos nav risināts interešu konflikts starp mediju īpašniekiem un politiskajām partijām; tā kā pārredzamības trūkums un tas, ka valsts iestādēm nav konkrētu pienākumu ziņot par summām, ko valsts vai valstij piederoši uzņēmumi izlietojuši reklāmai medijos, rada jautājumu par valsts reklāmas iespējamo politisko instrumentalizāciju; tā kā mediju un audiovizuālo pakalpojumu tiesību akti vēl nav pārskatīti; tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par tiesiskumu, ja tiktu pieņemts grozījumu projekts attiecībā uz Plašsaziņas līdzekļu likumu, ko valdība publicēja 2020. gada jūlijā, tas uzlabotu mediju īpašumtiesību pārredzamību;

| N. | tā kā Slovēnijas valdība, neraugoties uz tās juridisko pienākumu izmaksāt valsts subsīdiju, 2021. gadā 312 dienas ieturēja STA finansējumu tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai; tā kā STA iesniedza tiesā pieprasījumu izpildīt maksājumu par savu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; tā kā 2021. gada 8. novembrīSTA un Valdības komunikāciju birojs (UKOM) parakstīja sabiedrisko pakalpojumu līgumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2021. gada novembrī un decembrī; tā kā 2021. gada 17. novembrīUKOM samaksāja 676 000 EUR par STA sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu laikposmā no janvāra līdz aprīlim; tā kā turklāt par STA sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu augusta mēnesī ir samaksāti 140 000 EUR; tā kā joprojām nav apmaksāta prasība par sabiedrisko pakalpojumu finansēšanu vismaz 507 000 EUR apmērā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Slovēnijas valdība, neraugoties uz tās juridisko pienākumu izmaksāt valsts subsīdiju, 2021. gadā 312 dienas ieturēja STA finansējumu tās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai; tā kā STA iesniedza tiesā pieprasījumu izpildīt maksājumu par savu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu; tā kā 2021. gada 8. novembrīSTA un Valdības komunikāciju birojs (UKOM) parakstīja sabiedrisko pakalpojumu līgumu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu 2021. gada novembrī un decembrī; tā kā 2021. gada 17. novembrīUKOM samaksāja 676 000 EUR par STA sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu laikposmā no janvāra līdz aprīlim; tā kā turklāt par STA sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu augusta mēnesī ir samaksāti 140 000 EUR; tā kā joprojām nav apmaksāta prasība par sabiedrisko pakalpojumu finansēšanu vismaz 507 000 EUR apmērā;

| O. | tā kā 2021. gadā Slovēnijas Žurnālistu asociācija kopā ar STA divās kolektīvās finansēšanas kampaņās ar nosaukumu “#zaobSTAnek (7)” savāca 385 132 EUR, lai izvairītos no bankrota, jo profesionālās un autonomās aģentūras pastāvēšana un aptuveni 100 darbinieku darbvietas bija nopietni apdraudētas; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2021. gadā Slovēnijas Žurnālistu asociācija kopā ar STA divās kolektīvās finansēšanas kampaņās ar nosaukumu “#zaobSTAnek (7)” savāca 385 132 EUR, lai izvairītos no bankrota, jo profesionālās un autonomās aģentūras pastāvēšana un aptuveni 100 darbinieku darbvietas bija nopietni apdraudētas;

| P. | tā kā pašlaik notiek sarunas par 2022. gada sabiedrisko pakalpojumu līgumu starp STA un UKOM; tā kā 2021. gada 12. novembrī Eiropas Preses un mediju brīvības centrs (ECPMF), Eiropas Žurnālistu federācija (EFJ), organizācija “Free Press Unlimited” (FPU), Starptautiskais Preses institūts (IPI) un “OBC Transeuropa” (OBCT) parakstīja kopīgu paziņojumu (8) projektā “Ātra reaģēšana mediju brīvības jomā”, kurā tās nāca klajā ar brīdinājumu par STA ilgtermiņa finansiālo dzīvotspēju un pauda bažas par to, ka UKOM jaunā STA finanšu darbības pārraudzība varētu traucēt redakcionālajai neatkarībai, vienlaikus piebilstot, ka parakstītās vienošanās komercnosacījumi vājina STA uzņēmējdarbības modeļa ilgtspēju saskaņā ar pašreizējā līguma nosacījumiem, jo pienācīgam un taisnīgam finansējumam, kā noteikts tiesību aktos, ir būtiska nozīme, vienlaikus garantējot tās redakcionālo autonomiju; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašlaik notiek sarunas par 2022. gada sabiedrisko pakalpojumu līgumu starp STA un UKOM; tā kā 2021. gada 12. novembrī Eiropas Preses un mediju brīvības centrs (ECPMF), Eiropas Žurnālistu federācija (EFJ), organizācija “Free Press Unlimited” (FPU), Starptautiskais Preses institūts (IPI) un “OBC Transeuropa” (OBCT) parakstīja kopīgu paziņojumu (8) projektā “Ātra reaģēšana mediju brīvības jomā”, kurā tās nāca klajā ar brīdinājumu par STA ilgtermiņa finansiālo dzīvotspēju un pauda bažas par to, ka UKOM jaunā STA finanšu darbības pārraudzība varētu traucēt redakcionālajai neatkarībai, vienlaikus piebilstot, ka parakstītās vienošanās komercnosacījumi vājina STA uzņēmējdarbības modeļa ilgtspēju saskaņā ar pašreizējā līguma nosacījumiem, jo pienācīgam un taisnīgam finansējumam, kā noteikts tiesību aktos, ir būtiska nozīme, vienlaikus garantējot tās redakcionālo autonomiju;

| Q. | tā kā Slovēnijā aizvien pieaug ievērojamu politiķu un publisku personu, tostarp valdības locekļu, pret žurnālistiem vērsta aizskaroša izturēšanās un draudi tiešsaistē un pret viņiem uzsāktas tiesvedības, īpaši skarot žurnālistes; tā kā ir saņemti ziņojumi par politiskās iejaukšanās gadījumiem medijos Slovēnijā; tā kā žurnālisti joprojām saskaras ar šķēršļiem, kas kavē piekļuvi publiskai informācijai un dokumentiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Slovēnijā aizvien pieaug ievērojamu politiķu un publisku personu, tostarp valdības locekļu, pret žurnālistiem vērsta aizskaroša izturēšanās un draudi tiešsaistē un pret viņiem uzsāktas tiesvedības, īpaši skarot žurnālistes; tā kā ir saņemti ziņojumi par politiskās iejaukšanās gadījumiem medijos Slovēnijā; tā kā žurnālisti joprojām saskaras ar šķēršļiem, kas kavē piekļuvi publiskai informācijai un dokumentiem;

| R. | tā kā nav ieviests pārredzams un skaidrs principu kopums attiecībā reklāmas izplatīšanu medijos ar valsts, reģionālās un vietējās valdības palīdzību; tā kā vietējo mediju stāvoklis ir īpaši nepārredzams; tā kā mediju ekonomiskā situācija Slovēnijā Covid-19 pandēmijas laikā ir pasliktinājusies un nav pieņemti konkrēti pasākumi, lai mazinātu pandēmijas ietekmi uz medijiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā nav ieviests pārredzams un skaidrs principu kopums attiecībā reklāmas izplatīšanu medijos ar valsts, reģionālās un vietējās valdības palīdzību; tā kā vietējo mediju stāvoklis ir īpaši nepārredzams; tā kā mediju ekonomiskā situācija Slovēnijā Covid-19 pandēmijas laikā ir pasliktinājusies un nav pieņemti konkrēti pasākumi, lai mazinātu pandēmijas ietekmi uz medijiem;

| S. | tā kā Eiropas Universitātes institūts 2021. gada ziņojumā par plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzību un dažādas ieinteresētās personas ir ziņojušas par bažām par valsts raidorganizācijas “RTV Slovenia” finansiālo situāciju un par politisko spiedienu uz to; tā kā EFJ un projekts “Ātra reaģēšana mediju brīvības jomā” ir pauduši bažas par ierosinātajām izmaiņām ziņu raidījumos Slovēnijas sabiedriskajā raidstacijā “RTV Slovenia”, kas varētu mazināt raidorganizācijas spēju informēt sabiedrību un pārbaudīt tos, kuri ir varas pozīcijās (9); |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Universitātes institūts 2021. gada ziņojumā par plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzību un dažādas ieinteresētās personas ir ziņojušas par bažām par valsts raidorganizācijas “RTV Slovenia” finansiālo situāciju un par politisko spiedienu uz to; tā kā EFJ un projekts “Ātra reaģēšana mediju brīvības jomā” ir pauduši bažas par ierosinātajām izmaiņām ziņu raidījumos Slovēnijas sabiedriskajā raidstacijā “RTV Slovenia”, kas varētu mazināt raidorganizācijas spēju informēt sabiedrību un pārbaudīt tos, kuri ir varas pozīcijās (9);

| T. | tā kā Slovēnija kopā ar konkrētām citām dalībvalstīm vēl nav īstenojusi visas Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (10) un Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa prasības (11), jo īpaši tās, kas attiecas uz valsts mediju tirgus regulatora neatkarību, un pastiprinātos noteikumus par kūdīšanas uz vardarbību vai naida kurināšanas apkarošanu vai drošākas, taisnīgākas un daudzveidīgākas audiovizuālās vides veicināšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Slovēnija kopā ar konkrētām citām dalībvalstīm vēl nav īstenojusi visas Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (10) un Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa prasības (11), jo īpaši tās, kas attiecas uz valsts mediju tirgus regulatora neatkarību, un pastiprinātos noteikumus par kūdīšanas uz vardarbību vai naida kurināšanas apkarošanu vai drošākas, taisnīgākas un daudzveidīgākas audiovizuālās vides veicināšanu;

| U. | tā kā ir saņemti ziņojumi, ka joprojām pastāv bažas par spiedienu uz neatkarīgām valsts iestādēm un medijiem, tostarp par nomelnošanas kampaņām, neslavas celšanu, kriminālizmeklēšanu, kā arī stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), ko ierosinājušas ievērojamas publiskas personas un politiķi, tostarp valdības locekļi; tā kā Slovēnija nav pilnībā dekriminalizējusi neslavas celšanu, kam var būt ierobežojoša ietekme uz vārda brīvību un ziņošanu par pārkāpumiem, ko izdara amatpersonas, un tas var novest pie pašcenzūras; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir saņemti ziņojumi, ka joprojām pastāv bažas par spiedienu uz neatkarīgām valsts iestādēm un medijiem, tostarp par nomelnošanas kampaņām, neslavas celšanu, kriminālizmeklēšanu, kā arī stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību (SLAPP), ko ierosinājušas ievērojamas publiskas personas un politiķi, tostarp valdības locekļi; tā kā Slovēnija nav pilnībā dekriminalizējusi neslavas celšanu, kam var būt ierobežojoša ietekme uz vārda brīvību un ziņošanu par pārkāpumiem, ko izdara amatpersonas, un tas var novest pie pašcenzūras;

| V. | tā kā ierobežojošie pasākumi Covid-19 pandēmijas izplatības apkarošanai galvenokārt tika pieņemti rīkojumu un dekrētu veidā, bet retāk — tiesību aktu un aktu veidā; tā kā Konstitucionālā tiesa ir atzinusi, ka vairāki Slovēnijas valdības dekrēti un tiesību normas, kas saistītas ar ierobežojošiem pasākumiem, neatbilst konstitūcijai vai nu tāpēc, ka tie pārkāpj proporcionalitātes principu, vai tāpēc, ka tiem nav juridiska pamata; |
| --- | --- |

V.

tā kā ierobežojošie pasākumi Covid-19 pandēmijas izplatības apkarošanai galvenokārt tika pieņemti rīkojumu un dekrētu veidā, bet retāk — tiesību aktu un aktu veidā; tā kā Konstitucionālā tiesa ir atzinusi, ka vairāki Slovēnijas valdības dekrēti un tiesību normas, kas saistītas ar ierobežojošiem pasākumiem, neatbilst konstitūcijai vai nu tāpēc, ka tie pārkāpj proporcionalitātes principu, vai tāpēc, ka tiem nav juridiska pamata;

| W. | tā kā 2020. gada un 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu Slovēnijas valstij veltītajā sadaļā Komisija konstatēja, ka pienācīgu resursu nodrošināšana Tieslietu padomei un Valsts Prokuroru padomei ir svarīgs nosacījums šo pašpārvaldes struktūru neatkarīgai un efektīvai darbībai; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2020. gada un 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu Slovēnijas valstij veltītajā sadaļā Komisija konstatēja, ka pienācīgu resursu nodrošināšana Tieslietu padomei un Valsts Prokuroru padomei ir svarīgs nosacījums šo pašpārvaldes struktūru neatkarīgai un efektīvai darbībai;

| X. | tā kā Konstitucionālajā tiesā ir iesniegts rekordliels skaits lietu; tā kā vairāki Konstitucionālās tiesas nolēmumi netika īstenoti noteiktajā termiņā; |
| --- | --- |

X.

tā kā Konstitucionālajā tiesā ir iesniegts rekordliels skaits lietu; tā kā vairāki Konstitucionālās tiesas nolēmumi netika īstenoti noteiktajā termiņā;

| Y. | tā kā ir saņemti ziņojumi par iespējamu politisku iejaukšanos izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēs, jo īpaši Valsts izmeklēšanas birojā (NBI); tā kā 2020. gada oktobrī Administratīvā tiesa lēma par NBI bijušā direktora atlaišanas prettiesiskumu un tā kā šis nolēmums vēl nav pārsūdzēts; tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumā par tiesiskumu Slovēnijas veltīto sadaļu trūkst konkrētu rezultātu, kas gūti Valsts izmeklēšanas birojā veiktajā izmeklēšanā augsta līmeņa korupcijas lietās; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir saņemti ziņojumi par iespējamu politisku iejaukšanos izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestādēs, jo īpaši Valsts izmeklēšanas birojā (NBI); tā kā 2020. gada oktobrī Administratīvā tiesa lēma par NBI bijušā direktora atlaišanas prettiesiskumu un tā kā šis nolēmums vēl nav pārsūdzēts; tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumā par tiesiskumu Slovēnijas veltīto sadaļu trūkst konkrētu rezultātu, kas gūti Valsts izmeklēšanas birojā veiktajā izmeklēšanā augsta līmeņa korupcijas lietās;

| Z. | tā kā valdība pieņēma jaunu grozītu Likumu par policijas organizāciju un darbu tajā, kurš ir spēkā kopš 2021. gada 13. novembra un kurā ir iekļauti pārejas noteikumi, kas paredz, ka augsta ranga policijas darbinieki nekavējoties pārtrauc pildīt savus amata pienākumus, tādējādi izbeidzot darba līgumu ar aptuveni 130 policijas vadošajiem darbiniekiem, tostarp uniformētās policijas un kriminālpolicijas direktoriem, visu astoņu policijas administrāciju direktoriem un 110 policijas iecirkņu komandieriem; tā kā grozījumi policijas likumā maina procedūras, kas reglamentē brīdi, kad prokurors uzņemas atbildību par lietu, un tas varētu ietekmēt prokuratūras neatkarību; tā kā 2021. gadā tika atlaisti trīs NBI direktori un ir notikušas vairākas būtiskas izmaiņas policijas augstākajos ešelonos, tostarp nelikumīga Valsts policijas vienības direktora atlaišana; tā kā iekšlietu ministrs un policijas ģenerāldirektors līdz šim nav īstenojuši nolēmumu Nr. 82/2020–33 attiecībā uz šo nelikumīgo atlaišanu (12); |
| --- | --- |

Z.

tā kā valdība pieņēma jaunu grozītu Likumu par policijas organizāciju un darbu tajā, kurš ir spēkā kopš 2021. gada 13. novembra un kurā ir iekļauti pārejas noteikumi, kas paredz, ka augsta ranga policijas darbinieki nekavējoties pārtrauc pildīt savus amata pienākumus, tādējādi izbeidzot darba līgumu ar aptuveni 130 policijas vadošajiem darbiniekiem, tostarp uniformētās policijas un kriminālpolicijas direktoriem, visu astoņu policijas administrāciju direktoriem un 110 policijas iecirkņu komandieriem; tā kā grozījumi policijas likumā maina procedūras, kas reglamentē brīdi, kad prokurors uzņemas atbildību par lietu, un tas varētu ietekmēt prokuratūras neatkarību; tā kā 2021. gadā tika atlaisti trīs NBI direktori un ir notikušas vairākas būtiskas izmaiņas policijas augstākajos ešelonos, tostarp nelikumīga Valsts policijas vienības direktora atlaišana; tā kā iekšlietu ministrs un policijas ģenerāldirektors līdz šim nav īstenojuši nolēmumu Nr. 82/2020–33 attiecībā uz šo nelikumīgo atlaišanu (12);

| AA. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumā par tiesiskumu ietverto sadaļu par Slovēniju ir “sašaurinājusies” pilsoniskās sabiedrības telpa; tā kā ir saņemti ziņojumi par nomelnošanas kampaņām pret nevalstiskajām organizācijām (NVO), jo īpaši izmantojot sociālos medijus; tā kā šīs kampaņas ir īpaši skārušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras strādā migrantu, medijpratības vai cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; tā kā saskaņā ar datiem, kas iegūti no Slovēnijas valsts NVO aptveroša tīkla CNVOS, tikai tās NVO, kurām ir piešķirts statuss par darbošanos sabiedrības interesēs, ir veiksmīgas publisko līdzekļu iegūšanā; tā kā NVO finansējums tika palielināts no 372 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 416 miljoniem EUR 2020. gadā un tā kā valdība pandēmijas laikā īstenoja vairākas izmaiņas tiesību aktos, lai atbalstītu NVO (13); |
| --- | --- |

AA.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumā par tiesiskumu ietverto sadaļu par Slovēniju ir “sašaurinājusies” pilsoniskās sabiedrības telpa; tā kā ir saņemti ziņojumi par nomelnošanas kampaņām pret nevalstiskajām organizācijām (NVO), jo īpaši izmantojot sociālos medijus; tā kā šīs kampaņas ir īpaši skārušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras strādā migrantu, medijpratības vai cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; tā kā saskaņā ar datiem, kas iegūti no Slovēnijas valsts NVO aptveroša tīkla CNVOS, tikai tās NVO, kurām ir piešķirts statuss par darbošanos sabiedrības interesēs, ir veiksmīgas publisko līdzekļu iegūšanā; tā kā NVO finansējums tika palielināts no 372 miljoniem EUR 2019. gadā līdz 416 miljoniem EUR 2020. gadā un tā kā valdība pandēmijas laikā īstenoja vairākas izmaiņas tiesību aktos, lai atbalstītu NVO (13);

| AB. | tā kā Slovēnijas Augstākā tiesa ir konstatējusi, ka Slovēnijas policijas rīcība attiecībā uz patvēruma meklētāju, kurš ir cietis no ķēdes promraidīšanas, ir nelikumīga, pārkāpjot kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, spīdzināšanas aizliegumu un pieteikuma iesniedzēja tiesības piekļūt patvēruma procedūrām (14); |
| --- | --- |

AB.

tā kā Slovēnijas Augstākā tiesa ir konstatējusi, ka Slovēnijas policijas rīcība attiecībā uz patvēruma meklētāju, kurš ir cietis no ķēdes promraidīšanas, ir nelikumīga, pārkāpjot kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, spīdzināšanas aizliegumu un pieteikuma iesniedzēja tiesības piekļūt patvēruma procedūrām (14);

| AC. | tā kā Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas (DRFMG) delegācija no 2021. gada 13. līdz 15. oktobrim apmeklēja Slovēniju un secināja, ka kopumā valsts iestādes darbojas labi, jo īpaši Konstitucionālā tiesa, datu aizsardzības komisārs un Augstākās valsts prokurors; tā kā tajā pašā laikā Parlaments pauda dziļas bažas par citiem jautājumiem, kas aplūkoti šajā rezolūcijā, |
| --- | --- |

AC.

tā kā Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību uzraudzības grupas (DRFMG) delegācija no 2021. gada 13. līdz 15. oktobrim apmeklēja Slovēniju un secināja, ka kopumā valsts iestādes darbojas labi, jo īpaši Konstitucionālā tiesa, datu aizsardzības komisārs un Augstākās valsts prokurors; tā kā tajā pašā laikā Parlaments pauda dziļas bažas par citiem jautājumiem, kas aplūkoti šajā rezolūcijā,

| 1. | uzskata, ka ir būtiski nodrošināt LES 2. pantā uzskaitīto kopīgo Eiropas vērtību pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas par sabiedrisko debašu apmēru, naidīguma gaisotni, neuzticēšanos un dziļu polarizāciju Slovēnijā, kas ir mazinājusi uzticēšanos valsts iestādēm un starp tām; uzsver, ka ievērojamām publiskām personām un politiķiem, tostarp valdības locekļiem, ir jārāda piemērs un jānodrošina cieņpilnas un civilizētas sabiedriskas debates bez iebiedēšanas, uzbrukumiem, aizskaršanas un vajāšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē divu deleģēto prokuroru no Slovēnijas iecelšanu EPPO Kolēģijā 2021. gada 24. novembrī pēc sešu mēnešu aizkavēšanās, kas nozīmē, ka EPPO tagad ir pilnībā izveidota un visas iesaistītās dalībvalstis ir iecēlušas deleģētos prokurorus; uzskata, ka pilnībā funkcionējoša EPPO ir būtiska, lai aizsargātu ES budžeta integritāti un nodrošinātu kriminālvajāšanu par noziegumiem pret ES finanšu interesēm; pauž bažas par Tieslietu ministrijas ierosinātajām izmaiņām tiesību aktos par valsts prokuroriem, kas ļautu ar atpakaļejošu spēku mainīt prokuroru iecelšanas kritērijus un radītu risku, ka divi jaunieceltie EPPO deleģētie prokurori no Slovēnijas tiks atbrīvoti no amata (15); aicina Slovēnijas valdību nodrošināt efektīvu EPPO strukturālo darbību Slovēnijā saskaņā ar EPPO regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina valdību pēc iespējas drīzāk pabeigt to valsts prokuroru iecelšanas procesu, kuri pašlaik gaida apstiprinājumu; pieņem zināšanai Tieslietu padomes un Valsts Prokuroru padomes resursu palielināšanu un uzsver, cik svarīga ir šo pašpārvaldes struktūru finansiālā autonomija un pienācīgu resursu nodrošināšana tām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai, ka ir atsākti valsts maksājumi STA; uzsver aģentūras ilgtermiņa finansiālās dzīvotspējas nozīmi, lai tā varētu neatkarīgi pildīt savas funkcijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina valdību atsākt valsts finansējuma izmaksu STA, ko tai ir juridisks pienākums nodrošināt, un veikt šos maksājumus regulāri un pilnībā saskaņā ar valsts tiesību aktiem; aicina valdību garantēt aģentūras redakcionālo neatkarību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž bažas par visiem uzbrukumiem, nomelnošanas kampaņām, neslavas celšanu, kriminālizmeklēšanu vai SLAPP, ko veic ievērojamas publiskas personas un politiķi, tostarp valdības locekļi, īpaši, ja to ierosina iestādes un valsts amatpersonas, un aicina visus dalībniekus pārtraukt šādas darbības; aicina Slovēnijas valdību nodrošināt pietiekamu finansējumu sabiedriskajai raidstacijai “RTV Slovenia”, pārtraukt jebkādu politisko iejaukšanos un spiedienu uz tās redakcionālo politiku un aizsargāt šīs raidorganizācijas neatkarību; aicina iestādes uzlabot mediju īpašumtiesību pārredzamību, ieviest skaidrus noteikumus par summām, ko valsts vai valstij piederoši uzņēmumi izlietojuši reklāmai, un nodrošināt, ka sabiedrībai un žurnālistiem ir pienācīga piekļuve publiskai informācijai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda uz valdības 2020. gada jūlijā ierosinātajiem grozījumiem, kurus bija paredzēts pieņemt līdz 2021. gada beigām un kuri, ja tos pieņems, palielinātu mediju īpašumtiesību pārredzamību; aicina Slovēnijas valdību, Nacionālo asambleju un Nacionālo padomi paātrināt apspriedes par gaidāmo Plašsaziņas līdzekļu likumu; turklāt uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri noteikumi par valsts reklāmas piešķiršanu, lai sabiedrībai un žurnālistiem nodrošinātu efektīvu piekļuvi publiskai informācijai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž bažas par to, ka joprojām lēmumi tiek pieņemti ar dekrētu un līdz ar to bez parlamentārās uzraudzības, un īpaši pauž bažas par pašreizējo ārkārtas pasākumu nepieciešamību un samērīgumu saistībā ar Covid-19 pandēmiju; norāda, ka daudziem valdības dekrētiem trūkst skaidra juridiskā pamata un tie bieži vien netiek publicēti Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka korupcijas novēršanas un apkarošanas tiesiskais un institucionālais satvars ir arvien vairāk uzlabojies, kas īpaši atspoguļots tiesību aktu grozījumos, kuri ir uzlabojuši Korupcijas novēršanas komisijas neatkarību, organizāciju un darbību, lai gan šīs struktūras cilvēkresursi joprojām ir ierobežoti, un kas ir nostiprinājis tiesisko regulējumu attiecībā uz lobēšanu, trauksmes cēlēju aizsardzību un aktīvu deklarēšanu; norāda, ka iepriekšējā stratēģija lielā mērā ir īstenota, bet joprojām sagādā bažas korupcijas apkarošanas noteikumu efektīvas izpildes trūkums un tas, ka dažas darbības vēl nav pabeigtas un nav pieņemts jauns plāns, kā arī spējas veikt efektīvu izmeklēšanu un nelielais notiesājošo spriedumu skaitu korupcijas lietās, īpaši augsta līmeņa lietās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Slovēnijas valdību nodrošināt, lai grozījumi policijas likumā nekādā veidā neradītu nepamatotu politisku iejaukšanos vai neietekmētu policijas spēku spējas un/vai prokuratūras lomu un neatkarību; aicina Slovēnijas valdību nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai iestādes varētu veikt savus uzdevumus pilnībā un bez nepamatotiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | iesaka iestādēm pastiprināt centienus, lai risinātu galvenos cilvēktiesību jautājumus, kas skar patvēruma meklētājus un migrantus, romus, “izdzēstos” cilvēkus un nabadzībā dzīvojošos cilvēkus (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē cilvēktiesību ombuda jauno A statusa valsts cilvēktiesību iestādes akreditāciju saskaņā ar Parīzes principiem pēc centieniem iegūt šo statusu kopš 2015. gada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina valdību pilnībā ievērot Slovēnijas konstitūciju un ES un starptautiskās tiesības un saistības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka visām dalībvalstīm savā likumdošanas un administratīvajā praksē ir pilnībā jāievēro ES tiesību akti un tiesiskums un varas dalīšanas princips; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Slovēniju nekavējoties transponēt valsts tiesību aktos Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu un Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu; turklāt aicina Slovēniju valsts tiesību aktos transponēt Trauksmes cēlēju direktīvu (17); |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Slovēnijas valdību ātri un pilnībā īstenot Konstitucionālās tiesas nolēmumus; aicina Slovēnijas valdību nodrošināt pietiekamu finansējumu Tieslietu padomei un Valsts Prokuroru padomei, Konstitucionālajai tiesai un Augstākajai tiesai un ievērot to finansiālo autonomiju, lai šīs pašpārvaldes struktūras un neatkarīgās iestādes varētu darboties neatkarīgi un efektīvi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un Padomei, Slovēnijas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0313.

(2)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(4)  OV C 395, 29.9.2021., 2. lpp.

(5)  https://rsf.org/en/ranking/2021

(6)  https://rm.coe.int/memorandum-on-freedom-of-expression-and-media-freedom-in-slovenia/1680a2ae85

(7)  https://www.zaobstanek.si/en

(8)  https://ipi.media/slovenia-mfrr-welcomes-end-to-sta-funding-crisis/

(9)  https://www.ecpmf.eu/slovenia-concerns-over-controversial-changes-to-rtv-programming/

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (pārstrādāta redakcija) (OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.).

(12)  https://www.24ur.com/novice/slovenija/spremembe-policija.html

(13)  https://www.cnvos.si/en/ngo-sector-slovenia/public-funding-aggregated-data/

(14)  https://www.sodnapraksa.si/?q=&advanceSerch=1&database[SOVS]=SOVS&database[IESP]=IESP&database[VDSS]=VDSS&database[UPRS]=UPRS&_submit=i%C5%A1%C4%8Di&doc_code=&task_code=23/2021&source2=&us_decision=&ecli=&meet_dateFrom=&meet_dateTo=&senat_judge=&areas=&institutes=&core_text=&decision=&description=&connection2=&publication=&rowsPerPage=20&page=0&id=2015081111448095

https://push-forward.org/novica/javno-pismo-ob-sodbi-vrhovnega-sodisca-glede-nezakonitosti-postopkov-slovenske-policije-na

(15)  https://www.gov.si/drzavni-organi/vlada/seje-vlade/gradiva-v-obravnavi/show/7833

(16)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-slovenia-from-20-to-23-march-2017-by-nils-muizn/1680730405

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/134 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/134

---

P9_TA(2021)0513

Stāvoklis Nikaragvā

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli Nikaragvā (2021/3000(RSP))

(2022/C 251/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Nikaragvu un it īpaši 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par stāvokli Nikaragvā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Nikaragvu un it īpaši 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par stāvokli Nikaragvā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) ES vārdā sniegtos paziņojumus un jo īpaši 2021. gada 8. novembra paziņojumu par Nikaragvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) ES vārdā sniegtos paziņojumus un jo īpaši 2021. gada 8. novembra paziņojumu par Nikaragvu,

| — | ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2) (“Asociācijas nolīgums starp ES un Centrālameriku”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2) (“Asociācijas nolīgums starp ES un Centrālameriku”),

| — | ņemot vērā Padomes regulas un lēmumus par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem Nikaragvā un Padomes 2021. gada 11. oktobra lēmumu, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/1720 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Nikaragvā, ar kuru sankcijas tika atjaunotas līdz 2022. gada 15. oktobrim (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas un lēmumus par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem Nikaragvā un Padomes 2021. gada 11. oktobra lēmumu, ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2019/1720 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Nikaragvā, ar kuru sankcijas tika atjaunotas līdz 2022. gada 15. oktobrim (3),

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 47. sesijā 2021. gada 22. jūnijā pieņemto 59 valstu kopīgo paziņojumu par Nikaragvu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 47. sesijā 2021. gada 22. jūnijā pieņemto 59 valstu kopīgo paziņojumu par Nikaragvu;

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Mišelas Bašlē 2021. gada 13. septembra mutiski pausto atjauninājumu Cilvēktiesību padomes 48. sesijā par cilvēktiesību situāciju Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres Mišelas Bašlē 2021. gada 13. septembra mutiski pausto atjauninājumu Cilvēktiesību padomes 48. sesijā par cilvēktiesību situāciju Nikaragvā,

| — | ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas Ģenerālās asamblejas (OAS) 2021. gada 12. novembra rezolūciju par stāvokli Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas Ģenerālās asamblejas (OAS) 2021. gada 12. novembra rezolūciju par stāvokli Nikaragvā,

| — | ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu prezidenta Džo Baidena 2021. gada 16. novembra prezidentālo pasākumu “Paziņojums par ieceļošanas apturēšanu kā imigrantiem un neimigrantiem personām, kuras ir atbildīgas par politiku vai darbībām, kas apdraud demokrātiju Nikaragvā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu prezidenta Džo Baidena 2021. gada 16. novembra prezidentālo pasākumu “Paziņojums par ieceļošanas apturēšanu kā imigrantiem un neimigrantiem personām, kuras ir atbildīgas par politiku vai darbībām, kas apdraud demokrātiju Nikaragvā”,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) paziņojumus, jo īpaši 2021. gada 10. novembra paziņojumu, kurā nosodīti cilvēktiesību pārkāpumi, par kuriem ziņots Nikaragvas vēlēšanu laikā, un 2021. gada 20. novembra paziņojumu, kurā uzsvērta tās kompetentā jurisdikcija attiecībā uz Nikaragvu un pausta nožēla par Nikaragvas lēmumu denonsēt OAS hartu nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) paziņojumus, jo īpaši 2021. gada 10. novembra paziņojumu, kurā nosodīti cilvēktiesību pārkāpumi, par kuriem ziņots Nikaragvas vēlēšanu laikā, un 2021. gada 20. novembra paziņojumu, kurā uzsvērta tās kompetentā jurisdikcija attiecībā uz Nikaragvu un pausta nožēla par Nikaragvas lēmumu denonsēt OAS hartu nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu kontekstā,

| — | ņemot vērā OAS2021. gada 8. decembra rezolūciju par Pastāvīgās padomes 2021. gada 29. novembra apspriežu rezultātiem attiecībā uz stāvokli Nikaragvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OAS2021. gada 8. decembra rezolūciju par Pastāvīgās padomes 2021. gada 29. novembra apspriežu rezultātiem attiecībā uz stāvokli Nikaragvā,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 2018. gada 4. martā Eskasu (Kostarika) parakstīto Reģionālo nolīgumu par piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību un tiesiskumu vides jautājumos Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 4. martā Eskasu (Kostarika) parakstīto Reģionālo nolīgumu par piekļuvi informācijai, sabiedrības līdzdalību un tiesiskumu vides jautājumos Latīņamerikā un Karību jūras reģionā,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 2021. gada 7. novembrī prezidenta Daniel Ortega režīms sarīkoja vēlēšanu farsu, cenšoties panākt iespaidu, ka Nikaragvā notiek vēlēšanu process, un tas nebija brīvs un godīgs un bija pilnīgi nedemokrātisks, nelikumīgs, un tajā notika krāpšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2021. gada 7. novembrī prezidenta Daniel Ortega režīms sarīkoja vēlēšanu farsu, cenšoties panākt iespaidu, ka Nikaragvā notiek vēlēšanu process, un tas nebija brīvs un godīgs un bija pilnīgi nedemokrātisks, nelikumīgs, un tajā notika krāpšana;

| B. | tā kā saskaņā ar Augstākās vēlēšanu padomes sniegto informāciju pašreizējais prezidents Daniel Ortega, kurš valda valstī kopš 2007. gada, ir panācis savu ievēlēšanu amatā uz piekto pilnvaru termiņu — no tiem četri termiņi ir bijuši secīgi — ar aptuveni 75 % nodoto balsu un 65 % vēlētāju dalību vēlēšanās; tā kā aplēsēs, kas pamatojās uz Nikaragvas pilsoniskās sabiedrības organizāciju ticamiem novērojumiem, tika secināts, ka vēlētāju aktivitāte ir bijusi daudz zemāka, tādējādi nebalsojušo procentuālais daudzums varētu būt aptuveni 81,5 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Augstākās vēlēšanu padomes sniegto informāciju pašreizējais prezidents Daniel Ortega, kurš valda valstī kopš 2007. gada, ir panācis savu ievēlēšanu amatā uz piekto pilnvaru termiņu — no tiem četri termiņi ir bijuši secīgi — ar aptuveni 75 % nodoto balsu un 65 % vēlētāju dalību vēlēšanās; tā kā aplēsēs, kas pamatojās uz Nikaragvas pilsoniskās sabiedrības organizāciju ticamiem novērojumiem, tika secināts, ka vēlētāju aktivitāte ir bijusi daudz zemāka, tādējādi nebalsojušo procentuālais daudzums varētu būt aptuveni 81,5 %;

| C. | tā kā Daniel Ortega uzdeva visām pārējām Nikaragvas iestādēm mobilizēt visus pieejamos resursus, lai manipulētu procesa iznākumu; tā kā laikā starp 2021. gada maiju un novembri Nikaragvas iestādes faktiski likvidēja jebkādu reālu konkurenci vēlēšanās un sagrāva šā procesa integritāti, sistemātiski patvaļīgi apcietinot, vajājot un iebiedējot septiņus prezidenta vēlēšanu kandidātus un aptuveni 40 opozīcijas līderus, studentus un lauku kopienu līderus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un uzņēmējdarbības pārstāvjus; tā kā patvaļīgi arestētajām personām tiek uzrādītas safabricētas, politiski motivētas un neskaidras kriminālās apsūdzības bez jebkādiem pierādījumiem procesā, ko traucē nopietni procesuālo garantiju pārkāpumi, kas liecina par tiesu varas neatkarības trūkumu; tā kā režīma vadītā Augstākā vēlēšanu padome ir atcēlusi juridiskās personas statusu visām neatkarīgās opozīcijas partijām, tostarp septiņu prezidenta vēlēšanu kandidātu partijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā Daniel Ortega uzdeva visām pārējām Nikaragvas iestādēm mobilizēt visus pieejamos resursus, lai manipulētu procesa iznākumu; tā kā laikā starp 2021. gada maiju un novembri Nikaragvas iestādes faktiski likvidēja jebkādu reālu konkurenci vēlēšanās un sagrāva šā procesa integritāti, sistemātiski patvaļīgi apcietinot, vajājot un iebiedējot septiņus prezidenta vēlēšanu kandidātus un aptuveni 40 opozīcijas līderus, studentus un lauku kopienu līderus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un uzņēmējdarbības pārstāvjus; tā kā patvaļīgi arestētajām personām tiek uzrādītas safabricētas, politiski motivētas un neskaidras kriminālās apsūdzības bez jebkādiem pierādījumiem procesā, ko traucē nopietni procesuālo garantiju pārkāpumi, kas liecina par tiesu varas neatkarības trūkumu; tā kā režīma vadītā Augstākā vēlēšanu padome ir atcēlusi juridiskās personas statusu visām neatkarīgās opozīcijas partijām, tostarp septiņu prezidenta vēlēšanu kandidātu partijām;

| D. | tā kā saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegto informāciju vēlēšanu dienā tika reģistrēti 285 politiskas vardarbības akti un vēlēšanu ietekmēšanas gadījumi, tostarp, iebiedēšanas, aizskaršanas, draudu un šantāžas akti, kas galvenokārt bija vērsti pret valsts darbiniekiem, publiskā sektora darbiniekiem, studentiem un medicīnas darbiniekiem, lai piespiestu viņus balsot; tā kā Nikaragvas režīms liedza Nikaragvas iedzīvotājiem viņu pilsoniskās un politiskās tiesības un vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, atzina par nelikumīgām daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un neievēroja savas saistības cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā, kas paredzētas Nikaragvas konstitūcijā, Amerikas Demokrātiskajā hartā un starptautiskajos līgumos, kuriem šī valsts ir pievienojusies; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegto informāciju vēlēšanu dienā tika reģistrēti 285 politiskas vardarbības akti un vēlēšanu ietekmēšanas gadījumi, tostarp, iebiedēšanas, aizskaršanas, draudu un šantāžas akti, kas galvenokārt bija vērsti pret valsts darbiniekiem, publiskā sektora darbiniekiem, studentiem un medicīnas darbiniekiem, lai piespiestu viņus balsot; tā kā Nikaragvas režīms liedza Nikaragvas iedzīvotājiem viņu pilsoniskās un politiskās tiesības un vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, atzina par nelikumīgām daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un neievēroja savas saistības cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā, kas paredzētas Nikaragvas konstitūcijā, Amerikas Demokrātiskajā hartā un starptautiskajos līgumos, kuriem šī valsts ir pievienojusies;

| E. | tā kā režīms arvien biežāk vēršas pret žurnālistiku, preses brīvību un tiesībām uz informāciju un uzbrūk šīm jomām; tā kā septiņiem starptautiskajiem plašsaziņas līdzekļiem neāva iekļūt valstī un sniegt reportāžas par krāpnieciskajām vēlēšanām; tā kā neatkarīgas žurnālistikas asociācijas ir informējušas par vismaz 52 uzbrukumiem neatkarīgajiem žurnālistiem, kas notika laikā no 2021. gada 25. oktobra līdz 7. novembrim; tā kā 2021. gada 7. novembrī tika akreditēti tikai oficiālie plašsaziņas līdzekļi, tādējādi pārkāpjot tiesības uz informāciju un vārda brīvību, kā rezultātā vēl vairāk palielinājās cenzūra un mediju bloķēšana; tā kā ir vērojami līdzīgi represiju modeļi pret cilvēktiesību aizstāvjiem, vides aizstāvjiem, sievietēm un LGBTIK aktīvistiem, sociālajiem un politiskajiem līderiem, uzņēmumu vadītājiem, juristiem, kā arī cita starpā medicīnas un NVO personālu; |
| --- | --- |

E.

tā kā režīms arvien biežāk vēršas pret žurnālistiku, preses brīvību un tiesībām uz informāciju un uzbrūk šīm jomām; tā kā septiņiem starptautiskajiem plašsaziņas līdzekļiem neāva iekļūt valstī un sniegt reportāžas par krāpnieciskajām vēlēšanām; tā kā neatkarīgas žurnālistikas asociācijas ir informējušas par vismaz 52 uzbrukumiem neatkarīgajiem žurnālistiem, kas notika laikā no 2021. gada 25. oktobra līdz 7. novembrim; tā kā 2021. gada 7. novembrī tika akreditēti tikai oficiālie plašsaziņas līdzekļi, tādējādi pārkāpjot tiesības uz informāciju un vārda brīvību, kā rezultātā vēl vairāk palielinājās cenzūra un mediju bloķēšana; tā kā ir vērojami līdzīgi represiju modeļi pret cilvēktiesību aizstāvjiem, vides aizstāvjiem, sievietēm un LGBTIK aktīvistiem, sociālajiem un politiskajiem līderiem, uzņēmumu vadītājiem, juristiem, kā arī cita starpā medicīnas un NVO personālu;

| F. | tā kā no 2021. gada 3. līdz 7. novembrim tika ziņots par šajā valstī notikušiem apmēram 35 patvaļīgas aizturēšanas gadījumiem; tā kā tikai deviņi no šiem ieslodzītajiem ir atbrīvoti, bet 26 joprojām atrodas apcietinājumā; tā kā tādējādi patvaļīgi aizturēto cilvēku kopējais skaits ir sasniedzis vismaz 170; tā kā dienās pirms krāpnieciskajām vēlēšanām pieauga šie cilvēktiesību pārkāpumi, kurus, iespējams, izdara galvenokārt policijas darbinieki, pašvaldību ierēdņi, paravalstisku struktūru aģenti un organizētas civilas kaujinieku atbalstītāju grupas; |
| --- | --- |

F.

tā kā no 2021. gada 3. līdz 7. novembrim tika ziņots par šajā valstī notikušiem apmēram 35 patvaļīgas aizturēšanas gadījumiem; tā kā tikai deviņi no šiem ieslodzītajiem ir atbrīvoti, bet 26 joprojām atrodas apcietinājumā; tā kā tādējādi patvaļīgi aizturēto cilvēku kopējais skaits ir sasniedzis vismaz 170; tā kā dienās pirms krāpnieciskajām vēlēšanām pieauga šie cilvēktiesību pārkāpumi, kurus, iespējams, izdara galvenokārt policijas darbinieki, pašvaldību ierēdņi, paravalstisku struktūru aģenti un organizētas civilas kaujinieku atbalstītāju grupas;

| G. | tā kā IACHR 2021. gada oktobra ziņojumā norādīts, ka ar represiju, korupcijas, vēlēšanu krāpšanas un strukturālas nesodāmības palīdzību Nikaragvā ir izveidota policejiska valsts, ko valdība darījusi nolūkā “bezgalīgi palikt pie varas un saglabāt privilēģijas un imunitāti”; |
| --- | --- |

G.

tā kā IACHR 2021. gada oktobra ziņojumā norādīts, ka ar represiju, korupcijas, vēlēšanu krāpšanas un strukturālas nesodāmības palīdzību Nikaragvā ir izveidota policejiska valsts, ko valdība darījusi nolūkā “bezgalīgi palikt pie varas un saglabāt privilēģijas un imunitāti”;

| H. | tā kā daudzas starptautiskās organizācijas un vairāk nekā 40 valstis ir stingri nosodījušas Nikaragvas vēlēšanas un atteikušās atzīt tās par demokrātiskām; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzas starptautiskās organizācijas un vairāk nekā 40 valstis ir stingri nosodījušas Nikaragvas vēlēšanas un atteikušās atzīt tās par demokrātiskām;

| I. | tā kā Nikaragvas režīms pēdējos gados ir pieņēmis arvien ierobežojošākus tiesību aktus, institucionalizējot represijas un legalizējot darbības, kas valstī veiktas kopš šo aktu pieņemšanas; tā kā Nikaragva ir kļuvusi par valsti, kurā valda bailes, un vairāk nekā 140 000 iedzīvotāju ir spiesti meklēt patvērumu trimdā un ļoti grūtos sociālekonomiskajos dzīves apstākļos; |
| --- | --- |

I.

tā kā Nikaragvas režīms pēdējos gados ir pieņēmis arvien ierobežojošākus tiesību aktus, institucionalizējot represijas un legalizējot darbības, kas valstī veiktas kopš šo aktu pieņemšanas; tā kā Nikaragva ir kļuvusi par valsti, kurā valda bailes, un vairāk nekā 140 000 iedzīvotāju ir spiesti meklēt patvērumu trimdā un ļoti grūtos sociālekonomiskajos dzīves apstākļos;

| J. | tā kā Nikaragvas režīms ir atmežojis un iznīcinājis pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču teritorijas, piešķirot koncesijas starptautiskajiem kalnrūpniecības uzņēmumiem un atbalstot apmetņu ierīkotājus; tā kā 2020. gadā Nikaragvā tika nogalināti 12 vides aktīvistu līderi (2019. gadā — 5 vides aktīvistu līderi), tādējādi 2020. gadā šī valsts kļuva par zemes un vides aizstāvjiem visbīstamāko valsti, rēķinot uz vienu iedzīvotāju; tā kā slepkavības un agresijas akti, kas veikti kopš 2020. gada janvāra saistībā ar teritoriāliem strīdiem un pret pirmiedzīvotājiem Nikaragvā, joprojām ir nesodīti, proti, Karību jūras ziemeļu piekrastes autonomajā reģionā, tostarp deviņu pirmiedzīvotāju slepkavības 2020. gada 23. augustā un divu sieviešu seksuālu izmantošanu uzbrukumā, kas saistīts ar zemes strīdu par zelta ieguvi Sauni, |
| --- | --- |

J.

tā kā Nikaragvas režīms ir atmežojis un iznīcinājis pirmiedzīvotāju un afrikāņu pēcteču teritorijas, piešķirot koncesijas starptautiskajiem kalnrūpniecības uzņēmumiem un atbalstot apmetņu ierīkotājus; tā kā 2020. gadā Nikaragvā tika nogalināti 12 vides aktīvistu līderi (2019. gadā — 5 vides aktīvistu līderi), tādējādi 2020. gadā šī valsts kļuva par zemes un vides aizstāvjiem visbīstamāko valsti, rēķinot uz vienu iedzīvotāju; tā kā slepkavības un agresijas akti, kas veikti kopš 2020. gada janvāra saistībā ar teritoriāliem strīdiem un pret pirmiedzīvotājiem Nikaragvā, joprojām ir nesodīti, proti, Karību jūras ziemeļu piekrastes autonomajā reģionā, tostarp deviņu pirmiedzīvotāju slepkavības 2020. gada 23. augustā un divu sieviešu seksuālu izmantošanu uzbrukumā, kas saistīts ar zemes strīdu par zelta ieguvi Sauni,

| 1. | nosoda D. Ortega – R. Murillo režīma 2021. gada 7. novembrī sarīkoto vēlēšanu farsu, kurā tika pārkāpti visi starptautiskie demokrātijas standarti attiecībā uz uzticamām, iekļaujošām, taisnīgām un pārredzamām vēlēšanām; noraida šo viltus vēlēšanu rezultātu leģitimitāti un tādēļ — jebkādu institucionālo iestāžu, kas izveidotas pēc šā falsificētā balsojuma, demokrātisko leģitimitāti; atbalsta paziņojumus, kuros teikts, ka līdz ar šīm vēlēšanām Nikaragva pilnībā ir pārvērtusies par autokrātisku režīmu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Nikaragvas iestādes atbalstīt un ievērot cilvēktiesības un ļaut Nikaragvas iedzīvotājiem īstenot savas pilsoniskās un politiskās tiesības; aicina rīkot vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un Amerikas Demokrātisko hartu, lai nodrošinātu Nikaragvas tautas demokrātisko centienu īstenošanu, un aicina ļaut bez ierobežojumiem iekļūt valstī starptautiskajām organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vēlreiz apliecina solidaritāti ar Nikaragvas iedzīvotājiem un nosoda vardarbību, sistemātiskās represijas pret politiskās opozīcijas līderiem, pilsoniskās sabiedrības dalībnieku, cilvēktiesību aizstāvju un mediju, kā arī to ģimenes locekļu apspiešanu, un jo īpaši izraisītos nāves gadījumus, un plaši izplatīto nesodāmību par noziegumiem, kas pret tiem pastrādāti, un pastāvīgo korupciju, ko piekopj Nikaragvas režīma amatpersonas; atgādina, ka šie akti ir nepārprotams cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpums un pastāvīgi parāda, ka prezidents Daniel Ortega, viceprezidente Rosario Murillo un Nikaragvas režīma amatpersonas neaizstāv šos principus un vērtības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus patvaļīgi aizturētos politieslodzītos, opozīcijas aktīvistus, cilvēktiesību un vides aizstāvjus un žurnālistus un apturēt pret viņiem sākto tiesvedību; nosoda nepārtraukto psiholoģisko un fizisko vardarbību, ko pret viņiem īstenot policijas un cietumu iestādes, no kuras īpaši cieš sievietes, kā arī situāciju saistībā ar aizturēšanu bez saziņas iespējām, kad dažiem aizturētajiem netiek nodrošināta piekļuve advokātiem, ģimenēm vai medicīniskajai aprūpei; atgādina, ka Nikaragvai ir jāievēro ANO minimālie standarta noteikumi par izturēšanos pret ieslodzītajiem (Nelsona Mandelas noteikumi), kas joprojām ir valsts pienākums saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; prasa, lai režīms nekavējoties sniegtu pierādījumus, ka ieslodzītie joprojām ir dzīvi, un apliecinājumus par viņu atrašanās vietu; noraida D. Ortega režīma lēmumu iesaldēt pret viņiem vērstos tiesas procesus, kā rezultātā viņiem uz nenoteiktu laiku tiek piemērots pirmstiesas apcietinājums; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa nodrošināt taisnīgumu un pārskatatbildību attiecībā uz visiem cietušajiem saskaņā ar Nikaragvas tiesību aktiem, starptautiskajām saistībām un pienākumiem, veicot objektīvu, rūpīgu un neatkarīgu izmeklēšanu; mudina Nikaragvas iestādes veikt padziļinātas strukturālās reformas, lai nodrošinātu minimālās juridiskās garantijas un pienācīgu procesu; turklāt nosoda pieaugošo vardarbību un iebiedēšanu, ar ko valstī saskaras cilvēktiesību aizstāvji, LGBTIK un sievietes un pirmiedzīvotāju aktīvisti, tostarp feminicīda izpausmes; mudina Nikaragvas iestādes izbeigt represijas un cilvēktiesību pārkāpšanu un atjaunot cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu, jo īpaši atceļot visus ierobežojošos un nelikumīgos tiesību aktus un atjaunojot juridiskās personas statusu cilvēktiesību aizstāvju organizācijām; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt izmeklēšanas un pārskatatbildības mehānisma izveidi ANO Cilvēktiesību padomē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti norāda, ka dziļo politisko krīzi Nikaragvā var atrisināt tikai ar iekļaujošu un jēgpilnu nacionālo dialogu, un pauž nožēlu par Nikaragvas režīma atkārtoto atteikšanos no sadarbības un nevēlēšanos to darīt; norāda, ka brīvu, godīgu un pārredzamu vēlēšanu rīkošana, tiesiskuma un brīvību atjaunošana, represiju un baiļu situācijas pārtraukšana, patvaļīgi aizturēto politieslodzīto atbrīvošana, juridiskā statusa atjaunošana politiskajām partijām, kas tika patvaļīgi atcelts, trimdā devušos atgriešanās bez izņēmumiem un ar pilnām garantijām un starptautisko cilvēktiesību struktūru atgriešanās valstī ir obligāts nosacījums jebkādam dialogam ar Nikaragvas režīmu; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt pašreizējos un turpmākos pilsoniskās sabiedrības centienus radīt apstākļus dialogam, kura rezultātā notiktu pāreja uz demokrātiju saskaņā ar 2019. gada marta nolīgumos paredzētajām saistībām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta PV/AP paziņojumu, ka viņš apsver visus ES rīcībā esošos instrumentus, lai veiktu papildu pasākumus, tostarp tos, kas var pārsniegt individuālos ierobežojumus, vienlaikus cenšoties izvairīties no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apgrūtināt Nikaragvas iedzīvotāju dzīvi; atzinīgi vērtē Rosario Murillo un vairāku citu personu iekļaušanu personu, kurām piemēro sankcijas, sarakstā, kas tika atjaunots līdz 2022. gada oktobrim; aicina nekavējoties iekļaut Daniel Ortega personu sarakstā, kurām piemēro sankcijas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Nikaragvas režīma korupcija, no kuras D. Ortega – R. Murillo ģimene gūst tiešu labumu, un patrimoniālisms, kas ietver arī valsts dabas resursu izpostīšanu, ir endēmiski un plaši izplatīti un ved valsti uz ekonomisku un humanitāru sabrukumu; norāda, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāturpina sadarbība humānās palīdzības jomā, lai atbalstītu visneaizsargātākās personas, vienlaikus izpētot iespējas veikt alternatīvus pasākumus plaši izplatītās korupcijas apkarošanai; šajā sakarībā aicina ES un tās dalībvalstis uzraudzīt, lai līdzekļi, ko piešķir no Eiropas fondiem, tostarp ar daudzpusējo un finanšu iestāžu starpniecību, neveicinātu režīma korupcijas stiprināšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž sašutumu par to, ka Nikaragvā arvien biežāk tiek kriminalizēti un vajāti vides aizstāvji; nosoda to, ka turpinās uzbrukumi un agresijas akti pret Nikaragva pirmiedzīvotājiem; aicina Nikaragvas valdību izpildīt savas saistības saskaņā ar Eskasu nolīgumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ES un tās dalībvalstis cieši uzraudzīt situāciju uz vietas, izmantojot savus pārstāvjus un vēstniecības Nikaragvā, tostarp veicot tiesas procesu uzraudzību un apmeklējot režīma kritiķus un opozīcijas līderus, kuri atrodas cietumā vai mājas arestā, kā arī atvieglot ārkārtas vīzu izsniegšanas procesu un politiskajiem bēgļiem nodrošināt pagaidu patvērumu dalībvalstīs; izceļ un uzteic būtiski svarīgo lomu, ko pilda pilsoniskā sabiedrība, cilvēktiesību un vides aizstāvji un žurnālisti Nikaragvā; prasa Eiropas Ārējās darbības dienestam pastiprināt regulāro dialogu ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem un stiprināt mehānismus, lai atbalstītu viņu neaizstājamo darbu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu par Nikaragvas ārlietu ministra 2021. gada 19. novembrī sniegto paziņojumu par OAS hartas denonsēšanu un uzsver, ka šis lēmums arī liegs valstij piekļuvi Amerikas Attīstības bankas finansējumam un nozīmē tās izstāšanos no tās reģionālajiem cilvēktiesību aizsardzības mehānismiem; atgādina, ka, neraugoties uz hartas denonsēšanu, Nikaragvai joprojām ir saistoši tās pienākumi attiecībā uz citiem OAS instrumentiem, tostarp Amerikas Cilvēktiesību konvenciju; uzsver, ka var paiet līdz pat diviem gadiem, līdz stāsies spēkā šī izstāšanās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina starptautisko sabiedrību un demokrātiskos līdzīgi domājošos partnerus koordinēti palielināt politisko spiedienu uz Nikaragvas režīmu daudzpusējos forumos, lai palīdzētu un panāktu ātru pāreju, kurā Nikaragvas tauta var visā pilnībā atgūt demokrātisko kārtību un tautas suverenitāti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka 2021. gada 10. decembrī Nikaragvas režīms sarāva diplomātiskās saites ar demokrātisko Taivānu, lai tādējādi izpelnītos totalitārās Ķīnas Tautas Republikas atbalstu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka, ņemot vērā asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm, Nikaragvai ir jāievēro un jānostiprina tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību principi; atkārtoti prasa, lai, ņemot vērā pašreizējos apstākļus, tiktu iedarbināta asociācijas nolīguma demokrātijas klauzula; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkārtoti aicina nekavējoties izdot Itālijai Alessio Casimirri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Centrālamerikas parlamentam, Limas grupai un Nikaragvas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0359.

(2)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

(3)  OV L 361, 12.10.2021., 52. lpp.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/138 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/138

---

P9_TA(2021)0514

Kustība “MeToo” un aizskaršana: sekas ES iestādēs

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par kustību MeToo un aizskaršanu: sekas ES iestādēs (2021/2986(RSP))

(2022/C 251/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 10. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 10. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par vardarbību un aizskarošu izturēšanos un tās galvenos noteikumus (Nr. 190), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par vardarbību un aizskarošu izturēšanos un tās galvenos noteikumus (Nr. 190),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), kas stājās spēkā 2014. gada 1. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), kas stājās spēkā 2014. gada 1. augustā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (2),

| — | ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 28. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai (3),

| — | ņemot vērā 2020. gada 14. maija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2021. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 14. maija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2021. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par dzimumperspektīvu Covid-19 krīzes laikā un pēc tās (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par ES dzimumu līdztiesības stratēģiju (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksa ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2020. gada dzimumu līdztiesības indeksa ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda 2018. gada 17. decembra ziņojumu par cieņu darbā ES iestādēs un aģentūrās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2018. gada 17. decembra ziņojumu par cieņu darbā ES iestādēs un aģentūrās,

| — | ņemot vērā Reglamenta II pielikumu “Kodekss par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta II pielikumu “Kodekss par Eiropas Parlamenta deputātu pienācīgu uzvedību, pildot savus pienākumus”,

| — | ņemot vērā Juridiskā dienesta 2021. gada 18. novembra atzinumu SJ-0328/21 (D(2021)24350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskā dienesta 2021. gada 18. novembra atzinumu SJ-0328/21 (D(2021)24350),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par kustību MeToo un aizskaršanu: sekas ES iestādēs (O-000074/2021 – B9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par kustību MeToo un aizskaršanu: sekas ES iestādēs (O-000074/2021 – B9-0045/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos un Hartā; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām, kas noteiktas LES 2. pantā; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas Līgumos un Hartā;

| B. | tā kā ES tiesību aktos (7) seksuāla aizskaršana definēta kā gadījums, kad “notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi”; tā kā seksuāla aizskaršana ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids un ekstrēms dzimumbalstītas diskriminācijas veids, kas nesamērīgi skar sievietes un meitenes; tā kā dzimumbalstītas vardarbības pamatā ir nevienlīdzīgs varas sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, seksisms un dzimumu stereotipi, kas ir noveduši pie tā, ka vīrieši dominē pār sievietēm un diskriminē viņas; tā kā aptuveni 90 % no personām, kas cietušas no seksuālas aizskaršanas, ir sievietes un aptuveni 10 % — vīrieši; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES tiesību aktos (7) seksuāla aizskaršana definēta kā gadījums, kad “notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi”; tā kā seksuāla aizskaršana ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids un ekstrēms dzimumbalstītas diskriminācijas veids, kas nesamērīgi skar sievietes un meitenes; tā kā dzimumbalstītas vardarbības pamatā ir nevienlīdzīgs varas sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, seksisms un dzimumu stereotipi, kas ir noveduši pie tā, ka vīrieši dominē pār sievietēm un diskriminē viņas; tā kā aptuveni 90 % no personām, kas cietušas no seksuālas aizskaršanas, ir sievietes un aptuveni 10 % — vīrieši;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada 3. marta ziņojumu “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”) katra trešā sieviete pieaugušā vecumā ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības; tā kā līdz par 55 % sieviešu ES ir cietušas no seksuālas aizskaršanas; tā kā ES 32 % no visām cietušajām norādīja, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients; tā kā 75 % sieviešu profesijās, kur vajadzīga kvalifikācija, vai augstākā līmeņa vadības amatos ir cietušas no seksuālas aizskaršanas; tā kā 61 % pakalpojumu nozarē nodarbināto sieviešu ir cietušas no seksuālas aizskaršanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada 3. marta ziņojumu “Violence against women: an EU-wide survey” (“Vardarbība pret sievietēm. ES mēroga apsekojums”) katra trešā sieviete pieaugušā vecumā ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības; tā kā līdz par 55 % sieviešu ES ir cietušas no seksuālas aizskaršanas; tā kā ES 32 % no visām cietušajām norādīja, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients; tā kā 75 % sieviešu profesijās, kur vajadzīga kvalifikācija, vai augstākā līmeņa vadības amatos ir cietušas no seksuālas aizskaršanas; tā kā 61 % pakalpojumu nozarē nodarbināto sieviešu ir cietušas no seksuālas aizskaršanas;

| D. | tā kā kiberaizskaršana, tāpat kā citi dzimumbalstītas kibervardarbības veidi, ir kļuvusi arvien izplatītāka; tā kā Eiropas pievienotās vērtības novērtējumā par dzimumbalstīto kibervardarbību (8) lēsts, ka 12 mēnešos pirms apsekojuma 4–7 % sieviešu ES ir saskārušās ar kiberaizskaršanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā kiberaizskaršana, tāpat kā citi dzimumbalstītas kibervardarbības veidi, ir kļuvusi arvien izplatītāka; tā kā Eiropas pievienotās vērtības novērtējumā par dzimumbalstīto kibervardarbību (8) lēsts, ka 12 mēnešos pirms apsekojuma 4–7 % sieviešu ES ir saskārušās ar kiberaizskaršanu;

| E. | tā kā progress seksuālās aizskaršanas jautājuma risināšanā pēc trim kustības MeToo gadiem nav pietiekams un ES iestādēs un ārpus tām vēl ir daudz darāmā; |
| --- | --- |

E.

tā kā progress seksuālās aizskaršanas jautājuma risināšanā pēc trim kustības MeToo gadiem nav pietiekams un ES iestādēs un ārpus tām vēl ir daudz darāmā;

| F. | tā kā pētījumi liecina, ka aizskaršana ir izplatītāka, nekā parasti tiek uzskatīts, un par to tiek ziņots ļoti nepietiekami (9); tā kā aizskaršana līdztekus dzimumdiskriminācijai bieži ir saistīta ar citiem diskriminācijas veidiem un šī problēma ir jārisina ar intersekcionālu pieeju un visos aspektos; |
| --- | --- |

F.

tā kā pētījumi liecina, ka aizskaršana ir izplatītāka, nekā parasti tiek uzskatīts, un par to tiek ziņots ļoti nepietiekami (9); tā kā aizskaršana līdztekus dzimumdiskriminācijai bieži ir saistīta ar citiem diskriminācijas veidiem un šī problēma ir jārisina ar intersekcionālu pieeju un visos aspektos;

| G. | tā kā seksuāla vardarbība un aizskaršana darba vietā ir veselības un drošības problēma, kas būtu jārisina un jānovērš kā parādība kopumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā seksuāla vardarbība un aizskaršana darba vietā ir veselības un drošības problēma, kas būtu jārisina un jānovērš kā parādība kopumā;

| H. | tā kā Parlamentā seksuālas aizskaršanas upuri bieži vien ir visneaizsargātākie darbinieki, tostarp jaunie speciālisti, praktikanti, reģistrētie deputātu palīgi un līgumdarbinieki; |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlamentā seksuālas aizskaršanas upuri bieži vien ir visneaizsargātākie darbinieki, tostarp jaunie speciālisti, praktikanti, reģistrētie deputātu palīgi un līgumdarbinieki;

| I. | tā kā viens no iemesliem, kāpēc par seksuālu aizskaršanu ziņo nepietiekami, ir informētības trūkums, kas dažkārt ir skaidrojams ar vāju izpratni par problēmas nopietnību, zināšanu trūkumu par atbalsta kanāliem cietušajām personām vai ar to, kā tiek uztverta jautājuma sensitivitāte, vai ar bailēm no viktimizācijas vai darba zaudēšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā viens no iemesliem, kāpēc par seksuālu aizskaršanu ziņo nepietiekami, ir informētības trūkums, kas dažkārt ir skaidrojams ar vāju izpratni par problēmas nopietnību, zināšanu trūkumu par atbalsta kanāliem cietušajām personām vai ar to, kā tiek uztverta jautājuma sensitivitāte, vai ar bailēm no viktimizācijas vai darba zaudēšanas;

| J. | tā kā kustība MeToo ir pamudinājusi ES iestādes plānot un sākt pielāgot iekšējos noteikumus un procedūras, lai labāk identificētu aizskaršanu, vērstos pret to un sodītu par to; |
| --- | --- |

J.

tā kā kustība MeToo ir pamudinājusi ES iestādes plānot un sākt pielāgot iekšējos noteikumus un procedūras, lai labāk identificētu aizskaršanu, vērstos pret to un sodītu par to;

| K. | tā kā joprojām ir nepieciešams veicināt un uzlabot dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas īstenošanu ES, tostarp vadošajos iestāžu amatos (10); |
| --- | --- |

K.

tā kā joprojām ir nepieciešams veicināt un uzlabot dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas īstenošanu ES, tostarp vadošajos iestāžu amatos (10);

| L. | tā kā trauksmes cēlējiem ir izšķirīga loma seksuālas un psiholoģiskas aizskaršanas, sliktas pārvaldības un diskriminācijas atklāšanā darbavietā; |
| --- | --- |

L.

tā kā trauksmes cēlējiem ir izšķirīga loma seksuālas un psiholoģiskas aizskaršanas, sliktas pārvaldības un diskriminācijas atklāšanā darbavietā;

| M. | tā kā Parlaments iepriekšējās rezolūcijās ir aicinājis veikt daudzus pasākumus, ar ko nodrošināt, ka pamatpieeja ir pilnīga neiecietība, bet tikai daži no tiem ir pilnībā ieviesti saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Parlamenta rezolūcijā par seksuālas uzmākšanās un vardarbības apkarošanu ES, tādēļ ir jāveic pēcpasākumi; |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlaments iepriekšējās rezolūcijās ir aicinājis veikt daudzus pasākumus, ar ko nodrošināt, ka pamatpieeja ir pilnīga neiecietība, bet tikai daži no tiem ir pilnībā ieviesti saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Parlamenta rezolūcijā par seksuālas uzmākšanās un vardarbības apkarošanu ES, tādēļ ir jāveic pēcpasākumi;

| N. | tā kā Covid-19 pandēmija un pandēmijas laikā ieviestās jaunās Eiropas Parlamenta darba metodes, varbūt ir mazinājušas fiziskas aizskaršanas iespējamību, tomēr aizskaršanas upuriem tās ir apgrūtinājušas iespēju iesniegt sūdzību un vērsties pie konsultanta pēc padoma un palīdzības, |
| --- | --- |

N.

tā kā Covid-19 pandēmija un pandēmijas laikā ieviestās jaunās Eiropas Parlamenta darba metodes, varbūt ir mazinājušas fiziskas aizskaršanas iespējamību, tomēr aizskaršanas upuriem tās ir apgrūtinājušas iespēju iesniegt sūdzību un vērsties pie konsultanta pēc padoma un palīdzības,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | stingri nosoda visu veidu dzimumbalstīto vardarbību, tostarp seksuālu vardarbību, un visu veidu aizskaršanu, it īpaši seksuālu aizskaršanu; stingri apstiprina savu iepriekš pausto apņemšanos apkarot dzimumbalstīto vardarbību un ir pārliecināts, ka vispusīga direktīva, kas aptvertu visus tās veidus, ir labākais veids, kā to izbeigt; vēlreiz aicina Padomi steidzami pabeigt Stambulas konvencijas ratifikāciju no ES puses, pievienojoties tai plaši un bez jebkādiem ierobežojumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka aizskaršana, it īpaši seksuāla aizskaršana darbavietā, ir cilvēktiesību pārkāpums un nopietns uzbrukums personas psiholoģiskajai un fiziskajai veselībai, kas liek viņai justies nedroši darbā un dažos gadījumos liedz veikt savu darbu; atzīmē, ka sievietes daudz biežāk nekā vīrieši ir pakļautas seksuālai aizskaršanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka svarīgs faktors drošas darba vides izveidē ir prevencija, kas būtu jānodrošina, sniedzot informāciju, palielinot informētību un īstenojot aizskaršanas nepieļaušanas kampaņas un rīcībpolitiku, vienlaikus veidojot oficiālas un neoficiālas struktūras, kas risinātu aizskaršanas jautājumus, īpaši seksuālas aizskaršanas jautājumus, un cietušajiem sniegtu konsultatīvu un psiholoģisku palīdzību, kā arī konsultācijas par vēršanos policijā un nosūtīšanu tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošinātājiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Parlamenta centienus kampaņas MeToo laikā, kas palīdz pielikt punktu klusēšanai un palielināt informētību par to, ka jānodrošina labāki darba apstākļi visam personālam; |
| --- | --- |

4.

Kā svarīgu Parlamenta dzimumu līdztiesības rīcībpolitikas aspektu nodrošināt pilnīgu neiecietību pret aizskaršanu

| 5. | uzskata, ka par spīti līdzšinējiem centieniem ieviest rīcībpolitiku, kas paredz pilnīgu neiecietību pret aizskaršanu, Parlamentā joprojām ir seksuālas aizskaršanas gadījumi un cietušās personas ne vienmēr uzdrošinās izmantot pastāvošos kanālus, savukārt tas nozīmē, ka ir jāpastiprina centieni nepieļaut seksuālu aizskaršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē Prezidija 2018. gada lēmumu, ar ko nosaka aizskaršanas, īpaši seksuālas aizskaršanas, nepieļaušanas procedūru un pasākumus, piemēram, deputātu pienācīgas uzvedības kodeksu, kas 2019. gada janvārī iekļauts Reglamentā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta Dzimumu līdztiesības rīcības plāna pieņemšanu 2020. gadā un tā īstenošanas ceļveža pieņemšanu 2021. gadā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tomēr pauž nožēlu par to, ka seksuālas aizskaršanas nepieļaušanas pasākumi nav pietiekami stingri un neietver visas darbības, kas prasītas iepriekšējās rezolūcijās, un tāpēc:






  a) | aicina Parlamenta dienestus nodrošināt, ka apmācība par aizskaršanas nepieļaušanu ir pieejama visās oficiālajās valodās vai ar mutisko tulkošanu, un mērķtiecīgi rīkot informēšanas pasākumus atsevišķajām delegācijām un politiskajām grupām; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

aicina Parlamenta dienestus nodrošināt, ka apmācība par aizskaršanas nepieļaušanu ir pieejama visās oficiālajās valodās vai ar mutisko tulkošanu, un mērķtiecīgi rīkot informēšanas pasākumus atsevišķajām delegācijām un politiskajām grupām;

| b) | aicina Parlamenta dienestus izveidot publisku sarakstu ar deputātiem, kuri piedalījušies šajās mācībās par aizskaršanas nepieļaušanu, un to publicēt Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē kā labu piemēru citiem deputātiem; |
| --- | --- |

b)

aicina Parlamenta dienestus izveidot publisku sarakstu ar deputātiem, kuri piedalījušies šajās mācībās par aizskaršanas nepieļaušanu, un to publicēt Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē kā labu piemēru citiem deputātiem;

| c) | vēlreiz aicina (11) veikt stingrākus pasākumus, kas novērstu visu veidu aizskaršanu, īpaši seksuālu aizskaršanu, un it sevišķi aicina pēc iespējas ātrāk ieviest obligātu apmācību par aizskaršanas nepieļaušanu visiem deputātiem jaunievēlēto deputātu pilnvaru termiņa sākumā atbilstoši saņemtajiem juridiskajiem padomiem, jo brīvprātīga apmācība aizskaršanas nepieļaušanai ir izrādījusies nepietiekama; |
| --- | --- |

c)

vēlreiz aicina (11) veikt stingrākus pasākumus, kas novērstu visu veidu aizskaršanu, īpaši seksuālu aizskaršanu, un it sevišķi aicina pēc iespējas ātrāk ieviest obligātu apmācību par aizskaršanas nepieļaušanu visiem deputātiem jaunievēlēto deputātu pilnvaru termiņa sākumā atbilstoši saņemtajiem juridiskajiem padomiem, jo brīvprātīga apmācība aizskaršanas nepieļaušanai ir izrādījusies nepietiekama;

| d) | aicina Parlamenta dienestus izvērtēt iespējamās sekas, piemēram, iespēju ierobežot darbinieku pieņemšanu darbā, nepārkāpjot deputātu tiesības uz parlamentārās palīdzības izmaksu segšanu, kā arī citus iespējamos pasākumus gadījumos, kad šīs rezolūcijas 8. punkta c) apakšpunktā noteiktais pienākums netiek pildīts, ja deputāts atsakās piedalīties obligātajā apmācībā par aizskaršanas nepieļaušanu; |
| --- | --- |

d)

aicina Parlamenta dienestus izvērtēt iespējamās sekas, piemēram, iespēju ierobežot darbinieku pieņemšanu darbā, nepārkāpjot deputātu tiesības uz parlamentārās palīdzības izmaksu segšanu, kā arī citus iespējamos pasākumus gadījumos, kad šīs rezolūcijas 8. punkta c) apakšpunktā noteiktais pienākums netiek pildīts, ja deputāts atsakās piedalīties obligātajā apmācībā par aizskaršanas nepieļaušanu;

| 9. | aicina uzlabot informētības palielināšanu un ieviest obligātu apmācību par Parlamenta rīcībpolitiku, kas paredz pilnīgu neiecietību pret aizskaršanu, visiem cilvēkiem, kas regulāri strādā tā telpās, iemācot viņiem atpazīt visu veidu aizskaršanu, it īpaši ieskaitot seksuālu aizskaršanu, un ziņot par to, kā arī sniegt viņiem pielāgotu informāciju par pieejamām atbalsta struktūrām; uzsver nepieciešamību šīs atbalsta struktūras padarīt plašāk zināmas un vieglāk piekļūstamas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina arī īstenot pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt aizsardzību pret sūdzību iesniedzēju, cietušo, liecinieku un trauksmes cēlēju viktimizāciju vai atriebību pret viņiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Parlamentu arī turpmāk publiski nosodīt seksuālu aizskaršanu un izstrādāt informētības veicināšanas kampaņu, kuras mērķis būtu apkarot visu veidu aizskaršanu Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka ir ieviesti konfidenciāli konsultanti, kas palīdz aizskaršanas, it īpaši seksuālas aizskaršanas, upuriem, jo viņi ir vērtīgs atbalsta un konsultāciju avots, un aicina attiecīgās Parlamenta struktūras nodrošināt, ka viņi ir pieejami ikvienam, kam tas vajadzīgs, un var sniegt visu nepieciešamo palīdzību; uzsver, cik svarīga ir pārredzama aizskaršanas nepieļaušanas komiteju locekļu un konfidenciālo konsultantu atlases procedūra un pilnvaru termiņš; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina attiecīgās Parlamenta struktūras ieviest profesionālus mehānismus, ar ko atbalstīt seksuālas aizskaršanas upurus un viņiem palīdzēt, padarīt šos mehānismus viegli piekļūstamus un redzamus un izbeigt stigmatizāciju; uzsver, ka nav pieļaujama viktimizācija, un aicina šīs struktūras nodrošināt, ka netiek ierobežota cietušo karjeras izaugsme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina nodrošināt precīzāk pielāgotu apmācību visos vadības līmeņos par to institucionālo lomu pilnīgas neiecietības rīcībpolitikas iestrādāšanā ikdienas praksē, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām, piemēram, praktikantiem, reģistrētajiem deputātu palīgiem un līgumdarbiniekiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst līdzšinējos centienus nodrošināt dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu Parlamentā, ieskaitot dzimumu līdzsvaru vadošos amatos, un uzsver, ka ceļveža pilnīga īstenošana un plānotās regulārās pārskatīšanas ar mērķi uzlabot Parlamenta Dzimumu līdztiesības rīcības plānu varētu palīdzēt radīt savstarpējas cieņas kultūru, novērst jebkāda veida aizskaršanu un padarīt Parlamentu dzimumsensitīvu; uzsver, ka ir svarīgi palielināt informētību par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu un tā ceļvedi, lai nodrošinātu rezultatīvu tā īstenošanu; prasa tos publicēt Parlamenta vietnē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pieņem zināšanai darbu, ko veikusi Padomdevēja komiteja reģistrētu deputātu palīgu sūdzību izskatīšanai par Eiropas Parlamenta deputātu aizskarošu izturēšanos un šādas izturēšanās novēršanai darbavietā; aicina nodrošināt pilnīgu pārredzamību par to, kā Parlaments risina aizskaršanas jautājumus, vienlaikus aizsargājot cietušo personu identitāti, un aicina abas komitejas ik gadu sagatavot un Eiropas Parlamenta vietnē publicēt uzraudzības ziņojumus un riska novērtējumus, ieviest kontroles mehānismus un it īpaši publicēt ārējo novērtējumu, ko veic Padomdevēja komiteja reģistrētu deputātu palīgu sūdzību izskatīšanai par Eiropas Parlamenta deputātu aizskarošu izturēšanos un šādas izturēšanās novēršanai darbavietā; vēlreiz prasa (12) ārēju un pārredzami izraudzītu revidentu veiktu neatkarīgu izvērtējumu par pašreizējās sistēmas efektivitāti un vajadzības gadījumā pēc iespējas drīz un pirms šā sasaukuma beigām ierosināt grozījumus, lai nodrošinātu neatkarību un dzimumu līdzsvaru un nepieļautu interešu konfliktus pastāvošajās struktūrās, un tādēļ:






  a) | prasa mainīt abu komiteju sastāvu, lai nodrošinātu, ka oficiāli balsstiesīgi locekļi ir neatkarīgi eksperti ar pierādītu zinātību aizskaršanas jautājumu risināšanā darbavietā, tostarp ārsti, terapeiti un juridiskie eksperti aizskaršanas jautājumos; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

prasa mainīt abu komiteju sastāvu, lai nodrošinātu, ka oficiāli balsstiesīgi locekļi ir neatkarīgi eksperti ar pierādītu zinātību aizskaršanas jautājumu risināšanā darbavietā, tostarp ārsti, terapeiti un juridiskie eksperti aizskaršanas jautājumos;

| b) | norāda, ka Eiropas Parlamenta deputāti var kļūt par seksuālas aizskaršanas upuriem, un aicina attiecīgos Parlamenta dienestus un politiskās grupas konkrēti rīkoties šajā jomā; |
| --- | --- |

b)

norāda, ka Eiropas Parlamenta deputāti var kļūt par seksuālas aizskaršanas upuriem, un aicina attiecīgos Parlamenta dienestus un politiskās grupas konkrēti rīkoties šajā jomā;

| c) | iesaka izveidot neatkarīgu ekspertu darba grupu, kurai būtu pilnvaras pārbaudīt seksuālas aizskaršanas un pāridarījumu situāciju Parlamentā, lai izvērtētu tās pašreizējo Padomdevēju komiteju reģistrētu deputātu palīgu sūdzību izskatīšanai par Eiropas Parlamenta deputātu aizskarošu izturēšanos un šādas izturēšanās novēršanai darbavietā un Parlamenta personālam paredzēto padomdevēju komiteju aizskaršanas nepieļaušanas jautājumos, kā arī ierosinātu attiecīgas izmaiņas; |
| --- | --- |

c)

iesaka izveidot neatkarīgu ekspertu darba grupu, kurai būtu pilnvaras pārbaudīt seksuālas aizskaršanas un pāridarījumu situāciju Parlamentā, lai izvērtētu tās pašreizējo Padomdevēju komiteju reģistrētu deputātu palīgu sūdzību izskatīšanai par Eiropas Parlamenta deputātu aizskarošu izturēšanos un šādas izturēšanās novēršanai darbavietā un Parlamenta personālam paredzēto padomdevēju komiteju aizskaršanas nepieļaušanas jautājumos, kā arī ierosinātu attiecīgas izmaiņas;

| 17. | iesaka Eiropas Ombudam ik gadu Parlamenta Augsta līmeņa grupai dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos sniegt datus par tai iesniegtajām sūdzībām par administratīvām kļūmēm, kas saistītas ar iespējamiem aizskaršanas gadījumiem Parlamentā; |
| --- | --- |

17.

ES iestāžu sadarbība

| 18. | aicina visas ES iestādes un aģentūras regulāri apmainīties ar paraugpraksēm cīņā pret aizskaršanu, ieskaitot aizskaršanas nepieļaušanas rīcībpolitikas, vadlīnijas un jebkādus jaunus noteikumus par to, kā pret to cīnīties; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina visas ES iestādes izveidot konfidenciālo konsultantu vai ārējo mediatoru tīklu, lai sniegtu padomus un atbalstu seksuālās aizskaršanas upuriem, un mudina dažādo ES struktūru konfidenciālos konsultantus sadarboties, kas ir būtiski, lai mazākas struktūras, kurās ir mazāk darbinieku, varētu sniegt pienācīgu atbalstu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina visas ES iestādes attiecīgi novērtēt un pielāgot iekšējo rīcībpolitiku tā, ka ikviens — ne tikai pastāvīgais personāls, bet arī praktikanti un ārējie līgumslēdzēji — var izmantot gan oficiālas, gan neoficiālas struktūras, lai vērstu uzmanību uz aizskaršanas gadījumiem un saņemtu konsultatīvu un psiholoģisku palīdzību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Eiropas Parlamenta Izpētes dienestu pasūtīt pētījumu par trauksmes cēlēju platformu pievienoto vērtību darbavietās un to, kā to varētu izmantot ES iestādēs, un ar šā pētījuma rezultātiem un ieteikumiem iepazīstināt darbseminārā vai uzklausīšanā ar viedokļu apmaiņu attiecīgajās Parlamenta komitejās; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju ES Civildienesta noteikumu pārskatīšanā nodrošināt pietiekamus instrumentus, ar ko risināt aizskaršanas gadījumus, nepieļaut sekundāro viktimizāciju un nodrošināt savlaicīgu reakciju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES aģentūras un struktūras pielāgot savus iekšējos noteikumus pret visu veidu aizskaršanu, it īpaši seksuālu aizskaršanu, un nodrošināt, ka visos personāla un vadības līmeņos tiek īstenots dzimumu līdztiesības pamatprincips, ņemot vērā arī jaunos tāldarba apstākļus un ar to saistītās atziņas, kas gūtas Covid-19 pandēmijas laikā; aicina Komisiju uzraudzīt, kā šie noteikumi pret aizskaršanu un dzimumu līdztiesības rīcības plānu principi tiek īstenoti, lai veicinātu un uzlabotu dzimumu līdztiesību ES aģentūrās un struktūrās; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, ES aģentūrām un struktūrām, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(2)  OV C 346, 27.9.2018., 192. lpp.

(3)  OV C 232, 16.6.2021., 48. lpp.

(4)  OV C 323, 11.8.2021., 33. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0024.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0025.

(7)  Direktīva 2006/54/EK.

(8)  Eiropas Parlamenta 2021. gada marta pētījums “Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment” (“Dzimumbalstītas vardarbības apkarošana. Kibervardarbība. Eiropas pievienotās vērtības novērtējums”).

(9)  Eiropas Ombuda ziņojums par cieņu darbā ES iestādēs un aģentūrās.

(10)  Komisijas paziņojums “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”.

(11)  Rezolūcija par ES pievienošanos Stambulas konvencijai un citiem pasākumiem dzimumbalstītas vardarbības apkarošanai, 16. punkts: “aicina Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, Prezidiju un Parlamenta administrāciju turpināt darbu, lai nodrošinātu, ka Eiropas Parlaments ir darba telpa, kurā nav nedz uzmākšanās, nedz seksisma, un īstenot šādus pasākumus saskaņā ar prasībām, kas pieņemtas 2017. gada rezolūcijā par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā: ... ieviest visiem EP deputātiem un visu kategoriju darbiniekiem paredzētus obligātus apmācības kursus par respektu un cieņu darbavietā”; rezolūcija par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā, 17. punkts.

(12)  Rezolūcija par Parlamenta 2021. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi, 55. punkts.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/144

---

P9_TA(2021)0515

Stāvoklis pie Ukrainas robežas un Ukrainas teritorijās, kuras okupējusi Krievija

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par stāvokli pie Ukrainas robežas un Ukrainas teritorijās, kuras okupējusi Krievija (2021/3010(RSP))

(2022/C 251/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par Ukrainu un Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas un ziņojumus par Ukrainu un Krieviju,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, ANO Jūras tiesību konvenciju, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus, ANO Jūras tiesību konvenciju, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām un Eiropas Padomes Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 1975. gada 1. augusta Helsinku Nobeiguma aktu un tā turpmākos dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1975. gada 1. augusta Helsinku Nobeiguma aktu un tā turpmākos dokumentus,

| — | ņemot vērā 1990. gada 19.–21. novembrī pieņemto Parīzes Hartu par jaunu Eiropu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 19.–21. novembrī pieņemto Parīzes Hartu par jaunu Eiropu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 19. septembra Minskas memorandu un Minskā 2015. gada 12. februārī pieņemto un parakstīto Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopumu, kura pilns teksts apstiprināts ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra rezolūciju Nr. 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 19. septembra Minskas memorandu un Minskā 2015. gada 12. februārī pieņemto un parakstīto Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopumu, kura pilns teksts apstiprināts ar ANO Drošības padomes 2015. gada 17. februāra rezolūciju Nr. 2202 (2015),

| — | ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā II sadaļu par politisko dialogu un konverģenci ārpolitikas un drošības politikas jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā II sadaļu par politisko dialogu un konverģenci ārpolitikas un drošības politikas jomā (1),

| — | ņemot vērā pirmo ES un Ukrainas dialogu par kiberdrošību, kas notika 2021. gada 3. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmo ES un Ukrainas dialogu par kiberdrošību, kas notika 2021. gada 3. jūnijā,

| — | ņemot vērā ASV un Ukrainas stratēģiskās partnerības hartu, ko 2021. gada 10. novembrī parakstīja ASV valsts sekretārs Entonijs Blinkens un Ukrainas ārlietu ministrs Dimitro Kuleba, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV un Ukrainas stratēģiskās partnerības hartu, ko 2021. gada 10. novembrī parakstīja ASV valsts sekretārs Entonijs Blinkens un Ukrainas ārlietu ministrs Dimitro Kuleba,

| — | ņemot vērā Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Žuzepa Borela paziņojumu pēc Ārlietu padomes 2021. gada 13. decembra sanāksmes, ka jebkāda agresija pret Ukrainu radīs politiskas sekas un lielas ekonomiskās izmaksas Krievijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos Žuzepa Borela paziņojumu pēc Ārlietu padomes 2021. gada 13. decembra sanāksmes, ka jebkāda agresija pret Ukrainu radīs politiskas sekas un lielas ekonomiskās izmaksas Krievijai,

| — | ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra Jensa Stoltenberga paziņojumu pēc NATO dalībvalstu ārlietu ministru 2021. gada 30. novembra sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā NATO ģenerālsekretāra Jensa Stoltenberga paziņojumu pēc NATO dalībvalstu ārlietu ministru 2021. gada 30. novembra sanāksmes,

| — | ņemot vērā G7 ārlietu ministru 2021. gada 12. decembra paziņojumu par Krieviju un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 ārlietu ministru 2021. gada 12. decembra paziņojumu par Krieviju un Ukrainu,

| — | ņemot vērā Ukrainas prezidenta Volodimira Zelenska, Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela un Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas 2021. gada 12. oktobra kopīgo paziņojumu pēc ES un Ukrainas 23. samita, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas prezidenta Volodimira Zelenska, Eiropadomes priekšsēdētāja Šarla Mišela un Komisijas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas 2021. gada 12. oktobra kopīgo paziņojumu pēc ES un Ukrainas 23. samita,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 9. decembra rezolūciju “Militarizācijas problēma Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina), kā arī atsevišķās Melnās jūras un Azovas jūras teritorijās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 9. decembra rezolūciju “Militarizācijas problēma Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina), kā arī atsevišķās Melnās jūras un Azovas jūras teritorijās”,

| — | ņemot vērā 1994. gada 5. decembra Budapeštas memorandu par drošības garantijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 5. decembra Budapeštas memorandu par drošības garantijām,

| — | ņemot vērā ES politiku, kas pieņemta, reaģējot uz krīzi Ukrainā, tostarp ierobežojošos pasākumus, kas ir spēkā kopš 2014. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES politiku, kas pieņemta, reaģējot uz krīzi Ukrainā, tostarp ierobežojošos pasākumus, kas ir spēkā kopš 2014. gada,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visas valstis “savās starptautiskajās attiecībās atturas no spēka draudiem vai tā lietošanas [..] pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību”; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visas valstis “savās starptautiskajās attiecībās atturas no spēka draudiem vai tā lietošanas [..] pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību”;

| B. | tā kā, ņemot vērā krīzi uz ES un Baltkrievijas robežas, Krievijas Federācija ir pastāvīgi palielinājusi savu militāro klātbūtni pie Ukrainas robežām, kur patlaban sapulcināti aptuveni 100 000 karavīru, kā arī Doņeckas un Luhanskas apgabalos Ukrainā, kurus tagad ir okupējuši Krievijas atbalstītie spēki, un ir ievērojami palielinājusi militāro darbību apjomu okupētajā Krimā, kā arī Melnās jūras reģionā; tā kā šo militāro spēku koncentrēšanos apstiprināja nesenie komerciālie satelītattēli; tā kā nesen novērotais spēku palielinājums ir uzskatāms par daudz lielāku salīdzinājumā ar iepriekšējo militāro spēku koncentrēšanu šā gada pavasarī; |
| --- | --- |

B.

tā kā, ņemot vērā krīzi uz ES un Baltkrievijas robežas, Krievijas Federācija ir pastāvīgi palielinājusi savu militāro klātbūtni pie Ukrainas robežām, kur patlaban sapulcināti aptuveni 100 000 karavīru, kā arī Doņeckas un Luhanskas apgabalos Ukrainā, kurus tagad ir okupējuši Krievijas atbalstītie spēki, un ir ievērojami palielinājusi militāro darbību apjomu okupētajā Krimā, kā arī Melnās jūras reģionā; tā kā šo militāro spēku koncentrēšanos apstiprināja nesenie komerciālie satelītattēli; tā kā nesen novērotais spēku palielinājums ir uzskatāms par daudz lielāku salīdzinājumā ar iepriekšējo militāro spēku koncentrēšanu šā gada pavasarī;

| C. | tā kā pēc ASV izlūkdienestu ziņojumu aplēsēm šoreiz Krievija līdz 2022. gada sākumam varētu izvietot līdz pat 175 000 karavīru; tā kā šīs ofensīvās darbības var interpretēt vai nu kā gatavošanos militārai agresijai vairākās frontēs, vai arī kā draudus pielietot spēku pret kaimiņvalsti Ukrainu ar mērķi apdraudēt tās suverenitāti un politisko neatkarību, kas ir pretrunā Krievijas Federācijas starptautiskajām saistībām; tā kā Aleksandrs Lukašenko ir paziņojis par pilnīgu atbalstu Krievijai, ja ta sāks militāras darbības pret Ukrainu; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc ASV izlūkdienestu ziņojumu aplēsēm šoreiz Krievija līdz 2022. gada sākumam varētu izvietot līdz pat 175 000 karavīru; tā kā šīs ofensīvās darbības var interpretēt vai nu kā gatavošanos militārai agresijai vairākās frontēs, vai arī kā draudus pielietot spēku pret kaimiņvalsti Ukrainu ar mērķi apdraudēt tās suverenitāti un politisko neatkarību, kas ir pretrunā Krievijas Federācijas starptautiskajām saistībām; tā kā Aleksandrs Lukašenko ir paziņojis par pilnīgu atbalstu Krievijai, ja ta sāks militāras darbības pret Ukrainu;

| D. | tā kā Krievijas karaspēka neseno pārvietošanos Ukrainas robežai tuvās teritorijās pavada Krievijas algotņu un mediju pastiprinātas iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas ES, Ukrainā un pašā Krievijā; tā kā šādai hibrīdtaktikai ir raksturīga aizvien lielāka nomelnojošas informācijas izplatīšana par NATO un Ukrainu, mēģinājumi vainot Ukrainu un NATO iespējamā turpmākā Krievijas militārajā eskalācijā, kā arī nepatiesu vēstījumu izplatīšana, ko cita starpā veic pats prezidents V. Putins un bijušais prezidents D. Medvedevs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas karaspēka neseno pārvietošanos Ukrainas robežai tuvās teritorijās pavada Krievijas algotņu un mediju pastiprinātas iejaukšanās un dezinformācijas kampaņas ES, Ukrainā un pašā Krievijā; tā kā šādai hibrīdtaktikai ir raksturīga aizvien lielāka nomelnojošas informācijas izplatīšana par NATO un Ukrainu, mēģinājumi vainot Ukrainu un NATO iespējamā turpmākā Krievijas militārajā eskalācijā, kā arī nepatiesu vēstījumu izplatīšana, ko cita starpā veic pats prezidents V. Putins un bijušais prezidents D. Medvedevs;

| E. | tā kā ir pagājuši vairāk nekā seši gadi kopš Minskas vienošanos pieņemšanas un vairāk nekā septiņi gadi, kopš Krievijas Federācija nelikumīgi anektēja Krimas pussalu un sāka Krievijas finansiāli atbalstītu karu Ukrainā; tā kā pašreizējā konflikta laikā ir gājuši bojā vairāk nekā 14 000 cilvēku; tā kā šis konflikts ir izraisījis to, ka gandrīz divi miljoni cilvēku kļuvuši par iekšzemē pārvietotām personām; tā kā konflikts joprojām būtiski ietekmē Krievijas kontrolēto un anektēto Ukrainas un apkārtējo reģionu iedzīvotāju iztikas līdzekļus; tā kā Krievija ir konflikta puse un tāpēc nevar būt vidutāja; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir pagājuši vairāk nekā seši gadi kopš Minskas vienošanos pieņemšanas un vairāk nekā septiņi gadi, kopš Krievijas Federācija nelikumīgi anektēja Krimas pussalu un sāka Krievijas finansiāli atbalstītu karu Ukrainā; tā kā pašreizējā konflikta laikā ir gājuši bojā vairāk nekā 14 000 cilvēku; tā kā šis konflikts ir izraisījis to, ka gandrīz divi miljoni cilvēku kļuvuši par iekšzemē pārvietotām personām; tā kā konflikts joprojām būtiski ietekmē Krievijas kontrolēto un anektēto Ukrainas un apkārtējo reģionu iedzīvotāju iztikas līdzekļus; tā kā Krievija ir konflikta puse un tāpēc nevar būt vidutāja;

| F. | tā kā 2015. gada februārī pieņemto Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopuma efektivitāti ierobežo nopietni sarežģījumi, jo īpaši to Krievijas Federācijas veikto vienpusējo pasākumu dēļ, kas ir pretrunā saistībām, kuras Krievija šajās vienošanās apņēmusies ievērot; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada februārī pieņemto Minskas vienošanos īstenošanas pasākumu kopuma efektivitāti ierobežo nopietni sarežģījumi, jo īpaši to Krievijas Federācijas veikto vienpusējo pasākumu dēļ, kas ir pretrunā saistībām, kuras Krievija šajās vienošanās apņēmusies ievērot;

| G. | tā kā kopš 2014. gada tiek ziņots par Krievijas privātā militārā uzņēmuma “Vāgnera grupa” darbinieku un prokrievisko separātistu klātbūtni Ukrainas austrumdaļā (sākotnēji tur atradās aptuveni 250 kaujinieki, bet tagad — 2 500 personas); |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2014. gada tiek ziņots par Krievijas privātā militārā uzņēmuma “Vāgnera grupa” darbinieku un prokrievisko separātistu klātbūtni Ukrainas austrumdaļā (sākotnēji tur atradās aptuveni 250 kaujinieki, bet tagad — 2 500 personas);

| H. | tā kā ANO Cilvēktiesību uzraudzības misijas Ukrainā jaunākajā ziņojumā, kas publicēts 2021. gada 1. decembrī, ir norādīts uz karadarbības eskalāciju Donbasa konflikta zonā, civiliedzīvotāju upuru skaita pieaugumu Ukrainas pusē un infrastruktūrai nodarītajiem bojājumiem; tā kā ziņojumā arī norādīts, ka tiesas iestādes pašpasludinātajās Donbasa republikās bez taisnīgas tiesas procesiem turpina piespriest civiliedzīvotājiem sodus par noziegumiem, kas saistīti ar konfliktu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO Cilvēktiesību uzraudzības misijas Ukrainā jaunākajā ziņojumā, kas publicēts 2021. gada 1. decembrī, ir norādīts uz karadarbības eskalāciju Donbasa konflikta zonā, civiliedzīvotāju upuru skaita pieaugumu Ukrainas pusē un infrastruktūrai nodarītajiem bojājumiem; tā kā ziņojumā arī norādīts, ka tiesas iestādes pašpasludinātajās Donbasa republikās bez taisnīgas tiesas procesiem turpina piespriest civiliedzīvotājiem sodus par noziegumiem, kas saistīti ar konfliktu;

| I. | tā kā Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās Doņeckas un Luhanskas reģionā ir vairāk nekā 160 nelikumīgu cietumu, kuros kopš konflikta sākuma vairāk nekā 3 000 cilvēku tiek nelikumīgi turēti nebrīvē un pakļauti spīdzināšanai un necilvēcīgai attieksmei, |
| --- | --- |

I.

tā kā Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās Doņeckas un Luhanskas reģionā ir vairāk nekā 160 nelikumīgu cietumu, kuros kopš konflikta sākuma vairāk nekā 3 000 cilvēku tiek nelikumīgi turēti nebrīvē un pakļauti spīdzināšanai un necilvēcīgai attieksmei,

| J. | tā kā Krievija turpina pārkāpt pamieru Donbasā, jo laikā no 2020. gada 27. jūlija līdz 2021. gada 2. decembrim ir notikuši 2 346 uzbrukumi Ukrainas pozīcijām, kuros gāja bojā 65 Ukrainas karavīri un 261 tika ievainots, ieskaitot 29 Ukrainas bruņoto spēku karavīrus, kurus nogalināja snaiperi; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievija turpina pārkāpt pamieru Donbasā, jo laikā no 2020. gada 27. jūlija līdz 2021. gada 2. decembrim ir notikuši 2 346 uzbrukumi Ukrainas pozīcijām, kuros gāja bojā 65 Ukrainas karavīri un 261 tika ievainots, ieskaitot 29 Ukrainas bruņoto spēku karavīrus, kurus nogalināja snaiperi;

| K. | tā kā 2021. gada aprīlī Krievijas Aizsardzības ministrija teritorijās ap Kerčas šaurumu vienpusēji liedza pārvietošanos nekomerciāliem kuģiem no citām valstīm, tādējādi kavējot kuģu brīvu pārvietošanos uz Azovas jūru un no tās; tā kā minētie ierobežojumi joprojām ir spēkā, lai gan Krievija 2021. gada oktobrī paziņoja, ka ierobežojumus atcels; tā kā šie šķēršļi negatīvi ietekmē Ukrainas ostas Azovas jūrā un starptautisko jūras tranzītu Melnajā jūrā; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2021. gada aprīlī Krievijas Aizsardzības ministrija teritorijās ap Kerčas šaurumu vienpusēji liedza pārvietošanos nekomerciāliem kuģiem no citām valstīm, tādējādi kavējot kuģu brīvu pārvietošanos uz Azovas jūru un no tās; tā kā minētie ierobežojumi joprojām ir spēkā, lai gan Krievija 2021. gada oktobrī paziņoja, ka ierobežojumus atcels; tā kā šie šķēršļi negatīvi ietekmē Ukrainas ostas Azovas jūrā un starptautisko jūras tranzītu Melnajā jūrā;

| L. | tā kā Krievijas prezidents V. Putins 2021. gada 15. novembrī parakstīja dekrētu par vienkāršotiem tirdzniecības noteikumiem, kas ļauj ievest preces tajos Ukrainas Doņeckas un Luhanskas apgabalos, kurus uz laiku nekontrolē valdība, un izvest no tiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā Krievijas prezidents V. Putins 2021. gada 15. novembrī parakstīja dekrētu par vienkāršotiem tirdzniecības noteikumiem, kas ļauj ievest preces tajos Ukrainas Doņeckas un Luhanskas apgabalos, kurus uz laiku nekontrolē valdība, un izvest no tiem;

| M. | tā kā ASV un Ukrainas 2021. gada 10. novembra Stratēģiskās partnerības hartā ir noteikts, ka Amerikas Savienotās Valstis un Ukraina plāno turpināt veikt virkni būtisku pasākumu, lai novērstu tiešu un hibrīdveida ārējo agresiju pret Ukrainu un sauktu Krieviju pie atbildības par šādu agresiju un starptautisko tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā ASV un Ukrainas 2021. gada 10. novembra Stratēģiskās partnerības hartā ir noteikts, ka Amerikas Savienotās Valstis un Ukraina plāno turpināt veikt virkni būtisku pasākumu, lai novērstu tiešu un hibrīdveida ārējo agresiju pret Ukrainu un sauktu Krieviju pie atbildības par šādu agresiju un starptautisko tiesību pārkāpumiem;

| N. | tā kā 2021. gada 1. decembrī prezidents V. Putins pieprasīja NATO juridiski saistošas garantijas, ka tā neveiks turpmākas paplašināšanās austrumu virzienā; tā kā NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs 2021. gada 30. novembrī pēc NATO dalībvalstu ārlietu ministru sanāksmes paziņoja, ka Krievijai attiecībā uz Ukrainas iespējamo dalību NATO nav veto tiesību vai tiesību iejaukties šajā procesā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2021. gada 1. decembrī prezidents V. Putins pieprasīja NATO juridiski saistošas garantijas, ka tā neveiks turpmākas paplašināšanās austrumu virzienā; tā kā NATO ģenerālsekretārs Jenss Stoltenbergs 2021. gada 30. novembrī pēc NATO dalībvalstu ārlietu ministru sanāksmes paziņoja, ka Krievijai attiecībā uz Ukrainas iespējamo dalību NATO nav veto tiesību vai tiesību iejaukties šajā procesā;

| 1. | atbalsta Ukrainas neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās; atkārtoti pauž stingru atbalstu ES politikai neatzīt Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju; nosoda Krimas tiešo un netiešo iesaistīšanos bruņotajā konfliktā Ukrainas austrumdaļā, kā arī pastāvīgos cilvēktiesību pārkāpumus šajās teritorijās un anektētajā Krimā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda pašreizējo apjomīgo Krievijas militāro spēku koncentrēšanu pie robežas ar Ukrainu un noraida jebkādu Krievijas pamatojumu tam; atgādina, ka šis ir otrais šāds gadījums šogad; uzsver, ka šo militāro spēku koncentrēšanu pavada kareivīgas retorikas eskalācija no Krievijas puses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Krievijas Federācijai nekavējoties un pilnībā atsaukt savus militāros spēkus, pārtraukt draudus Ukrainas teritoriālajai integritātei, kas destabilizē visu reģionu un teritorijas ārpus tā, pārtraukt visus pasākumus, kas vēl vairāk saasina konfliktu, un mazināt saspīlējumu saskaņā ar Krievijas starptautiskajām saistībām; uzsver vēlmi panākt miermīlīgu šā konflikta risinājumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Krievijas militāro spēku koncentrācija apdraud arī vispārējo mieru, stabilitāti un drošību Eiropā, un aicina Krieviju ievērot starptautiskās saistības, piemēram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) principus un saistības attiecībā uz militāro spēku pārvietošanās pārredzamību, tostarp Vīnes dokumentu; turklāt mudina Krieviju pildīt savu ANO Jūras tiesību konvencijā paredzēto pienākumu un garantēt kuģošanas brīvību un tranzīta pārvietošanos cauri starptautiskajam Kerčas jūras šaurumam uz Azovas jūras ostām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nopietnas bažas par Azovas jūras, Melnās jūras un Baltijas jūras reģiona pastāvīgu militarizāciju, jo īpaši par Kaļiņingradas apgabala un nelikumīgi okupētās Krimas militarizāciju, tostarp Krievijas Federācijas īstenoto piekļuves ierobežošanas un teritorijas bloķēšanas (A2/AD) spēju attīstīšanu, kas ietver jaunu S-400 pretgaisa aizsardzības sistēmu izmantošanu, kā arī vēl nepieredzēta apmēra konvencionālo spēku koncentrēšanu un gatavošanos iespējamai kodolieroču izvietošanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž solidaritāti ar Ukrainas tautu, kas kopš 2014. gada ir smagi cietusi karā, kuru pavadīja smaga ekonomikas krīze, un tagad dzīvo, baidoties no pilna apjoma militāras ofensīvas, kas apdraud visu Ukrainas iedzīvotāju dzīvību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti norāda, ka ES drošības dialogam ar Ukrainu vajadzētu būt vērienīgam un sniegt ieguldījumu saskaņotā novērtējumā par drošības problēmām uz vietas; uzsver, ka draudzīgām valstīm būtu jāpalielina militārais atbalsts Ukrainai un nodrošinājums ar aizsardzībai paredzētiem ieročiem, kas ir saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu, kurš pieļauj individuālu un kolektīvu pašaizsardzību; atzinīgi vērtē ES Padomes 2021. gada 2. decembrī pieņemto lēmumu nodrošināt Ukrainai 31 miljona EUR finansējumu saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu (EPF), lai palīdzētu stiprināt noturību un aizsardzības spējas; norāda, ka Ukrainas iespējamā turpmākā dalība pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) projektos ievērojami uzlabotu Ukrainas valsts aizsardzības spējas saskaņā ar ES paraugpraksi un standartiem, kā minēts asociācijas nolīgumā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Krievija bruņoto spēku atkārtotu koncentrēšanu pie Ukrainas robežas izmanto kā instrumentu, lai uz Ukrainas rēķina saņemtu politiskas koncesijas no rietumvalstīm; uzsver, ka nevienas valsts izvēle iesaistīties aliansē nedrīkst būt atkarīga no kādas trešās valsts piekrišanas, un tāpēc noraida jebkādus Krievijas mēģinājumus iekļaut atsevišķas valstis savā ietekmes sfērā un līdz ar to ietekmēt šo valstu nākotni; atgādina, ka rietumvalstu kompromisus vai samierniecību Krievija uzskatīs par vājuma izpausmi, kas to vienīgi pamudinās uz vēl agresīvāku pieeju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Krievijas piekoptā militāro spēju stiprināšana turklāt ir daļa no plašākas stratēģijas, kas ietver arī hibrīdkara elementus un ar ko Krievija vēršas pret Eiropas Savienību un tās līdzīgi domājošajiem partneriem, radot haosu un apjukumu ES kaimiņvalstīs, pie ES robežām un Eiropas Savienības teritorijā; vēlreiz norāda, ka Krievija draudus vienlaikus izvērš vairākās jomās, tādās kā militārais, digitālais un enerģētikas sektors, kā arī dezinformācija, izmantojot ES atvērtās sistēmas sniegtās priekšrocības, lai to vājinātu; uzskata, ka ES ir jāapzinās sava un savu kaimiņvalstu partneru neaizsargātība un jāstiprina noturība, lai efektīvi spētu cīnīties pret jebkādiem hibrīduzbrukumiem un uzlabot sadarbību ar partneriem, jo īpaši attiecībā uz dezinformāciju, kā arī jāuzlabo spējas atrisināt konfliktus miermīlīgā ceļā, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu un neaizsargāto grupu stāvoklim konfliktu zonās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver — Eiropas Savienībai jābūt gatavai dot Krievijas Federācijai ļoti skaidru signālu, ka militārs uzbrukums ir ne vien nepieņemams, bet tam būs arī augsta ekonomiskā un politiskā cena; atzinīgi vērtē ES un G7 valstu ārlietu ministru jaunākos paziņojumus, kuros pausts stingrs atbalsts saskaņotai starptautiskai rīcībai pret Krievijas Federācijas iespējamo militāro agresiju Ukrainā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošināt, ka Padome pastāvīgi ir informēta par Krievijas Federācijas militārajām darbībām un visu laiku ir gatava strauji vienoties par turpmāku kopīgu rīcību, jo īpaši par stingru ekonomisko un finansiālo sankciju pieņemšanu ciešā sadarbībā ar Amerikas Savienotajām Valstīm, NATO un citiem partneriem, lai vērstos pret tūlītējiem un ticamiem Krievijas radītiem draudiem, nevis gaidītu vēl vienu iebrukumu un tikai tad rīkotos; uzsver, ka ES un tās partneriem ir vajadzīga vienota atturēšanas pieeja; uzsver, ka visi pasākumi jāveic sadarbībā ar Ukrainu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka jaunajā sankciju paketē jāiekļauj Krievijas bruņoto spēku virsnieki un augstākās militārpersonas, kas iesaistītas iespējamā iebrukuma plānošanā, kā arī Krievijas prezidentam pietuvinātās personas un oligarhi un viņu ģimenes locekļi; prasa šādās sankcijās ietvert finanšu un fizisko aktīvu iesaldēšanu ES, ieceļošanas aizliegumu un Krievijas izslēgšanu no SWIFT maksājumu sistēmas, līdz ar to izslēdzot Krievijas uzņēmumus no starptautiskā finanšu tirgus un aizliedzot Krievijas valsts parāda pirkšanu primārajos un sekundārajos tirgos, un prasa ar šīm sankcijām vērsties pret svarīgām Krievijas ekonomikas nozarēm un apgrūtināt izlūkdienestu un bruņoto spēku finansēšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka gadījumā, ja Krievija iebrūk Ukrainā, ES visupirms un nekavējoties jāatceļ visas ieceļošanas iespējas un jāanulē bezvīzu režīms Krievijas diplomātisko pasu turētājiem, izņemot akreditētus diplomātus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa ES veikt tūlītējus un konstruktīvus pasākumus, ar ko samazināt atkarību no Krievijas enerģijas importa, un prasa ES saskaņā ar asociācijas nolīgumu izrādīt lielāku enerģētisko solidaritāti Ukrainai, palielinot energoinfrastruktūru starpsavienojumus; tāpēc mudina ES iestādes un visas dalībvalstis nodrošināt, ka Nord Stream 2 cauruļvada ekspluatācija netiek uzsākta pat tad, ja panākta tā atbilstība ES Gāzes direktīvas noteikumiem (2); vēlreiz izsaka jau izsenis paustās fundamentālās bažas par politiskajiem, ekonomiskajiem un drošības riskiem, kas saistīti ar Nord Stream 2 projektu; uzsver, ka jāpārtrauc pretrunīgi vērtētā Rosatom atomelektrostaciju būvniecība; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver — dalībvalstīm jānodrošina, ka tās vairs nav vietas, kurās Krievijas valstspiederīgie var glabāt neskaidras izcelsmes naudu un to ieguldīt, tostarp aicina izveidot globālu pretkorupcijas sankciju mehānismu un konsekventi īstenot un izpildīt spēkā esošās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; aicina Komisiju un Padomi pastiprināt centienus ierobežot Kremļa stratēģiskās investīcijas ES, kuru nolūks ir graut demokrātiskos procesus un iestādes, kā arī izplatīt korupciju, un aicina nodrošināt lielāku pārredzamību, jo īpaši attiecībā uz līdzekļiem, ko ES nogulda un tērē Krievijas elite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, cik būtiski ir apņēmīgi rīkoties, lai atturētu Krieviju no pašreizējo ES sankciju apiešanas; šajā ziņā uzskata, ka ES būtu jāpārskata un jāatjaunina piemērojamie noteikumi ar mērķi novērst daudzās iespējas sankcijas apiet un līdz ar to padarīt sankcijas efektīvākas un likt Krievijai maksāt reālu un augstu cenu par tās agresīvajām darbībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Eiropadomi 2021. gada 16. decembra sanāksmē apspriest un rūpīgi izvērtēt visas iespējamās atbildes uz Krievijas Federācijas draudiem Eiropas drošībai un turpināt iepriekšējās diskusijas par visaptverošu ES stratēģiju attiecībā uz Krieviju; prasa ES un Eiropas partneriem diskutēt par Eiropas drošības ilgtermiņa plāniem, lai kopīgi pievērstos turpmākajiem militārajiem draudiem kontinentā; pauž bažas par to, ka Krievijas manipulāciju un atkārtotu pārkāpumu rezultātā tiek turpināta starptautiskās drošības un ieroču kontroles struktūras pamatpīlāru graušana; šajā sakarībā aicina Padomi un Komisiju Stratēģiskajā kompasā attiecīgi novērtēt Krieviju kā būtisku apdraudējumu Eiropas kontinentam, kā norādīts arī NATO Pārdomu grupas ziņojumā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Krievijas Federāciju pārtraukt vienpusējus pasākumus, kuri ir pretrunā Minskas vienošanās satvarā uzņemtajām saistībām un apgrūtina vienošanās turpmāku īstenošanu, saasina konfliktu Ukrainas austrumdaļā un starptautiskā mērogā liek šaubīties par Krievijas Federācijas politisko gribu un spēju pildīt saistības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Krieviju un Krievijas atbalstītos separātistus ievērot pamiera nolīgumu; aicina Krieviju konstruktīvi iesaistīties Normandijas formātā un trīspusējā kontaktgrupā un pildīt starptautiskās saistības, jo īpaši saskaņā ar Minskas vienošanos un ANO Jūras tiesību konvenciju; prasa nekavējoties atbrīvot visus pretlikumīgi aizturētos un ieslodzītos Ukrainas pilsoņus; turklāt mudina Padomi paplašināt sankciju tvērumu, iekļaujot tajā “pasportizāciju”, nelikumīgu vēlēšanu organizēšanu Krimā un lēmumu 2021. gada septembra Valsts Domes vēlēšanās iesaistīt iedzīvotājus no Ukrainas Doņeckas un Luhanskas reģioniem, ko nekontrolē oficiāla valdība, kā arī mudina paaugstināt cenu, ko Krievija maksā par Minskas vienošanās nepildīšanu un Normandijas formāta sarunu bloķēšanu; aicina Starptautisko Krimināltiesu izmeklēt Krievijas un tās pilnvarnieku pastrādātos noziegumus Krimas pussalā un Ukrainas austrumdaļā; uzsver lomu, kāda šajā ziņā var būt Starptautiskajai Tiesai un universālās jurisdikcijas lietām; uzskata, ka Luhanskas un Doņeckas tā dēvēto Tautas republiku de facto varas iestāžu politiskā un militārā vadība ir jāsoda atbilstīgi ES vispārējo cilvēktiesību sankciju režīma satvaram; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, cik būtiski ir, lai EDSO īpašā uzraudzības misija Ukrainā bez ierobežojumiem turpinātu darbu arī pēc 2022. gada marta, kad beigsies tās pašreizējās pilnvaras; stingri nosoda Krievijas darbības, kuru mērķis ir liegt EDSO Īpašajai uzraudzības misijai pildīt tās pienākumus, jo traucē misijas bezpilota lidaparātu darbību un bloķē novērotāju piekļuvi okupētajām teritorijām; pauž nožēlu par Krievijas lēmumu slēgt EDSO novērošanas misiju Gukovo un Doņeckas Krievijas kontrolpunktos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | stingri atbalsta Ukrainas centienus saukt pie atbildības Krievijas algotņus, kas pastrādājuši kara noziegumus, un mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt sadarbību šajā jautājumā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vēlreiz pauž atbalstu starptautiskai izmeklēšanai nolūkā noskaidrot Malaysian Airlines MH17 reisa traģiskās bojāejas apstākļus, jo tas varētu būt kara noziegums, un atkārtoti aicina saukt pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nosoda to, ka prezidents V. Putins parakstījis dekrētu par vienkāršotiem tirdzniecības noteikumiem, ar ko nodrošina piekļuves pasākumus nolūkā palielināt preču apriti uz un no Ukrainas Doņeckas un Luhanskas reģioniem, ko pagaidām nekontrolē oficiāla valdība, un aicina Krieviju šo dekrētu atsaukt; uzsver, ka šādi vienpusēji pasākumi pārkāpj Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti, tostarp attiecībā uz muitas kontroli, kā arī varētu palielināt spriedzi un paildzināt status quo, vienlaikus apgrūtinot turpmāko reintegrācijas procesu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē Starptautiskās Krimas platformas izveidi un darbības; uzskata to par svarīgu instrumentu, kā Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju saglabāt par vienu no starptautiskās darba kārtības prioritātēm; pauž gandarījumu par ES stingro atbalstu šai iniciatīvai un prasa ES arī turpmāk piedalīties tās apspriežu un koordinācijas formāta izstrādē; pauž nožēlu, ka starptautiskajām organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem joprojām liegts ieceļot Krimā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Krievijas tautu neticēt izvērstajai oficiālajai propagandai, kas rietumvalstis pasniedz kā Krievijas tautas un Krievijas valsts ienaidniekus; atgādina, ka demokrātija un brīvība ir drauds vienīgi korumpētajai Krievijas elitei, nevis tautai; pauž vēlmi iesaistīties dialogā un veidot turpmākas attiecības ar demokrātisku Krieviju; atgādina, ka gan ārēji, gan iekšēji īstenotā agresīvā “Kremlim vienmēr taisnība” politika kaitē Krievijas tautai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atbalsta Ukrainas varas iestāžu centienus reformēt valsti saskaņā ar asociācijas nolīguma un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas noteikumiem; prasa ES iestādēm saglabāt ticamu ilgtermiņa perspektīvu Ukrainai, tāpat kā jebkurai citai Eiropas valstij, pievienoties ES saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu; uzsver, ka šādi centieni ir vajadzīgi, lai palielinātu Ukrainas izturētspēju un efektīvāk cīnītos pret pašreizējo un turpmāko Krievijas agresiju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Ukrainas prezidentam, valdībai un Augstākajai radai, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un Valsts Domei. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/150 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/150

---

P9_TA(2021)0516

Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2021. gada 16. decembra rezolūcija par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem īstenošanu (2021/2885(RSP))

(2022/C 251/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Kimberli procesa sertifikācijas sistēmu (KPCS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kimberli procesa sertifikācijas sistēmu (KPCS),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (1) un Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (COM(2021)0115), kuras mērķis ir skaidrības labad pārstrādāt turpmākus grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (1) un Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (COM(2021)0115), kuras mērķis ir skaidrības labad pārstrādāt turpmākus grozījumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 9. jūnija Regulu (ES) 2021/947, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē” (3),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu (O-000073/2021 – B9-0044/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu (O-000073/2021 – B9-0044/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā KPCS 2003. gadā tika izveidota kā ANO pilnvarota sertifikācijas sistēma, lai apturētu tirdzniecību ar konfliktu dimantiem, kas veicināja pilsoņu karus; tā kā KPCS ir trīspusēja struktūra, kurā ir iesaistītas valdības kā lēmumu pieņēmējas un starptautiskā dimantu nozare un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji kā novērotāji; tā kā KPCS 56 dalībnieki, kas pārstāv 82 valstis (ES ar tās 27 dalībvalstīm tiek uzskatīta par vienu dalībnieku), lēmumus pieņem vienprātīgi; |
| --- | --- |

A.

tā kā KPCS 2003. gadā tika izveidota kā ANO pilnvarota sertifikācijas sistēma, lai apturētu tirdzniecību ar konfliktu dimantiem, kas veicināja pilsoņu karus; tā kā KPCS ir trīspusēja struktūra, kurā ir iesaistītas valdības kā lēmumu pieņēmējas un starptautiskā dimantu nozare un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji kā novērotāji; tā kā KPCS 56 dalībnieki, kas pārstāv 82 valstis (ES ar tās 27 dalībvalstīm tiek uzskatīta par vienu dalībnieku), lēmumus pieņem vienprātīgi;

| B. | tā kā KPCS konfliktu dimantus definē kā “neapstrādātus dimantus, ko nemiernieku kustības vai to sabiedrotie izmanto, lai finansētu konfliktus, kuru mērķis ir apdraudēt likumīgas valdības”; tā kā KPCS apgalvo, ka ir efektīvi gandrīz pilnībā apturējusi tirdzniecību ar konfliktu dimantiem atbilstoši to sākotnējai definīcijai, jo tagad tā veido mazāk nekā 1 % no neapstrādātu dimantu tirdzniecības apjoma salīdzinājumā ar 15 % 2003. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā KPCS konfliktu dimantus definē kā “neapstrādātus dimantus, ko nemiernieku kustības vai to sabiedrotie izmanto, lai finansētu konfliktus, kuru mērķis ir apdraudēt likumīgas valdības”; tā kā KPCS apgalvo, ka ir efektīvi gandrīz pilnībā apturējusi tirdzniecību ar konfliktu dimantiem atbilstoši to sākotnējai definīcijai, jo tagad tā veido mazāk nekā 1 % no neapstrādātu dimantu tirdzniecības apjoma salīdzinājumā ar 15 % 2003. gadā;

| C. | tā kā ar dimantiem bagātajās, konfliktu skartajās un augsta riska teritorijās saistībā ar dimanta ieguvi turpina notikt cilvēktiesību pārkāpumi, kas var ietvert bērnu un piespiedu darbu, sišanu, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību, cilvēku piespiedu pazušanu, piespiedu izlikšanu no mājokļa un pārmitināšanu, nelikumīgu zemes sagrābšanu un rituālu vai kultūras ziņā nozīmīgu vietu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar dimantiem bagātajās, konfliktu skartajās un augsta riska teritorijās saistībā ar dimanta ieguvi turpina notikt cilvēktiesību pārkāpumi, kas var ietvert bērnu un piespiedu darbu, sišanu, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību, cilvēku piespiedu pazušanu, piespiedu izlikšanu no mājokļa un pārmitināšanu, nelikumīgu zemes sagrābšanu un rituālu vai kultūras ziņā nozīmīgu vietu iznīcināšanu;

| D. | tā kā kopš KPCS kā globālas iniciatīvas stāšanās spēkā 2003. gadā ir mainījusies konfliktu būtība un reālā situācija uz vietas; tā kā KPCS neaptver situācijas, kad valsts vai privātie drošības spēki, uzņēmumi, noziedznieki vai bruņoti grupējumi plaši vai sistemātiski izmanto vardarbību, lai nodrošinātu savas ekonomiskās intereses dimantu ražošanā; tā kā pašlaik nevar apmierināt patērētāju vēlmi pēc noteiktības attiecībā uz dimantu izcelsmi un ētiskumu; tā kā tā rezultātā samazinās pieprasījums pēc dabiskiem dimantiem un līdz ar to cieš likumīgā dimantu nozare un nerūpnieciskie dimanta ieguvēji; tā kā tādi mehānismi kā KPCS ir regulāri jāpārskata un jāatjaunina, lai nodrošinātu to atbilstību patērētāju vēlmēm un starptautiskajām saistībām attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš KPCS kā globālas iniciatīvas stāšanās spēkā 2003. gadā ir mainījusies konfliktu būtība un reālā situācija uz vietas; tā kā KPCS neaptver situācijas, kad valsts vai privātie drošības spēki, uzņēmumi, noziedznieki vai bruņoti grupējumi plaši vai sistemātiski izmanto vardarbību, lai nodrošinātu savas ekonomiskās intereses dimantu ražošanā; tā kā pašlaik nevar apmierināt patērētāju vēlmi pēc noteiktības attiecībā uz dimantu izcelsmi un ētiskumu; tā kā tā rezultātā samazinās pieprasījums pēc dabiskiem dimantiem un līdz ar to cieš likumīgā dimantu nozare un nerūpnieciskie dimanta ieguvēji; tā kā tādi mehānismi kā KPCS ir regulāri jāpārskata un jāatjaunina, lai nodrošinātu to atbilstību patērētāju vēlmēm un starptautiskajām saistībām attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību un ilgtspējīgu attīstību;

| E. | tā kā ES strādāja pie konfliktu dimantu sākotnējās definīcijas KPCS pamatdokumentā paplašināšanas, cenšoties tajā iekļaut cilvēktiesību pārkāpumus, taču sekmīgu rezultātu nevarēja panākt, jo lēmuma pieņemšanai bija vajadzīga vienprātība un pret to iestājās dažas lielākās ražotājvalstis un tirdzniecības un patēriņa valstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES strādāja pie konfliktu dimantu sākotnējās definīcijas KPCS pamatdokumentā paplašināšanas, cenšoties tajā iekļaut cilvēktiesību pārkāpumus, taču sekmīgu rezultātu nevarēja panākt, jo lēmuma pieņemšanai bija vajadzīga vienprātība un pret to iestājās dažas lielākās ražotājvalstis un tirdzniecības un patēriņa valstis;

| F. | tā kā Pasaules Dimanta padomes garantiju sistēma ir visas nozares brīvprātīga pašregulācijas programma, kas seko Kimberli procesā sertificētajiem dimantiem piegādes ķēdē līdz grieztu un pulētu akmeņu tirdzniecībai, |
| --- | --- |

F.

tā kā Pasaules Dimanta padomes garantiju sistēma ir visas nozares brīvprātīga pašregulācijas programma, kas seko Kimberli procesā sertificētajiem dimantiem piegādes ķēdē līdz grieztu un pulētu akmeņu tirdzniecībai,

| 1. | uzsver, ka steidzami jāpārskata konfliktu dimantu definīcija, tajā piesaucot cilvēktiesības un ar konfliktiem saistītos dimantu ražošanas sociālos un vides aspektus, lai nodrošinātu, ka dimantu nonākšana ES tirgū nav saistīta ne ar cilvēktiesību pārkāpumiem, ne ar noziegumiem pret vidi, ko izdarījušas nemiernieku grupas, valdības vai privāti uzņēmumi; uzsver, ka KPCS būtu jāattiecina ne tikai uz neapstrādātiem dimantiem, bet arī uz grieztiem un pulētiem akmeņiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa KPCS efektīvāku īstenošanu, lai nodrošinātu, ka konfliktu dimanti neiekļūst likumīgajās piegādes ķēdēs; prasa stiprināt un labāk uzraudzīt iesaistīto valstu iekšējās kontroles, kā arī nodrošināt to labāku izpildi; mudina KPCS puses izveidot neatkarīgu uzraudzības mehānismu, jo ieteikumi, kas sniegti profesionālizvērtēšanas apmeklējumos, nav saistoši un bieži vien nespēj novērst nepilnības iekšējo kontroļu īstenošanā vai radīt būtiskas pārmaiņas KPCS minimālo prasību neievērošanas gadījumos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas par nesenajiem ziņojumiem par mēģinājumiem apklusināt pilsoniskās sabiedrības novērotājus pēdējā Kimberli procesa starpsesiju sanāksmē; atkārtoti uzsver pilsoniskās sabiedrības centrālo lomu KPCS trīspusējā struktūrā un prasa pilnībā ievērot pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vārda brīvību; atzīmē, cik svarīgi ir nodrošināt uzticamu finansējumu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas konfliktu izrakteņu un dimantu jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē likumīgās dimantu nozares saistības attiecībā uz KPCS un Pasaules Dimantu padomes garantiju sistēmas izveidi; norāda, ka darbvietu radīšana un ienākumi ieguves kopienām ir atkarīgi no stabilām, pārredzamām un atbildīgām piegādes ķēdēm dimantu nozarē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ir būtiski spēt izsekot dimantiem no raktuvēm līdz tirgum, neaprobežojoties tikai ar dimantu sūtījumiem pievienotās dokumentācijas pārbaudi; pilnībā atbalsta ideju par jaunu tehnoloģiju, piemēram, blokķēžu, izmantošanu, lai uzlabotu izsekojamību; atzinīgi vērtē darbu pie Kimberli procesa sertifikātu digitalizācijas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi novērst ar dimantiem saistītu konfliktu un vardarbības pamatcēloņus visā piegādes ķēdē; prasa Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam nodrošināt, ka saskaņā ar Miera, stabilitātes un konfliktu novēršanas tematisko programmu tiek piešķirti pietiekami līdzekļi spēju veidošanai ar mērķi atbalstīt ilgtspējīgu un uz kontekstuālu konflikta izpratni balstītu dabas resursu pārvaldību un atbilstību Kimberli procesam un citām līdzīgām iniciatīvām, kas piemērojamas konfliktu izrakteņiem, lai uzlabotu ieguves kopienu iztiku un veicinātu nerūpniecisko ieguvi; prasa, lai tie, kas piešķir ģeogrāfiskos līdzekļus, ņemtu vērā arī spēju veidošanas un konfliktu novēršanas darbības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa ES arī turpmāk būt globālai līderei tādu atbildīgu ieguves iniciatīvu īstenošanā kā ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un atjauninātās ESAO vadlīnijas starptautiskiem uzņēmumiem; atkārtoti norāda, ka atbildīgai avotu izvēlei un pienācīgai pārbaudei ir jāatbilst ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa ES rādīt piemēru un turpināt īstenot uz vērtībām balstītu tirdzniecības programmu, lai radītu pozitīvas pārmaiņas trešās valstīs; šajā sakarā norāda, ka ES noteikumiem par dimantu tirdzniecību ir jāatbilst visaugstākajam ambīciju līmenim; prasa ES apsvērt papildu autonomus pasākumus, kas nolūkā novērst KPCS trūkumus nodrošinātu, ka neapstrādāti, griezti un pulēti dimanti, kuru iegūšanā ir pārkāptas cilvēktiesības, netiek laisti ES tirgū; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Eiropas Ārējās darbības dienestam un Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas vadītājai valstij un tās vietniecei. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 28. lpp.

(2)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(3)  OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Pirmdiena, 2021. gada 13. decembris

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/153 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/153

---

P9_TA(2021)0484

Veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšana ***II

Eiropas Parlamenta 2021. gada 13. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, kas attiecas uz veselības aprūpes tehnoloģiju novērtēšanu un ar ko groza Direktīvu 2011/24/ES (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 251/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10531/3/2021 – C9-0422/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10531/3/2021 – C9-0422/2021),

| — | ņemot vērā argumentētos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Vācijas Bundestāgs, Francijas parlamenta Senāts un Polijas Sejms un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā argumentētos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Vācijas Bundestāgs, Francijas parlamenta Senāts un Polijas Sejms un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija un 2021. gada 27. aprīļa atzinumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 23. maija un 2021. gada 27. aprīļa atzinumus (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0051),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0334/2021),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 283, 10.8.2018., 28. lpp. un OV C 286, 16.7.2021., 95. lpp.

(2)  OV C 449, 23.12.2020., 638. lpp.

---

Otrdiena, 2021. gada 14. decembris

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/154

---

P9_TA(2021)0485

Savienības tarifa kvota augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/216 groza attiecībā uz Savienības tarifa kvotu augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0313), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0313),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0228/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 8. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0333/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0333/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0146

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulu (ES) 2019/216 attiecībā uz Savienības tarifa kvotu augstākā labuma liellopu gaļai no Paragvajas

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/111.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/155 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/155

---

P9_TA(2021)0486

Eiropas Jaunatnes gads (2022. gads) ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0634), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0634),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0379/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0379/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 10. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 10. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas 2021. gada 17. novembra vēstuli par budžeta saskaņošanas rezultātiem attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas 2021. gada 17. novembra vēstuli par budžeta saskaņošanas rezultātiem attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0322/2021),

| A. | tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2021)0328

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2021/... par Eiropas Jaunatnes gadu (2022)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2021/2316.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par Eiropas Jaunatnes gada (2022) finansēšanu — Lēmums (ES) 2021/2316

Eiropas Parlaments un Padome ir vienisprātis, ka minimālais darbības budžets Eiropas Jaunatnes gada (2022) īstenošanai ir jānosaka 8 miljonu EUR apmērā. No minētās summas 3 miljoni EUR būs no Eiropas Solidaritātes korpusa 2022. gada budžeta, bet 5 miljoni EUR — no programmas “Erasmus+” 2022. gada budžeta.

Turklāt likumdevēji ir apņēmušies atstāt paliekošu Eiropas gada mantojumu pēc 2022. gada. Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, saskaņā ar LESD 314. pantu jebkāds papildu finansējums pēc 2022. gada būtu jānosaka daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam.

Komisijas paziņojums par Eiropas Jaunatnes gada (2022) finansēšanu — Lēmums (ES) 2021/2316

Komisija ņem vērā likumdevēju vienošanos ieviest minimālo darbības budžetu 8 miljonu EUR apmērā Eiropas Jaunatnes gada (2022) īstenošanai, neskarot iespēju veikt papildu iemaksas no citām attiecīgām Savienības programmām un instrumentiem papildus šai summai 8 miljonu EUR apmērā.

Turklāt Komisija visa Eiropas gada laikā veiks kartēšanu un regulāri atjauninās to, aprakstot iespējamos un faktiskos ES programmu un instrumentu ieguldījumus Eiropas Jaunatnes gada īstenošanā un ziņojot par pasākumiem. Eiropas Parlamentam un Padomei regulāri iesniegs informāciju par progresu, kas panākts Savienības programmu ieguldījumu izmantošanā. Šīs iemaksas būtu jāuzskata par papildinošām un virs minimālā darbības budžeta 8 miljonu EUR apmērā.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/158 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/158

---

P9_TA(2021)0487

Kopējas izmeklēšanas grupas: saskaņošana ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI groza attiecībā uz tā saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0005/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 17. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 17. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0236/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0236/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0008

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2002/465/TI attiecībā uz tā saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/211.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/159

---

P9_TA(2021)0488

Eiropas izmeklēšanas rīkojums krimināllietās: saskaņošana ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2014/41/ES groza attiecībā uz tās saskaņošanu ar ES noteikumiem par personas datu aizsardzību (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0006/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 17. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 17. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0237/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0237/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0009

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 14. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvu 2014/41/ES attiecībā uz tās saskaņošanu ar Savienības noteikumiem par personas datu aizsardzību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/228.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/160

---

P9_TA(2021)0490

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana, lai sniegtu palīdzību Horvātijai

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu palīdzību Horvātijai saistībā ar vairākām zemestrīcēm, kas sākās 2020. gada 28. decembrī (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

(2022/C 251/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0963 – C9-0403/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0963 – C9-0403/2021),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), un jo īpaši tās 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), un jo īpaši tās 9. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 10. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 10. punktu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par zemestrīču seku mazināšanu Horvātijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. janvāra rezolūciju par zemestrīču seku mazināšanu Horvātijā (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par efektivitāti, ar kādu dalībvalstis izmanto ES Solidaritātes fonda līdzekļus dabas katastrofu gadījumos (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par efektivitāti, ar kādu dalībvalstis izmanto ES Solidaritātes fonda līdzekļus dabas katastrofu gadījumos (5),

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0343/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0343/2021),

| 1. | pauž visdziļāko solidaritāti un atbalstu visām zemestrīcēs cietušajām personām un viņu ģimenēm, kā arī Horvātijas valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kuras ir iesaistītas seku likvidēšanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē lēmumu kā apliecinājumu taustāmai un pamanāmai Savienības solidaritātei ar tās pilsoņiem un Horvātijas reģioniem, kurus laikposmā no 2020. gada 28. decembra līdz 2021. gada 21. februārim skārušas zemestrīces; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) ir steidzami jāpiešķir finansiāla palīdzība, lai nodrošinātu, ka atbalsts var savlaicīgi sasniegt skartos reģionus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka, kopš Horvātija 2021. gada 18. martā iesniedza pieteikumu par finansiālo atbalstu, pagāja ievērojams laiks, līdz Komisija 2021. gada oktobra beigās ierosināja priekšlikumu par līdzekļu izmantošanu; vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir ātri izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, lai sniegtu palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem un reģioniem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka 2021.–2027. gada DFS pirmajā gadā ESSF ir bijis pakļauts ievērojamam spiedienam, dabas katastrofas pēc būtības nav prognozējamas un klimata pārmaiņu dēļ to skaits un nopietnība laika gaitā, visticamāk, palielināsies un tās radīs lielākus izdevumus; tādēļ uzsver pieaugošās bažas par ESSF pieejamo resursu nepietiekamību laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam; uzskata, ka kopējā finansējuma summa un piešķiršanas kārtība attiecībā uz rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos (SEAR) nenodrošina ESSF optimālu efektivitāti, un aicina nākamajā 2021.–2027. gada DFS novērtēšanā SEAR pārskatīt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0023.

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0429.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu, lai sniegtu atbalstu Horvātijai saistībā ar vairākām zemestrīcēm, kas notika laikposmā, sākot no 2020. gada 28. decembra

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/49.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/163

---

P9_TA(2021)0491

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — pieteikums EGF/2021/003 IT/Porto Canale — Itālija

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

(2022/C 251/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0935 – C9-0399/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0935 – C9-0399/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0345/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0345/2021),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā, un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā, un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija;

| B. | tā kā 2021. gada 15. jūlijā Itālija iesniedza pieteikumu EGF/2021/003 IT/Porto Canale, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. septembra līdz 2021. gada 1. janvārimNUTS 2 reģionā Sardīnijā (ITG2) Itālijā 190 darbinieki zaudēja darbu uzņēmumā Porto Industriale di Cagliari SpA saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 52. nodaļā (“Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības”); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 15. jūlijā Itālija iesniedza pieteikumu EGF/2021/003 IT/Porto Canale, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. septembra līdz 2021. gada 1. janvārimNUTS 2 reģionā Sardīnijā (ITG2) Itālijā 190 darbinieki zaudēja darbu uzņēmumā Porto Industriale di Cagliari SpA saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 52. nodaļā (“Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības”);

| C. | tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 3. punktā minētajiem intervences kritērijiem, atkāpjoties no EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbu zaudējušos darba ņēmējus attiecīgajos piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātas personas, kuru darbība arī ir beigusies; |
| --- | --- |

C.

tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 3. punktā minētajiem intervences kritērijiem, atkāpjoties no EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušajiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbu zaudējušos darba ņēmējus attiecīgajos piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātas personas, kuru darbība arī ir beigusies;

| D. | tā kā, lai gan četru mēnešu atsauces periodā darbu zaudēja mazāk nekā 200 cilvēku, atkāpi no 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta varētu piešķirt, jo tas notika nelielā darba tirgū, kurā IKP uz vienu iedzīvotāju 2018. gadā bija 21 600 EUR salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju 31 000 EUR (4), un to smagi ietekmēja 2008. gada krīze (5) un pandēmijas krīze (6); |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai gan četru mēnešu atsauces periodā darbu zaudēja mazāk nekā 200 cilvēku, atkāpi no 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta varētu piešķirt, jo tas notika nelielā darba tirgū, kurā IKP uz vienu iedzīvotāju 2018. gadā bija 21 600 EUR salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju 31 000 EUR (4), un to smagi ietekmēja 2008. gada krīze (5) un pandēmijas krīze (6);

| E. | tā kā darbība Kaljāri ostā laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam samazinājās un satiksme 2018. gadā samazinājās par 90 % sakarā ar to, ka tai nav sauszemes savienojuma ar Itālijas pārējo teritoriju un konteinerpārvadājumu apjomi un operācijas tika pārvietotas uz centrālajiem mezgliem, kas atrodas Vidusjūras baseina malās; |
| --- | --- |

E.

tā kā darbība Kaljāri ostā laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam samazinājās un satiksme 2018. gadā samazinājās par 90 % sakarā ar to, ka tai nav sauszemes savienojuma ar Itālijas pārējo teritoriju un konteinerpārvadājumu apjomi un operācijas tika pārvietotas uz centrālajiem mezgliem, kas atrodas Vidusjūras baseina malās;

| F. | tā kā 2019. gadā Contship Italia Group, kas ir konteineru termināļa koncesionāra Porto Industriale di Cagliari S.p.A vienīgais akcionārs, nolēma izbeigt savu darbību Kaljāri un brīvprātīgi likvidēt savu meitasuzņēmumu Porto Industriale di Cagliari SpA un, neraugoties uz trim pagarinājumiem, netika atrasts neviens jauns koncesionārs, kā rezultātā 190 darba ņēmēji, kas joprojām bija uzņēmuma darbinieki, tika atlaisti 2020. gada septembrī; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2019. gadā Contship Italia Group, kas ir konteineru termināļa koncesionāra Porto Industriale di Cagliari S.p.A vienīgais akcionārs, nolēma izbeigt savu darbību Kaljāri un brīvprātīgi likvidēt savu meitasuzņēmumu Porto Industriale di Cagliari SpA un, neraugoties uz trim pagarinājumiem, netika atrasts neviens jauns koncesionārs, kā rezultātā 190 darba ņēmēji, kas joprojām bija uzņēmuma darbinieki, tika atlaisti 2020. gada septembrī;

| G. | tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts 8. pantā Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam; |
| --- | --- |

G.

tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts 8. pantā Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam;

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 3. punktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Itālija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 1 493 407 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām izmaksām — 1 756 950 EUR, kuri ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 1 686 750 EUR apmērā un izdevumus par EGF īstenošanu (7)70 200 EUR apmērā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Itālijas iestādes pieteikumu iesniedza 2021. gada 15. jūlijā un Komisija pieteikuma novērtēšanu pabeidza 2021. gada 28. oktobrī, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pieteikums attiecas uz kopumā 190 darba ņēmējiem, kuri ir zaudējuši darbu uzņēmumā Porto Industriale di Cagliari SpA; turklāt norāda, ka saskaņā ar Itālijas aplēsēm pasākumos piedalīsies visi atbalsttiesīgie saņēmēji (paredzētie atbalsta saņēmēji); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina — paredzams, ka atlaišanai būs ievērojama sociālā ietekme uz Sardīnijas ekonomiku, kuru būtiski ietekmēja arī Covid-19 krīze un kurā nodarbinātības līmenis 2020. gadā samazinājās par 4,6 % salīdzinājumā ar samazinājumu par 2,0 % Itālijā kopumā (8); turklāt norāda, ka vēl viens pašlaik izskatāmais EGF pieteikums attiecas uz atlaišanu Air Italy Sardīnijā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka pandēmijas dēļ to Sardīnijas mājsaimniecību skaits, kuras ir palikušas bez darbaspēka ienākumiem, 2020. gadā palielinājās līdz 16,5 % (+3,5 procentpunkti salīdzinājumā ar 2019. gadu); |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka lielākā daļa darbu zaudējušo darba ņēmēju ir vīrieši (90,5 %) vecumā no 30 līdz 54 gadiem (98,4 %) ar vidējo izglītību vai pēcvidusskolas izglītību (83,7 %); |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Itālija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2020. gada 8. oktobrī un ka tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu būs no 2020. gada 8. oktobra līdz 24 mēnešiem pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, ietver šādas darbības: vispārīgas informācijas sniegšana un profesionālā orientācija, konsultācijas par karjeras attīstību, palīdzība darba meklēšanā, mentorēšana, lai pielāgotos jaunam darbam, atbalsts darījumdarbības sākšanai, finansiāls atbalsts uzņēmuma izveidei, apmācība, kā arī stimulēšanas pasākumi un ieguldījums specifiskajās izmaksās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē iespēju saskaņotajā paketē paredzēt īpašus ierobežota termiņa pasākumus, cita starpā izmaksāt bērnu aprūpes pabalstus, kā paredzēts EGF regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā, lai veicinātu darba meklētāju līdzdalību ierosinātajās darbībās un viņu pāreju uz darba dzīvi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka apmācība galvenokārt būs vērsta uz zaļo ekonomiku, zilo ekonomiku, individuālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kultūras mantojuma popularizēšanu un kultūras pasākumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka Itālijai administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2021. gada 18. janvārī un tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir no 2021. gada 18. janvāra līdz 31 mēnesim pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka tika plānots, ka pasākumi būs saskaņā ar Itālijas Valsts ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (SNSvS) (9) un ka saskaņotais personalizēto pakalpojumu kopums tika izstrādāts, apspriežoties ar Sardīnijas reģionu, ASPAL (10), Kaljāri pašvaldību, Kaljāri ostas pārvaldi un arodbiedrībām; norāda, ka sociālie partneri bija pilnībā iesaistīti pasākumu kopuma plānošanā un precizēšanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, nedz arī aizstāt jebkādus pabalstus vai tiesības, kas pienākas EGF piešķīruma saņēmējiem, lai nodrošinātu piešķīruma pilnīgu papildināmību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pieņem zināšanai to, ka visas procesuālās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(5)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardiniahttps://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(6)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna.
  Rapporto annuale, giugno 2021.

(7)  Saskaņā ar EGF regulas 7. panta 5. punktu.

(8)  Banca d’Italia.
  L'economia della Sardegna.
  Rapporto annuale, giugno 2021.

(9)  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS).

(10)  Reģionālā līmeņa valsts nodarbinātības dienesti.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/003 IT/Porto Canale

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/48.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/167 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/167

---

P9_TA(2021)0492

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — pieteikums EGF/2021/002 IT/Air Italy — Itālija

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

(2022/C 251/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0936 – C9-0400/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0936 – C9-0400/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0346/2021),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā, un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā, un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija;

| B. | tā kā 2021. gada 15. jūlijā Itālija iesniedza pieteikumu EGF/2021/002 IT/Air Italy, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. septembra līdz 2021. gada 1. janvārimNUTS 2 reģionā Sardīnijā (ITG2) Itālijā 466 darbinieki ir zaudējuši darbu uzņēmumā Air Italy SpA saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 51. nodaļā (“Gaisa transports”); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2021. gada 15. jūlijā Itālija iesniedza pieteikumu EGF/2021/002 IT/Air Italy, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. septembra līdz 2021. gada 1. janvārimNUTS 2 reģionā Sardīnijā (ITG2) Itālijā 466 darbinieki ir zaudējuši darbu uzņēmumā Air Italy SpA saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 51. nodaļā (“Gaisa transports”);

| C. | tā kā pieteikums attiecas uz 466 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuri atsauces periodā zaudēja darbu uzņēmumā Air Italy SpA, savukārt 145 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības izbeigšanu atsauces periodā, un tādējādi arī tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā pieteikums attiecas uz 466 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuri atsauces periodā zaudēja darbu uzņēmumā Air Italy SpA, savukārt 145 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības izbeigšanu atsauces periodā, un tādējādi arī tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem;

| D. | tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atskaites periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atskaites periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā;

| E. | tā kā uzņēmums Air Italy kopš tā izveides 2018. gadā ir saskāries ar dažādām grūtībām (4), sākot ar Meridiana Fly un Air Italy apvienošanu, kas radīja 160 miljonu EUR lielus zaudējumus 2018. gadā, beidzot ar 230 miljonu EUR lieliem zaudējumiem 2019. gadā; |
| --- | --- |

E.

tā kā uzņēmums Air Italy kopš tā izveides 2018. gadā ir saskāries ar dažādām grūtībām (4), sākot ar Meridiana Fly un Air Italy apvienošanu, kas radīja 160 miljonu EUR lielus zaudējumus 2018. gadā, beidzot ar 230 miljonu EUR lieliem zaudējumiem 2019. gadā;

| F. | tā kā 2020. gada 11. februārīAir Italy akcionāri apstiprināja brīvprātīgu likvidāciju un visu darbību atcelšanu no 2020. gada 25. februāra; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2020. gada 11. februārīAir Italy akcionāri apstiprināja brīvprātīgu likvidāciju un visu darbību atcelšanu no 2020. gada 25. februāra;

| G. | tā kā Air Italy1 453 darbinieku kolektīvās atlaišanas procedūra Covid-19 pandēmijas dēļ tika apturēta līdz 2020. gada septembrim (5); |
| --- | --- |

G.

tā kā Air Italy1 453 darbinieku kolektīvās atlaišanas procedūra Covid-19 pandēmijas dēļ tika apturēta līdz 2020. gada septembrim (5);

| H. | tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts 8. pantā Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (6), |
| --- | --- |

H.

tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts 8. pantā Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (6),

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Itālija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 3 874 640 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām izmaksām — 4 558 400 EUR, kuri ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 4 376 000 EUR apmērā un izdevumus par EGF īstenošanu (7)182 400 EUR apmērā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Itālijas iestādes pieteikumu iesniedza 2021. gada 15. jūlijā un Komisija pieteikuma novērtēšanu pabeidza 2021. gada 28. oktobrī, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka kopējais atbalsttiesīgo un paredzēto atbalsta saņēmēju skaits ir 611, un uzsver, ka gandrīz puse no atbalsttiesīgajām personām ir sievietes (48,11 %); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina — paredzams, ka atlaišanai būs ievērojama sociālā ietekme uz Sardīnijas ekonomiku, kuru būtiski ietekmēja arī Covid-19 krīze un kurā nodarbinātības līmenis 2020. gadā samazinājās par 4,6 % salīdzinājumā ar samazinājumu par 2,0 % Itālijā kopumā (8); turklāt norāda, ka vēl viens pašlaik izskatāmais EGF pieteikums attiecas uz atlaišanu Porto Canale Sardīnijā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka pandēmijas dēļ to Sardīnijas mājsaimniecību skaits, kuras ir palikušas bez darbaspēka ienākumiem, 2020. gadā palielinājās līdz 16,5 % (+3,5 procentpunkti salīdzinājumā ar 2019. gadu); |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka lielākajai daļai darbu zaudējušo darba ņēmēju ir vidējā izglītība vai pēcvidusskolas izglītība (93,3 %) un viņi ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem (69,23 %); pieņem zināšanai to, ka otrā lielākā vecuma grupa ir personas vecumā pēc 54 gadiem (30,77 %), kas var saskarties ar papildu problēmām saistībā ar reintegrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Itālija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2020. gada 4. novembrī un ka tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu būs no 2020. gada 4. novembra līdz 24 mēnešiem pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības: vispārīgas informācijas sniegšana un profesionālā orientācija, palīdzība darba meklēšanā, apmācība, konsultēšana darījumdarbības sākšanai, finansiāls ieguldījums uzņēmējdarbības sākšanai, kā arī stimulēšanas pasākumi un ieguldījums specifiskajās izmaksās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē iespēju saskaņotajā paketē paredzēt īpašus ierobežota termiņa pasākumus, cita starpā izmaksāt bērnu aprūpes pabalstus, kā paredzēts EGF regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā, lai veicinātu darba meklētāju līdzdalību ierosinātajās darbībās un viņu pāreju uz darba dzīvi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka Eiropas Savienība ir sociāli atbildīga par to, lai darbu zaudējušiem darba ņēmējiem tiktu nodrošināta kvalifikācija, kas nepieciešama ekoloģiskai un taisnīgai pārveidei saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, jo īpaši darbiniekiem, kuru kvalifikācija ir saistīta ar nozarēm, kurās pašlaik raksturīga augsta oglekļa intensitāte; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka apmācība galvenokārt būs vērsta uz zaļo ekonomiku, zilo ekonomiku, individuālajiem pakalpojumiem, veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kultūras mantojuma popularizēšanu un kultūras pasākumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka Itālijai administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2020. gada 4. novembrī un tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir no 2020. gada 4. novembra līdz 31 mēnesim pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka tika plānots, ka pasākumi būs saskaņā ar Itālijas nacionālo ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (SNSvS) un ka saskaņotais personalizēto pakalpojumu kopums tika apspriests ar ASPAL, reģionālajiem valsts nodarbinātības dienestiem, Sardīnijas reģionu un attiecīgajām arodbiedrībām; norāda, ka sociālie partneri bija pilnībā iesaistīti pasākumu plānošanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver — Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, nedz arī aizstāt jebkādus pabalstus vai tiesības, kas pienākas EGF piešķīruma saņēmējiem, lai nodrošinātu piešķīruma pilnīgu papildināmību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pieņem zināšanai to, ka visas procesuālās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  Piemēram, strīdi ar Alitalia par maršrutiem starp Itālijas kontinentālo daļu un Sardīniju: www.quifinanza.it/soldi/air-italy; trīs ASV pārvadātāju iebildumi pret Air Italy beznosēšanās reisu skaita pieaugumu starp ASV un Eiropu: https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000 vai prasība pārtraukt izmantot trīs jaunus Boeing 737 Max gaisa kuģus drošības trūkumu dēļ: www.quifinanza.it/soldi/air-italy.

(5)  Decreto Legge 17 marzo 2020, n.18. art. 46.

(6)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(7)  Saskaņā ar EGF regulas 7. panta 5. punktu.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu – EGF/2021/002 IT/Air Italy

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/51.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/171 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/171

---

P9_TA(2021)0493

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — pieteikums EGF/2021/004 ES/Aragón automotive — Spānija

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saskaņā ar Spānijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

(2022/C 251/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0683 – C9-0404/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0683 – C9-0404/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0344/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0344/2021),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija;

| B. | tā kā Spānija iesniedza pieteikumu EGF/2021/004 ES/Aragón automotive, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 1. maijamNUTS 2. līmeņa reģionā Aragonā (ES24) Spānijā 592 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 29. nodaļā (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”); |
| --- | --- |

B.

tā kā Spānija iesniedza pieteikumu EGF/2021/004 ES/Aragón automotive, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2020. gada 1. novembra līdz 2021. gada 1. maijamNUTS 2. līmeņa reģionā Aragonā (ES24) Spānijā 592 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 29. nodaļā (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”);

| C. | tā kā pieteikums attiecas uz 592 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuri atsauces periodā beidza darbību piecdesmit uzņēmumos (4), savukārt 460 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības beigšanos atsauces periodā, un tādējādi arī tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā pieteikums attiecas uz 592 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuri atsauces periodā beidza darbību piecdesmit uzņēmumos (4), savukārt 460 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības beigšanos atsauces periodā, un tādējādi arī tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem;

| D. | tā kā pieteikums balstās uz EGF regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas paredz, ka sešu mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem uzņēmumos, kuri darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums balstās uz EGF regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas paredz, ka sešu mēnešu atsauces periodā darbība beigusies vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem uzņēmumos, kuri darbojas tajā pašā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un atrodas vienā reģionā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī;

| E. | tā kā Covid-19 pandēmija, Spānijā (5) 2020. gada 2. ceturksnī īstenotie stingrie pārvietošanās ierobežojumi un tam sekojošais pusvadītāju deficīts (6) ir negatīvi ietekmējuši autobūves nozari šajā valstī, tāpēc no 2021. gada janvāra līdz jūnijam transportlīdzekļu ražošana Spānijā (1,2 miljoni vienību) joprojām bija par 21,6 % zemāka nekā ražošana tajā pašā laikposmā 2019. gadā (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā Covid-19 pandēmija, Spānijā (5) 2020. gada 2. ceturksnī īstenotie stingrie pārvietošanās ierobežojumi un tam sekojošais pusvadītāju deficīts (6) ir negatīvi ietekmējuši autobūves nozari šajā valstī, tāpēc no 2021. gada janvāra līdz jūnijam transportlīdzekļu ražošana Spānijā (1,2 miljoni vienību) joprojām bija par 21,6 % zemāka nekā ražošana tajā pašā laikposmā 2019. gadā (7);

| F. | tā kā Aragonā autobūves nozares veido 2,42 % no neto nodarbinātības un aptuveni 6 % no reģiona IKP (8) un tā kā reģistrētais bezdarbs tagad par 26 % pārsniedz pirmspandēmijas līmeni (75 578 darba meklētāji 2021. gada jūnijā salīdzinājumā ar 60 000 darba meklētāju 2019. gada jūnijā) (9); |
| --- | --- |

F.

tā kā Aragonā autobūves nozares veido 2,42 % no neto nodarbinātības un aptuveni 6 % no reģiona IKP (8) un tā kā reģistrētais bezdarbs tagad par 26 % pārsniedz pirmspandēmijas līmeni (75 578 darba meklētāji 2021. gada jūnijā salīdzinājumā ar 60 000 darba meklētāju 2019. gada jūnijā) (9);

| G. | tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā, |
| --- | --- |

G.

tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Spānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 1 404 863 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām izmaksām — 1 652 780 EUR, kuri ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 1 600 280 EUR apmērā un izdevumus par EGF īstenošanu (10)52 500 EUR apmērā; norāda, ka visas procesuālās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Spānijas iestādes pieteikumu iesniedza 2021. gada 26. jūlijā un Komisija pieteikuma izvērtēšanu pabeidza 2021. gada 8. novembrī, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pieteikums attiecas uz kopumā 1 052 darba ņēmējiem, kas atlaisti Spānijas autobūves nozarē; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar Spānijas aplēsēm pasākumos piedalīsies tikai 320 no visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem (paredzētie atbalsta saņēmēji); mudina vietējās iestādes aktīvāk motivēt darbu zaudējušās personas piedalīties ierosinātajās darbībās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka trešdaļa paredzēto atbalsta saņēmēju ir sievietes (34,1 %) un gandrīz 40 % ir vecāki par 54 gadiem (39,7 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka paredzams, ka atlaišanai būs ievērojama sociālā ietekme uz Aragonas ekonomiku, kur 60 % darba meklētāju ir sievietes un 49 % no visiem darba meklētājiem ir vecāki par 50 gadiem (11); tādēļ pauž nožēlu par to, ka atlaišana īpaši skars divu kategoriju darba ņēmējus, kuri jau ir nelabvēlīgākā situācijā reģionālajā darba tirgū; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka Spānija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2021. gada 15. oktobrī un ka tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu būs no 2021. gada 15. oktobra līdz 24 mēnešiem pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami darbu zaudējušiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, ietver šādas darbības: vispārīga informācija un informatīvās sanāksmes, karjeras konsultēšana, intensīva palīdzība darba meklēšanā, horizontālā, pārkvalificēšanās un kvalifikācijas celšanas apmācība, kā arī monetārie stimuli; tā kā 34,1 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir sievietes, mudina iestādes vairāk koncentrēties uz programmām un darbībām, kas izstrādātas, ņemot vērā sieviešu intereses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka plānotie pasākumi būtu jāīsteno saskaņā ar Spānijas aprites ekonomikas stratēģiju, pamatojoties uz netoksisku materiālu aprites cikliem, un ka apmācības pasākumiem būtu jāatbilst prasībai izplatīt prasmes, kas vajadzīgas digitālajā rūpniecības laikmetā un resursefektīvā ekonomikā saskaņā ar EGF regulas 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu Spānijai sāka rasties 2021. gada 1. oktobrī un tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir no 2021. gada 1. oktobra līdz 31 mēnesim pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar sociālajiem partneriem (UGT (12), CCOO (13), CEPYME (14) un CEOE (15)); |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver — Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti norāda, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt nedz darbības, par kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, nedz jebkādus pabalstus vai tiesības, kas pienākas EGF piešķīruma saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka šis piešķīrums ir pilnībā papildinošs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  Adieconti S.L., Lear Corporation Asientos S.L., Adient Automotive S.L., Lecitrailer Post Venta Zaragoza S.L., Adient Seating Spain S.L., Lecitrailer S.A., Af Aftermarket Iberica S.L. , Magna Automotive Spain S.A.U., Android Industries Zaragoza S.L., Mahle Behr Spain S.A., Arcelormital Tailored Blanks Zaragoza S.L., Majorel Sp Solutions S.A.U, Carrocerías Moncayo S.L., Mann-Hummel Iberica S.A., Carrocerías Vicam S.L., Modulos Ribera Alta S.L.U., Carrocerías Vicente Salomon Sanz S.L., Opel España S.L.U., Casting Ros S.A., Proma Hispania S.A.Ad, Celulosa Fabril S.A., Remolques Jalon S.L., Cooper Estándar Automotive España Slu, Rhenus Automotive Systems Zaragoza, Copo Aragón S.L.U., Rigual S.A., Copo Zaragoza S.A., Ronal Iberica S.A. Unipersonal, Dana Automoción S.A., Schmitz Cargobull Iberica S.A., Faurecia Automotive España S.A., Seguridad De Servicio Movil S.L., Faurecia Sistemas de Escape, Talleres Emilio Montañes S.A., Flexngate Aragón S.L., Ti Group Automotive Systems S.A., Gestamp Aragón S.A., Traf Automotions S.L., Gestamp Manufacturing Autochasis S.L., Tristone Flowtech Spain S.A., Icer Brakes S.A., Union Tecnológica del Automóvil S.L., Ilunion Servicios Industriales Aragón S.L., Valeo Térmico S.A., Ilunion Servicios Industriales S.L., Zanini Epila S.L., Insonorizantes Pelzer S.A., ZF-Aftermarket Ibérica SL., Kdk-Dongkook Automotive Spain S.A. un Zfoam España SL.

(5)  Saskaņā ar Confemetal un Anfac datiem pandēmija ir būtiski ietekmējusi Spānijas autobūves nozarē darbojošos uzņēmumu darbību un apgrozījumu, kā rezultātā 2020. gadā salīdzinājumā ar 2019. gadu samazinājās pārdošanas apjoms (32,3 %), ražošanas apjoms (18,9 %) un apgrozījums (11,3 %): https://anfac.com/wp-content/uploads/2021/07/Informe-Anual-ANFAC-2020.pdf

(6)  Tika prognozēts, ka 2021. gada sākumā mikroshēmu krīze autobūves nozarē radīs zaudējumus aptuveni 60 miljardu EUR apmērā. Šis skaitlis ir koriģēts, to palielinot līdz vairāk nekā 90 miljardiem EUR: https://www.consultancy.eu/news/6273/global-chip-shortage-costs-automotive-sector-90-billion

(7)  https://cincodias.elpais.com/cincodias/2021/07/22/companias/1626961844_041144.html

(8)  https://caaragon.com/

(9)  https://www.facebook.com/GobAragon/posts/6537004519658572

(10)  Saskaņā ar EGF regulas 7. panta 5. punktu.

(11)  http://www.aragon.es/iaest (reģistrētais bezdarbs, 2021. g. jūnijs).

(12)  http://www.ugt.es

(13)  https://www.ccoo.es

(14)  https://www.cepyme.es

(15)  https://www.ceoe.es

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saskaņā ar Spānijas iesniegto pieteikumu (EGF/2021/004 ES/Aragón automotive)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/50.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/175

---

P9_TA(2021)0494

Lielāka paredzamība dalībvalstīm un ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūru paredzēšana *

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

(Apspriešanās)

(2022/C 251/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0327), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0327),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0257/2021),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar kuru atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (2) un jo īpaši tā 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar kuru atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (2) un jo īpaši tā 10. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 30. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2021/770 par pašu resursa aprēķināšanu, kas pamatojas uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamu minēto pašu resursu, par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, un par dažiem aspektiem attiecībā uz pašu resursu, kas pamatojas uz nacionālo kopienākumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 30. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2021/770 par pašu resursa aprēķināšanu, kas pamatojas uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamu minēto pašu resursu, par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, un par dažiem aspektiem attiecībā uz pašu resursu, kas pamatojas uz nacionālo kopienākumu (3),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2021 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (COM(2021) 327 final, 2021. gada 25. jūnijā., 2021/0161 (NLE)) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 2/2021 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (COM(2021) 327 final, 2021. gada 25. jūnijā., 2021/0161 (NLE)) (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta normatīvo rezolūciju par projektu Padomes regulai par pašu resursa aprēķināšanu, kas pamatojas uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamu minēto pašu resursu, par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, un par dažiem aspektiem attiecībā uz pašu resursu, kas pamatojas uz nacionālo kopienākumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta normatīvo rezolūciju par projektu Padomes regulai par pašu resursa aprēķināšanu, kas pamatojas uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamu minēto pašu resursu, par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, un par dažiem aspektiem attiecībā uz pašu resursu, kas pamatojas uz nacionālo kopienākumu (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0347/2021),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Lai gan Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (11) ir nodrošinājusi stingru un stabilu pamatu Savienības finansēšanas mehānismiem, ir jāuzlabo noteikumi par pašu resursu nodošanu, lai nodrošinātu dalībvalstīm lielāku paredzamību
  un precizētu strīdu izšķiršanas procedūras
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.

Lai gan Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (11) ir nodrošinājusi stingru un stabilu pamatu Savienības finansēšanas mehānismiem, ir jāuzlabo noteikumi par pašu resursu nodošanu, lai nodrošinātu dalībvalstīm lielāku paredzamību
  un precizētu strīdu izšķiršanas procedūras
  .

| 1. | Lai gan Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (11) ir nodrošinājusi stingru un stabilu pamatu Savienības finansēšanas mehānismiem, ir jāuzlabo
  daži
  noteikumi par pašu resursu nodošanu, lai nodrošinātu dalībvalstīm lielāku paredzamību. |
| --- | --- |

1.

Lai gan Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (11) ir nodrošinājusi stingru un stabilu pamatu Savienības finansēšanas mehānismiem, ir jāuzlabo
  daži
  noteikumi par pašu resursu nodošanu, lai nodrošinātu dalībvalstīm lielāku paredzamību.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | Lai nodrošinātu sistēmas samērīgumu un vienlaikus saglabātu preventīvo ietekmi, Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikts, ka procentu likmes palielinājums virs pamatlikmes nepārsniedz16 procentu punktus. Maksimālo robežu 16 procentu punktu apmērā piemēro tikai tiem gadījumiem, kas kļuvuši zināmi pēc Padomes Regulas (ES, Euratom) 2016/804

   (12)

  stāšanās spēkā. Līdz ar to uz gadījumiem, kuri bija zināmi jau pirms Regulas 2016/804 stāšanās spēkā un kuros procentu summa ir izteikti liela, šo ierobežojumu attiecināt nevar neatkarīgi no tā, vai procentu summa jau ir paziņota dalībvalstīm. Šādos gadījumos dalībvalstīm joprojām ir jāmaksā procentu summas, kas salīdzinājumā ar maksājamās pamatsummas summu nav samērīgas. Lai precizētu un vienkāršotu attiecīgos Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikumus, palielinājuma ierobežojums 16 procentu punktu apmērā būtu jāpiemēro visām procentu summām, kas nav paziņotas dalībvalstīm pirms šīs regulas stāšanās spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.

Lai nodrošinātu sistēmas samērīgumu un vienlaikus saglabātu preventīvo ietekmi, Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikts, ka procentu likmes palielinājums virs pamatlikmes nepārsniedz16 procentu punktus. Maksimālo robežu 16 procentu punktu apmērā piemēro tikai tiem gadījumiem, kas kļuvuši zināmi pēc Padomes Regulas (ES, Euratom) 2016/804

   (12)

  stāšanās spēkā. Līdz ar to uz gadījumiem, kuri bija zināmi jau pirms Regulas 2016/804 stāšanās spēkā un kuros procentu summa ir izteikti liela, šo ierobežojumu attiecināt nevar neatkarīgi no tā, vai procentu summa jau ir paziņota dalībvalstīm. Šādos gadījumos dalībvalstīm joprojām ir jāmaksā procentu summas, kas salīdzinājumā ar maksājamās pamatsummas summu nav samērīgas. Lai precizētu un vienkāršotu attiecīgos Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikumus, palielinājuma ierobežojums 16 procentu punktu apmērā būtu jāpiemēro visām procentu summām, kas nav paziņotas dalībvalstīm pirms šīs regulas stāšanās spēkā.

svītrots

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. | Gadījumiem, kad starp dalībvalstīm un Komisiju rodas domstarpības par tradicionālo pašu resursu nodošanu, nolūkā uzlabot pārredzamību un precizēt dalībvalstu tiesības uz aizstāvību būtu jāformalizē un Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 jāievieš pārskatīšanas procedūra. Turklāt būtu jāievieš noteikumi, kas atspoguļotu pašreizējo ar maksājumiem, uz kuriem attiecas atrunas, saistītā prakse, kas paver iespēju saskaņā ar LESD 268. pantu un 340. panta 2. punktu celt prasību pret Komisiju par nepamatotu iedzīvošanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.

Gadījumiem, kad starp dalībvalstīm un Komisiju rodas domstarpības par tradicionālo pašu resursu nodošanu, nolūkā uzlabot pārredzamību un precizēt dalībvalstu tiesības uz aizstāvību būtu jāformalizē un Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 jāievieš pārskatīšanas procedūra. Turklāt būtu jāievieš noteikumi, kas atspoguļotu pašreizējo ar maksājumiem, uz kuriem attiecas atrunas, saistītā prakse, kas paver iespēju saskaņā ar LESD 268. pantu un 340. panta 2. punktu celt prasību pret Komisiju par nepamatotu iedzīvošanos.

svītrots

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014

10.b pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pievieno šādu 7. punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

pievieno šādu 7. punktu:

svītrots

| | “7.
     
  Ja dalībvalsts un Komisija nevar vienoties par īpašiem PVN pašu resursu pielāgojumiem, kas minēti šā panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, dalībvalsts var lūgt Komisiju pārskatīt savu novērtējumu saskaņā ar 13.b pantu.”; |
| --- | --- |

“7.
     
  Ja dalībvalsts un Komisija nevar vienoties par īpašiem PVN pašu resursu pielāgojumiem, kas minēti šā panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, dalībvalsts var lūgt Komisiju pārskatīt savu novērtējumu saskaņā ar 13.b pantu.”;

Grozījums Nr. 5

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014

Euratom

12. pants – 5. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

svītrots

svītrots

| | “Kopējais palielinājums saskaņā ar šā punkta pirmo un otro daļu nepārsniedz 16 procentu punktus. Palielinājuma ierobežojumu 16 procentu punktu apmērā piemēro visiem gadījumiem, kuros procentu summa dalībvalstij nav paziņota pirms ... [ierakstīt datumu – šīs (grozošās) regulas spēkā stāšanās diena]. Paaugstināto likmi piemēro visam kavējuma periodam.”; |
| --- | --- |

“Kopējais palielinājums saskaņā ar šā punkta pirmo un otro daļu nepārsniedz 16 procentu punktus. Palielinājuma ierobežojumu 16 procentu punktu apmērā piemēro visiem gadījumiem, kuros procentu summa dalībvalstij nav paziņota pirms ... [ierakstīt datumu – šīs (grozošās) regulas spēkā stāšanās diena]. Paaugstināto likmi piemēro visam kavējuma periodam.”;

Grozījums Nr. 6

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts – c apakšpunkts

Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014

Euratom

13. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pantam pievieno šādu 5. punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

pantam pievieno šādu 5. punktu:

pantam pievieno šādu 5. punktu:

svītrots

svītrots

| | “5.
     
  Ja dalībvalsts un Komisija nevar vienoties par šā panta 2. punkta pirmajā daļā minētajiem iemesliem, dalībvalsts var lūgt Komisiju pārskatīt savu novērtējumu saskaņā ar 13.b pantu.”; |
| --- | --- |

“5.
     
  Ja dalībvalsts un Komisija nevar vienoties par šā panta 2. punkta pirmajā daļā minētajiem iemesliem, dalībvalsts var lūgt Komisiju pārskatīt savu novērtējumu saskaņā ar 13.b pantu.”;

Grozījums Nr. 7

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014

Euratom

13.b pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13.b pants | svītrots |
| Pārskatīšanas procedūra | |
| 1.
     
  Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 13. panta 5. punktā minētās domstarpības vai domstarpības par citām tradicionālo pašu resursu summām, kas jānodod Savienības budžetā, dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas var lūgt Komisiju to pārskatīt. Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā minētās domstarpības, dalībvalsts divu mēnešu laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas var lūgt Komisiju to pārskatīt. Izņemot 10.b panta 7. punktā minētos gadījumus, šādā lūgumā norāda lūgtās pārskatīšanas iemeslus, un tam pievieno apliecinošus dokumentus. Minētais lūgums un no tā izrietošā procedūra nemaina dalībvalstu pienākumu nodot pašu resursus, kad tie ir jānodod Savienības budžetā. | |
| 2.
     
  Komisija paziņo dalībvalstij savas piebildes par lūgumā norādītajiem iemesliem sešu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā lūguma saņemšanas. Ja Komisija uzskata, ka ir nepieciešams lūgt papildinformāciju, minētais sešu mēnešu periods sākas no dienas, kad ir saņemta lūgtā papildinformācija. Attiecīgā dalībvalsts papildinformāciju sniedz trīs mēnešu laikā. Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā minētās domstarpības, Komisija savas piebildes par lūgumā sniegtajiem iemesliem dalībvalstij paziņo trīs mēnešu laikā pēc lūguma saņemšanas. | |
| 3.   
  Ja dalībvalsts nevar sniegt pārskatīšanas procedūrai būtisku papildinformāciju, tā var lūgt Komisiju sniegt atbildi uz pieejamās informācijas pamata. Šādā gadījumā sešu mēnešu termiņš sākas minētā lūguma saņemšanas dienā. | |
| 4.
     
  Ja dalībvalsts iesniedz prasību atcelt lēmumu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Regulas 1553/89 9. panta 1.a punktu, un ja Komisija vēl nav atbildējusi saskaņā ar pārskatīšanas procedūru, kas attiecas uz to pašu PVN korekciju, Komisija aptur pārskatīšanas procedūru līdz Eiropas Savienības Tiesas galīgā sprieduma pieņemšanai. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.b pants

13.b pants

svītrots

svītrots

Pārskatīšanas procedūra

Pārskatīšanas procedūra

1.
     
  Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 13. panta 5. punktā minētās domstarpības vai domstarpības par citām tradicionālo pašu resursu summām, kas jānodod Savienības budžetā, dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas var lūgt Komisiju to pārskatīt. Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā minētās domstarpības, dalībvalsts divu mēnešu laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas var lūgt Komisiju to pārskatīt. Izņemot 10.b panta 7. punktā minētos gadījumus, šādā lūgumā norāda lūgtās pārskatīšanas iemeslus, un tam pievieno apliecinošus dokumentus. Minētais lūgums un no tā izrietošā procedūra nemaina dalībvalstu pienākumu nodot pašu resursus, kad tie ir jānodod Savienības budžetā.

2.
     
  Komisija paziņo dalībvalstij savas piebildes par lūgumā norādītajiem iemesliem sešu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā lūguma saņemšanas. Ja Komisija uzskata, ka ir nepieciešams lūgt papildinformāciju, minētais sešu mēnešu periods sākas no dienas, kad ir saņemta lūgtā papildinformācija. Attiecīgā dalībvalsts papildinformāciju sniedz trīs mēnešu laikā. Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā minētās domstarpības, Komisija savas piebildes par lūgumā sniegtajiem iemesliem dalībvalstij paziņo trīs mēnešu laikā pēc lūguma saņemšanas.

3.   
  Ja dalībvalsts nevar sniegt pārskatīšanas procedūrai būtisku papildinformāciju, tā var lūgt Komisiju sniegt atbildi uz pieejamās informācijas pamata. Šādā gadījumā sešu mēnešu termiņš sākas minētā lūguma saņemšanas dienā.

4.
     
  Ja dalībvalsts iesniedz prasību atcelt lēmumu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Regulas 1553/89 9. panta 1.a punktu, un ja Komisija vēl nav atbildējusi saskaņā ar pārskatīšanas procedūru, kas attiecas uz to pašu PVN korekciju, Komisija aptur pārskatīšanas procedūru līdz Eiropas Savienības Tiesas galīgā sprieduma pieņemšanai.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

1

(2)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

2

(3)  OV L 165, 11.5.2021., 15. lpp.

3

(4)  OV C 402 I, 5.10.2021., 1. lpp.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0104.

5

(11)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (2014. gada 26. maijs) par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.).

11

Euratom

(11)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (2014. gada 26. maijs) par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.).

11

Euratom

(12)  
  Padomes Regula (ES, Euratom) 2016/804 (2016. gada 17. maijs), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 132, 21.5.2016., 85. lpp.).

12

Padomes Regula (ES, Euratom) 2016/804 (2016. gada 17. maijs), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 132, 21.5.2016., 85. lpp.).

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/181

---

P9_TA(2021)0495

ES un ASV gaisa satiksmes nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 251/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06385/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06385/2021),

| — | ņemot vērā projektu Protokolam, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (1) (09913/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Protokolam, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (1) (09913/2010),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C9-0368/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C9-0368/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0335/2021),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 223, 25.8.2010., 3. lpp.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/182 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/182

---

P9_TA(2021)0496

Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp EK un Gabonas Republiku: īstenošanas protokols ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (2021.–2026. gadam) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 251/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (09172/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (09172/2021),

| — | ņemot vērā protokolu, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (2021.–2026. gadam) (09171/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokolu, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Gabonas Republiku un Eiropas Kopienu (2021.–2026. gadam) (09171/2021),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pant 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 7. punktu (C9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pant 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 7. punktu (C9-0253/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0316/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0316/2021),

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Gabonas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/183

---

P9_TA(2021)0497

Starptautiskā iepirkuma akts ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 14. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/31)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Regulas virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Grozīts priekšlikums
  EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības
  publiskā
  iepirkuma
  iekšējam
  tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu
  publiskā
  iepirkuma tirgiem | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu
  ekonomikas dalībnieku,
  preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības iepirkuma tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības
  ekonomikas dalībnieku
  , preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu iepirkuma tirgiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozīts priekšlikums
  EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības
  publiskā
  iepirkuma
  iekšējam
  tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu
  publiskā
  iepirkuma tirgiem

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trešo valstu
  ekonomikas dalībnieku,
  preču un pakalpojumu piekļuvi Eiropas Savienības iepirkuma tirgum un par procedūrām, kas atbalsta sarunas par Savienības
  ekonomikas dalībnieku
  , preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu iepirkuma tirgiem

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Pārskatītais daudzpusējais Pasaules tirdzniecības organizācijas PTO Nolīgums par valsts iepirkumu paredz Savienības uzņēmumiem tikai ierobežotu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem un attiecas tikai uz zināmu skaitu PTO locekļu, kas ir parakstījuši minēto nolīgumu. Pārskatīto nolīgumu par valsts iepirkumu Savienība noslēdza 2013. gada decembrī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Pārskatītais daudzpusējais Pasaules tirdzniecības organizācijas PTO Nolīgums par valsts iepirkumu paredz Savienības uzņēmumiem tikai ierobežotu piekļuvi trešo valstu publiskā iepirkuma tirgiem un attiecas tikai uz zināmu skaitu PTO locekļu, kas ir parakstījuši minēto nolīgumu. Pārskatīto nolīgumu par valsts iepirkumu Savienība noslēdza 2013. gada decembrī.

svītrots

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | PTO darba ietvaros un divpusējās attiecībās Savienība atbalsta vērienīgu Savienības un tās tirdzniecības partneru starptautiskā
  publiskā
  iepirkuma tirgus atvēršanu, ievērojot savstarpību un abpusēju labumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

PTO darba ietvaros un divpusējās attiecībās Savienība atbalsta vērienīgu Savienības un tās tirdzniecības partneru starptautiskā
  publiskā
  iepirkuma tirgus atvēršanu, ievērojot savstarpību un abpusēju labumu.

| (6) | PTO darba ietvaros un divpusējās attiecībās Savienība atbalsta vērienīgu Savienības un tās tirdzniecības partneru starptautiskā iepirkuma tirgus atvēršanu, ievērojot savstarpību un abpusēju labumu. |
| --- | --- |

(6)

PTO darba ietvaros un divpusējās attiecībās Savienība atbalsta vērienīgu Savienības un tās tirdzniecības partneru starptautiskā iepirkuma tirgus atvēršanu, ievērojot savstarpību un abpusēju labumu.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Daudzpusējais PTO nolīgums par valsts iepirkumu un ES tirdzniecības nolīgumi, kas ietver noteikumus par iepirkumu, nodrošina Savienības ekonomikas dalībniekiem piekļuvi tikai to trešo valstu iepirkuma tirgiem, kas ir minēto nolīgumu puses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Daudzpusējais PTO nolīgums par valsts iepirkumu un ES tirdzniecības nolīgumi, kas ietver noteikumus par iepirkumu, nodrošina Savienības ekonomikas dalībniekiem piekļuvi tikai to trešo valstu iepirkuma tirgiem, kas ir minēto nolīgumu puses.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Ja
  attiecīgā
  valsts ir pievienojusies PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu vai ar ES ir noslēgusi tirdzniecības nolīgumu, kas ietver noteikumus par
  publisko
  iepirkumu, Komisijai jāievēro
  minētajā nolīgumā
  noteiktie konsultāciju mehānismi un/vai strīdu risināšanas procedūras, ja ierobežojumi attiecas uz iepirkumiem, ko aptver tirgus piekļuves saistības, kas attiecīgajai valstij ir pret Savienību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Ja
  attiecīgā
  valsts ir pievienojusies PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu vai ar ES ir noslēgusi tirdzniecības nolīgumu, kas ietver noteikumus par
  publisko
  iepirkumu, Komisijai jāievēro
  minētajā nolīgumā
  noteiktie konsultāciju mehānismi un/vai strīdu risināšanas procedūras, ja ierobežojumi attiecas uz iepirkumiem, ko aptver tirgus piekļuves saistības, kas attiecīgajai valstij ir pret Savienību.

| (7) | Ja
  trešā
  valsts ir pievienojusies PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu vai ar ES ir noslēgusi tirdzniecības nolīgumu, kas ietver noteikumus par iepirkumu, Komisijai jāievēro
  minētajos nolīgumos
  noteiktie konsultāciju mehānismi un/vai strīdu risināšanas procedūras, ja ierobežojumi attiecas uz iepirkumiem, ko aptver tirgus piekļuves saistības, kas attiecīgajai
  trešai
  valstij ir pret Savienību. |
| --- | --- |

(7)

Ja
  trešā
  valsts ir pievienojusies PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu vai ar ES ir noslēgusi tirdzniecības nolīgumu, kas ietver noteikumus par iepirkumu, Komisijai jāievēro
  minētajos nolīgumos
  noteiktie konsultāciju mehānismi un/vai strīdu risināšanas procedūras, ja ierobežojumi attiecas uz iepirkumiem, ko aptver tirgus piekļuves saistības, kas attiecīgajai
  trešai
  valstij ir pret Savienību.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Daudzas trešās valstis nevēlas atvērt
  publiskā
  iepirkuma un koncesiju tirgus starptautiskai konkurencei vai atvērt tos plašāk, nekā tie atvērti līdz šim. Rezultātā Savienības ekonomikas dalībnieki daudzās Savienības tirdzniecības partnervalstīs saskaras ar ierobežojošu iepirkuma praksi. Tāda ierobežojoša iepirkuma prakse izraisa ievērojamu tirdzniecības iespēju zudumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Daudzas trešās valstis nevēlas atvērt
  publiskā
  iepirkuma un koncesiju tirgus starptautiskai konkurencei vai atvērt tos plašāk, nekā tie atvērti līdz šim. Rezultātā Savienības ekonomikas dalībnieki daudzās Savienības tirdzniecības partnervalstīs saskaras ar ierobežojošu iepirkuma praksi. Tāda ierobežojoša iepirkuma prakse izraisa ievērojamu tirdzniecības iespēju zudumu.

| (8) | Daudzas trešās valstis nevēlas atvērt iepirkuma un koncesiju tirgus starptautiskai konkurencei vai atvērt tos plašāk, nekā tie atvērti līdz šim. Rezultātā Savienības ekonomikas dalībnieki daudzās Savienības tirdzniecības partnervalstīs saskaras ar ierobežojošu iepirkuma praksi. Tāda ierobežojoša iepirkuma prakse izraisa ievērojamu tirdzniecības iespēju zudumu. |
| --- | --- |

(8)

Daudzas trešās valstis nevēlas atvērt iepirkuma un koncesiju tirgus starptautiskai konkurencei vai atvērt tos plašāk, nekā tie atvērti līdz šim. Rezultātā Savienības ekonomikas dalībnieki daudzās Savienības tirdzniecības partnervalstīs saskaras ar ierobežojošu iepirkuma praksi. Tāda ierobežojoša iepirkuma prakse izraisa ievērojamu tirdzniecības iespēju zudumu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES

   (16)

  ir tikai daži noteikumi par Savienības publiskā iepirkuma politikas ārējo dimensiju, kā 85. un 86. pants. Šiem noteikumiem ir ierobežota darbības joma, un tie būtu aizstājami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES

   (16)

  ir tikai daži noteikumi par Savienības publiskā iepirkuma politikas ārējo dimensiju, kā 85. un 86. pants. Šiem noteikumiem ir ierobežota darbības joma, un tie būtu aizstājami.

svītrots

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 654/2014 (17) izklāstīti noteikumi un procedūras, kam jānodrošina Savienības tiesību izlietošana saskaņā ar Savienības noslēgtiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Nav noteikumu un procedūru, kas attiektos uz režīmu, ko piemēro precēm un pakalpojumiem, kurus šādi starptautiski nolīgumi neaptver. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 654/2014 (17) izklāstīti noteikumi un procedūras, kam jānodrošina Savienības tiesību izlietošana saskaņā ar Savienības noslēgtiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Nav noteikumu un procedūru, kas attiektos uz režīmu, ko piemēro precēm un pakalpojumiem, kurus šādi starptautiski nolīgumi neaptver.

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 654/2014 (4) izklāstīti noteikumi un procedūras, kam jānodrošina Savienības tiesību izlietošana saskaņā ar Savienības noslēgtiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Nav
  tādu
  noteikumu un procedūru, kas attiektos uz režīmu, ko piemēro
  ekonomikas dalībniekiem,
  precēm un pakalpojumiem, kurus šādi starptautiski nolīgumi neaptver. |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 654/2014 (4) izklāstīti noteikumi un procedūras, kam jānodrošina Savienības tiesību izlietošana saskaņā ar Savienības noslēgtiem starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem. Nav
  tādu
  noteikumu un procedūru, kas attiektos uz režīmu, ko piemēro
  ekonomikas dalībniekiem,
  precēm un pakalpojumiem, kurus šādi starptautiski nolīgumi neaptver.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Savienības
  un
  trešo
  valstu ekonomikas
  dalībnieku
  ,
  līgumslēdzēju iestāžu/līgumslēdzēju subjektu juridiskās noteiktības interesēs starptautiskā tirgus piekļuves
  saistības
  pret trešām valstīm
  ,
  kuras Savienība uzņēmusies
  publiskā iepirkuma un
  koncesiju jomā
  ,
  būtu jāatspoguļo
  ES
  tiesību sistēmā
  ,
  tādējādi nodrošinot to efektīvu piemērošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Savienības
  un
  trešo
  valstu ekonomikas
  dalībnieku
  ,
  līgumslēdzēju iestāžu/līgumslēdzēju subjektu juridiskās noteiktības interesēs starptautiskā tirgus piekļuves
  saistības
  pret trešām valstīm
  ,
  kuras Savienība uzņēmusies
  publiskā iepirkuma un
  koncesiju jomā
  ,
  būtu jāatspoguļo
  ES
  tiesību sistēmā
  ,
  tādējādi nodrošinot to efektīvu piemērošanu
  .

| (11) | Starptautiskā tirgus piekļuves saistības pret trešām valstīm, kuras Savienība uzņēmusies iepirkuma
  un
  koncesiju jomā, cita starpā prasa nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret šo valstu ekonomikas dalībniekiem. Attiecīgi saskaņā ar šo regulu pieņemtos pasākumus var piemērot tikai to
  valstu ekonomikas
  dalībniekiem
  ,
  precēm vai pakalpojumiem, kas nav parakstījušas daudzpusējo PTO nolīgumu par valsts iepirkumu vai divpusējos vai daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus ar Savienību, kas ietver piekļuves iepirkuma un koncesiju tirgiem
  saistības
  , vai to valstu ekonomikas dalībniekiem, precēm vai pakalpojumiem, kas ir parakstījušas šādus nolīgumus
  ,
  taču tikai attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu iepirkuma procedūrām vai koncesijām, uz kurām minētie nolīgumi neattiecas. Neatkarīgi no to pasākumu piemērošanas, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, un ievērojot Komisijas 2019. gada 24. jūlija paziņojumu “Norādījumi par trešo valstu pretendentu un preču iesaisti ES
  publiskā iepirkuma
  tirgū”

   (1a) un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES
  ,
  2014/24/ES un 2014/25/ES, to trešo valstu ekonomikas dalībniekiem, kuras nav parakstījušas nolīgumus par Savienības iepirkuma tirgus atvēršanu vai uz kuru precēm, pakalpojumiem un darbiem šādi nolīgumi neattiecas, netiek nodrošināta piekļuve
  ES
  iepirkuma procedūrām un tos varētu no piemērošanas jomas izslēgt
  . |
| --- | --- |

(11)

Starptautiskā tirgus piekļuves saistības pret trešām valstīm, kuras Savienība uzņēmusies iepirkuma
  un
  koncesiju jomā, cita starpā prasa nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret šo valstu ekonomikas dalībniekiem. Attiecīgi saskaņā ar šo regulu pieņemtos pasākumus var piemērot tikai to
  valstu ekonomikas
  dalībniekiem
  ,
  precēm vai pakalpojumiem, kas nav parakstījušas daudzpusējo PTO nolīgumu par valsts iepirkumu vai divpusējos vai daudzpusējos tirdzniecības nolīgumus ar Savienību, kas ietver piekļuves iepirkuma un koncesiju tirgiem
  saistības
  , vai to valstu ekonomikas dalībniekiem, precēm vai pakalpojumiem, kas ir parakstījušas šādus nolīgumus
  ,
  taču tikai attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu iepirkuma procedūrām vai koncesijām, uz kurām minētie nolīgumi neattiecas. Neatkarīgi no to pasākumu piemērošanas, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, un ievērojot Komisijas 2019. gada 24. jūlija paziņojumu “Norādījumi par trešo valstu pretendentu un preču iesaisti ES
  publiskā iepirkuma
  tirgū”

   (1a) un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES
  ,
  2014/24/ES un 2014/25/ES, to trešo valstu ekonomikas dalībniekiem, kuras nav parakstījušas nolīgumus par Savienības iepirkuma tirgus atvēršanu vai uz kuru precēm, pakalpojumiem un darbiem šādi nolīgumi neattiecas, netiek nodrošināta piekļuve
  ES
  iepirkuma procedūrām un tos varētu no piemērošanas jomas izslēgt
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Mērķis
  uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi dažu trešo valstu
  publiskā
  iepirkuma un koncesiju tirgiem,
  kurus aizsargā ierobežojoši un diskriminējoši iepirkuma pasākumi vai prakse
  ,
  un saglabāt vienādus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, prasa norādīt uz ES muitas tiesību aktos iedibinātajām nepreferenciālas izcelsmes normām, lai līgumslēdzējas iestādes
  un
  līgumslēdzēji subjekti zinātu, vai uz trešo valstu precēm un pakalpojumiem attiecas Savienības starptautiskās saistības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Mērķis
  uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi dažu trešo valstu
  publiskā
  iepirkuma un koncesiju tirgiem,
  kurus aizsargā ierobežojoši un diskriminējoši iepirkuma pasākumi vai prakse
  ,
  un saglabāt vienādus konkurences apstākļus iekšējā tirgū, prasa norādīt uz ES muitas tiesību aktos iedibinātajām nepreferenciālas izcelsmes normām, lai līgumslēdzējas iestādes
  un
  līgumslēdzēji subjekti zinātu, vai uz trešo valstu precēm un pakalpojumiem attiecas Savienības starptautiskās saistības
  .

| (12) | Lai efektīvi piemērotu jebkuru saskaņā ar šo regulu pieņemtu pasākumu nolūkā
  uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi dažu trešo valstu iepirkuma un koncesiju tirgiem,
  ir vajadzīgs skaidrs noteikumu kopums par ekonomikas dalībnieku
  ,
  preču
  un
  pakalpojumu izcelsmi
  . |
| --- | --- |

(12)

Lai efektīvi piemērotu jebkuru saskaņā ar šo regulu pieņemtu pasākumu nolūkā
  uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi dažu trešo valstu iepirkuma un koncesiju tirgiem,
  ir vajadzīgs skaidrs noteikumu kopums par ekonomikas dalībnieku
  ,
  preču
  un
  pakalpojumu izcelsmi
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Preces izcelsme būtu jānosaka saskaņā ar Regulas Nr.
  2913
  /
  1992

   (5)

  22
  .–
  26
  . pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Preces izcelsme būtu jānosaka saskaņā ar Regulas Nr.
  2913
  /
  1992

   (5)

  22
  .–
  26
  . pantu.

| (13) | Preces izcelsme būtu jānosaka saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas
  (ES)
  Nr. 
  952
  /
  2013

   (5)

  59
  .–
  62
  . pantu. |
| --- | --- |

(13)

Preces izcelsme būtu jānosaka saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas
  (ES)
  Nr. 
  952
  /
  2013

   (5)

  59
  .–
  62
  . pantu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Pakalpojuma izcelsme būtu jānosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kas to sniedz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Pakalpojuma izcelsme būtu jānosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kas to sniedz.

| (14) | Pakalpojuma izcelsme būtu jānosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kas to sniedz.
  Par juridiskas personas izcelsmes valsti būtu jāatzīst valsts, pēc kuras likumiem juridiskā persona ir dibināta vai organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību. Reālas saimnieciskās darbības kritērijam nevajadzētu pieļaut neviena saskaņā ar šo regulu pieņemta pasākuma iespējamu apiešanu, izveidojot pastkastītes uzņēmumus.


  Termins “reāla saimnieciskā darbība” ir jēdziens, kas izmantots PTO Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību noteikumos. Savienības tiesību aktos tas ir līdzvērtīgs terminam “faktiska un pastāvīga saikne ar ekonomiku”, un tas ir cieši saistīts ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 49. pants. Komisija regulāri publicē pamatnostādnes, pamatojoties uz judikatūru saistībā ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību, cita starpā pievēršoties faktiskas vai stabilas un pastāvīgas saiknes ar ekonomiku jēdzienam. Arī Direktīvas 2014/25/ES 86. pantā ir minēts tiešas un faktiskas saiknes ar ekonomiku jēdziens, kas ir līdzvērtīgs reālas saimnieciskās darbības jēdzienam. |
| --- | --- |

(14)

Pakalpojuma izcelsme būtu jānosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kas to sniedz.
  Par juridiskas personas izcelsmes valsti būtu jāatzīst valsts, pēc kuras likumiem juridiskā persona ir dibināta vai organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību. Reālas saimnieciskās darbības kritērijam nevajadzētu pieļaut neviena saskaņā ar šo regulu pieņemta pasākuma iespējamu apiešanu, izveidojot pastkastītes uzņēmumus.


  Termins “reāla saimnieciskā darbība” ir jēdziens, kas izmantots PTO Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību noteikumos. Savienības tiesību aktos tas ir līdzvērtīgs terminam “faktiska un pastāvīga saikne ar ekonomiku”, un tas ir cieši saistīts ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 49. pants. Komisija regulāri publicē pamatnostādnes, pamatojoties uz judikatūru saistībā ar tiesībām veikt uzņēmējdarbību, cita starpā pievēršoties faktiskas vai stabilas un pastāvīgas saiknes ar ekonomiku jēdzienam. Arī Direktīvas 2014/25/ES 86. pantā ir minēts tiešas un faktiskas saiknes ar ekonomiku jēdziens, kas ir līdzvērtīgs reālas saimnieciskās darbības jēdzienam.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ņemot vērā vispārējo Savienības politikas mērķi atbalstīt jaunattīstības valstu ekonomisko izaugsmi un integrāciju pasaules vērtību ķēdē, kas ir pamats, lai Eiropas Savienība noteiktu vispārējo preferenču sistēmu, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 978/2012

   (6)

  , šī regula nebūtu jāpiemēro piedāvājumiem, kuros vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un pakalpojumi, kuru izcelsme saskaņā ar Savienības nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem ir vismazāk attīstītajās valstīs, kas gūst labumu no kārtības “Visu, izņemot ieročus”, vai jaunattīstības valstīs, kas tiek uzskatītas par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav diversificēta un pietiekami integrēta starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā tas noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV un attiecīgi VII pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ņemot vērā vispārējo Savienības politikas mērķi atbalstīt jaunattīstības valstu ekonomisko izaugsmi un integrāciju pasaules vērtību ķēdē, kas ir pamats, lai Eiropas Savienība noteiktu vispārējo preferenču sistēmu, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 978/2012

   (6)

  , šī regula nebūtu jāpiemēro piedāvājumiem, kuros vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un pakalpojumi, kuru izcelsme saskaņā ar Savienības nepreferenciālajiem izcelsmes noteikumiem ir vismazāk attīstītajās valstīs, kas gūst labumu no kārtības “Visu, izņemot ieročus”, vai jaunattīstības valstīs, kas tiek uzskatītas par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav diversificēta un pietiekami integrēta starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā tas noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 IV un attiecīgi VII pielikumā.

svītrots

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ņemot vērā Savienības politikas vispārējo mērķi atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, šī regula nebūtu piemērojama arī piedāvājumiem, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU, kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ņemot vērā Savienības politikas vispārējo mērķi atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, šī regula nebūtu piemērojama arī piedāvājumiem, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU, kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību.

svītrots

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Vērtējot, vai trešajā valstī pastāv
  ierobežojoši
  un/vai
  diskriminējoši publiskā
  iepirkuma
  pasākumi un prakse
  , Komisijai būtu jāizmeklē, kādā mērā attiecīgās valsts tiesību akti
  par publisko
  iepirkumu un koncesijām nodrošina pārredzamību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem
  publiskā iepirkuma jomā
  un
  nepieļauj nekādu diskrimināciju
  pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  un
  ekonomikas dalībniekiem. Tai būtu arī jāizmeklē, kādā mērā atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti ietur vai pieņem
  diskriminējošu
  praksi pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  un
  ekonomikas dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Vērtējot, vai trešajā valstī pastāv
  ierobežojoši
  un/vai
  diskriminējoši publiskā
  iepirkuma
  pasākumi un prakse
  , Komisijai būtu jāizmeklē, kādā mērā attiecīgās valsts tiesību akti
  par publisko
  iepirkumu un koncesijām nodrošina pārredzamību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem
  publiskā iepirkuma jomā
  un
  nepieļauj nekādu diskrimināciju
  pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  un
  ekonomikas dalībniekiem. Tai būtu arī jāizmeklē, kādā mērā atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti ietur vai pieņem
  diskriminējošu
  praksi pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  un
  ekonomikas dalībniekiem.

| (17) | Vērtējot, vai trešajā valstī pastāv
  īpaši pasākumi
  un
  prakse, kas varētu pasliktināt Savienības preču, pakalpojumu
  vai
  ekonomikas dalībnieku piekļuvi
  iepirkuma
  vai koncesiju tirgum
  , Komisijai būtu jāizmeklē, kādā mērā attiecīgās valsts tiesību akti
  , noteikumi vai citi pasākumi par
  iepirkumu un koncesijām nodrošina pārredzamību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem
  un neizraisa nopietnus
  un
  atkārtotus ierobežojumus
  pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  vai
  ekonomikas dalībniekiem. Tai būtu arī jāizmeklē, kādā mērā atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti ietur vai pieņem
  ierobežojošu
  praksi pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  vai
  ekonomikas dalībniekiem. |
| --- | --- |

(17)

Vērtējot, vai trešajā valstī pastāv
  īpaši pasākumi
  un
  prakse, kas varētu pasliktināt Savienības preču, pakalpojumu
  vai
  ekonomikas dalībnieku piekļuvi
  iepirkuma
  vai koncesiju tirgum
  , Komisijai būtu jāizmeklē, kādā mērā attiecīgās valsts tiesību akti
  , noteikumi vai citi pasākumi par
  iepirkumu un koncesijām nodrošina pārredzamību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem
  un neizraisa nopietnus
  un
  atkārtotus ierobežojumus
  pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  vai
  ekonomikas dalībniekiem. Tai būtu arī jāizmeklē, kādā mērā atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti ietur vai pieņem
  ierobežojošu
  praksi pret Savienības precēm, pakalpojumiem
  vai
  ekonomikas dalībniekiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Komisijai būtu jāspēj
  pēc savas ierosmes vai pēc ieinteresētās personas vai dalībvalsts iesnieguma
  jebkurā brīdī sākt izmeklēšanu par ierobežojošiem iepirkuma pasākumiem vai praksi, ko var būt pieņēmusi vai piekopj trešā valsts
  . Tādai izmeklēšanai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula ES Nr. 654/2014. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Komisijai būtu jāspēj
  pēc savas ierosmes vai pēc ieinteresētās personas vai dalībvalsts iesnieguma
  jebkurā brīdī sākt izmeklēšanu par ierobežojošiem iepirkuma pasākumiem vai praksi, ko var būt pieņēmusi vai piekopj trešā valsts
  . Tādai izmeklēšanai nebūtu jāskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula ES Nr. 654/2014.

| (19) | Komisijai būtu jāspēj jebkurā brīdī sākt
  pārredzamu
  izmeklēšanu par ierobežojošiem
  vai diskriminējošiem
  iepirkuma pasākumiem vai praksi, ko var būt pieņēmusi vai piekopj trešā valsts
  , ja tā uzskata, ka šāda izmeklēšana ir Savienības interesēs
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisijai būtu jāspēj jebkurā brīdī sākt
  pārredzamu
  izmeklēšanu par ierobežojošiem
  vai diskriminējošiem
  iepirkuma pasākumiem vai praksi, ko var būt pieņēmusi vai piekopj trešā valsts
  , ja tā uzskata, ka šāda izmeklēšana ir Savienības interesēs
  .

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Nosakot, vai izmeklēšana ir Savienības interesēs, būtu jābalstās uz visu dažādo interešu novērtējumu kopumā, ietverot Savienības ražošanas nozares, lietotāju, patērētāju, darba ņēmēju un sociālo partneru intereses. Komisijai būtu jāizsver izmeklēšanas uzsākšanas vai neuzsākšanas sekas attiecībā pret tās ietekmi un iespējamie pasākumi, ko varētu pieņemt saskaņā ar šo regulu Savienības plašākās interesēs. Būtu īpaši jāapsver vispārējais mērķis panākt savstarpīgumu, atverot trešo valstu tirgus un uzlabojot tirgus piekļuves iespējas Savienības ekonomikas dalībniekiem, un šajā kontekstā varētu ņemt vērā trešo valstu pretendentu klātbūtni ES iepirkuma tirgū. Būtu jāņem vērā arī mērķis ierobežot jebkādu nevajadzīgu slogu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem, kā arī ekonomikas dalībniekiem. Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība nozarēm, kas tiek uzskatītas par stratēģiski svarīgām attiecībā uz ES publisko iepirkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Nosakot, vai izmeklēšana ir Savienības interesēs, būtu jābalstās uz visu dažādo interešu novērtējumu kopumā, ietverot Savienības ražošanas nozares, lietotāju, patērētāju, darba ņēmēju un sociālo partneru intereses. Komisijai būtu jāizsver izmeklēšanas uzsākšanas vai neuzsākšanas sekas attiecībā pret tās ietekmi un iespējamie pasākumi, ko varētu pieņemt saskaņā ar šo regulu Savienības plašākās interesēs. Būtu īpaši jāapsver vispārējais mērķis panākt savstarpīgumu, atverot trešo valstu tirgus un uzlabojot tirgus piekļuves iespējas Savienības ekonomikas dalībniekiem, un šajā kontekstā varētu ņemt vērā trešo valstu pretendentu klātbūtni ES iepirkuma tirgū. Būtu jāņem vērā arī mērķis ierobežot jebkādu nevajadzīgu slogu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem, kā arī ekonomikas dalībniekiem. Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība nozarēm, kas tiek uzskatītas par stratēģiski svarīgām attiecībā uz ES publisko iepirkumu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Ņemot vērā Savienības vispārējo politikas mērķi atbalstīt vismazāk attīstīto valstu (VAV) un valstu ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem ekonomikas izaugsmi un to integrāciju globālajās vērtības ķēdēs, Savienības interesēs nebūtu sākt izmeklēšanu pret šādām valstīm saskaņā ar šo regulu, izņemot, ja ir pamats uzskatīt, ka ir apiets kāds no pieņemtajiem SIA pasākumiem. Tādējādi šo regulu nav paredzēts piemērot VAV, kas gūst labumu no režīma “Viss, izņemot ieročus”, jaunattīstības valstīm, kuras tiek uzskatītas par neaizsargātām diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskās tirdzniecības sistēmā dēļ, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 978/2012, kā arī valstīm, kas gūst labumu no minētajā regulā minētā vispārējā režīma, ja vien šādu valstu ekonomika netiek uzskatīta par konkurētspējīgu attiecīgajās nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Ņemot vērā Savienības vispārējo politikas mērķi atbalstīt vismazāk attīstīto valstu (VAV) un valstu ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem ekonomikas izaugsmi un to integrāciju globālajās vērtības ķēdēs, Savienības interesēs nebūtu sākt izmeklēšanu pret šādām valstīm saskaņā ar šo regulu, izņemot, ja ir pamats uzskatīt, ka ir apiets kāds no pieņemtajiem SIA pasākumiem. Tādējādi šo regulu nav paredzēts piemērot VAV, kas gūst labumu no režīma “Viss, izņemot ieročus”, jaunattīstības valstīm, kuras tiek uzskatītas par neaizsargātām diversifikācijas trūkuma un nepietiekamas integrācijas starptautiskās tirdzniecības sistēmā dēļ, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 978/2012, kā arī valstīm, kas gūst labumu no minētajā regulā minētā vispārējā režīma, ja vien šādu valstu ekonomika netiek uzskatīta par konkurētspējīgu attiecīgajās nozarēs.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ja ierobežojoša un/vai diskriminējoša publiskā iepirkuma prakse vai pasākums trešā valstī apstiprinās
  , Komisijai būtu jāaicina attiecīgā valsts sākt konsultācijas, lai Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem uzlabotu konkurēšanas iespējas minētās valsts
  publiskajā iepirkumā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ja ierobežojoša un/vai diskriminējoša publiskā iepirkuma prakse vai pasākums trešā valstī apstiprinās
  , Komisijai būtu jāaicina attiecīgā valsts sākt konsultācijas, lai Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem uzlabotu konkurēšanas iespējas minētās valsts
  publiskajā iepirkumā
  .

| (20) | Veicot izmeklēšanu
  , Komisijai būtu jāaicina attiecīgā
  trešā
  valsts sākt konsultācijas, lai
  izbeigtu un novērstu jebkādus ierobežojošus pasākumus vai praksi un
  Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem
  faktiski
  uzlabotu konkurēšanas iespējas minētās valsts
  iepirkuma un koncesiju tirgos
  . |
| --- | --- |

(20)

Veicot izmeklēšanu
  , Komisijai būtu jāaicina attiecīgā
  trešā
  valsts sākt konsultācijas, lai
  izbeigtu un novērstu jebkādus ierobežojošus pasākumus vai praksi un
  Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem
  faktiski
  uzlabotu konkurēšanas iespējas minētās valsts
  iepirkuma un koncesiju tirgos
  .

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Ja
  konsultācijas
  ar attiecīgo valsti pieņemamā laikposmā
  nerada pietiekamus dalības iespēju uzlabojumus
  Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem,
  Komisijai būtu jāspēj attiecīgos gadījumos pieņemt cenas korekcijas pasākumus
  ,
  ko piemēro piedāvājumiem, kurus iesnieguši minētās valsts ekonomikas dalībnieki un/vai kuros iekļautas minētās valsts izcelsmes preces un pakalpojumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Ja
  konsultācijas
  ar attiecīgo valsti pieņemamā laikposmā
  nerada pietiekamus dalības iespēju uzlabojumus
  Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem,
  Komisijai būtu jāspēj attiecīgos gadījumos pieņemt cenas korekcijas pasākumus
  ,
  ko piemēro piedāvājumiem, kurus iesnieguši minētās valsts ekonomikas dalībnieki un/vai kuros iekļautas minētās valsts izcelsmes preces un pakalpojumi
  .

| (22) | Ja
  izmeklēšanā tiek apstiprināta ierobežojošu pasākumu vai prakses esība un pēc konsultācijām
  ar attiecīgo valsti pieņemamā laikposmā
  nav ieviesti apmierinoši korekcijas pasākumi, kas efektīvi novērš nopietnus un pastāvīgus piekļuves traucējumus
  Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem,
  vai ja attiecīgā trešā valsts atsakās piedalīties konsultācijās
  ,
  Komisijai saskaņā ar šo regulu būtu jāpieņem SIA pasākumi kā novērtējuma korekcijas vai piedāvājumu izslēgšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(22)

Ja
  izmeklēšanā tiek apstiprināta ierobežojošu pasākumu vai prakses esība un pēc konsultācijām
  ar attiecīgo valsti pieņemamā laikposmā
  nav ieviesti apmierinoši korekcijas pasākumi, kas efektīvi novērš nopietnus un pastāvīgus piekļuves traucējumus
  Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem,
  vai ja attiecīgā trešā valsts atsakās piedalīties konsultācijās
  ,
  Komisijai saskaņā ar šo regulu būtu jāpieņem SIA pasākumi kā novērtējuma korekcijas vai piedāvājumu izslēgšanas pasākumi.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Šādi pasākumi būtu piemērojami tikai ar nolūku izvērtēt piedāvājumus, kas aptver preces vai pakalpojumus, kuru izcelsme ir minētajā valstī. Lai izvairītos no šo pasākumu apiešanas, var būt arī nepieciešams vērsties pret atsevišķām ārvalstu kontrolētām vai tām piederošām juridiskām personām, kas Eiropas Savienībā gan reģistrētas, bet nav iesaistītas reālā uzņēmējdarbībā tā, lai tām būtu tiešas un faktiskas saiknes ar vismaz vienas dalībvalsts ekonomiku. Attiecīgie pasākumi nedrīkstētu būt nesamērīgi salīdzinājumā ar ierobežojošo publiskā iepirkuma praksi, uz kuru ar tiem tiek reaģēts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Šādi pasākumi būtu piemērojami tikai ar nolūku izvērtēt piedāvājumus, kas aptver preces vai pakalpojumus, kuru izcelsme ir minētajā valstī. Lai izvairītos no šo pasākumu apiešanas, var būt arī nepieciešams vērsties pret atsevišķām ārvalstu kontrolētām vai tām piederošām juridiskām personām, kas Eiropas Savienībā gan reģistrētas, bet nav iesaistītas reālā uzņēmējdarbībā tā, lai tām būtu tiešas un faktiskas saiknes ar vismaz vienas dalībvalsts ekonomiku. Attiecīgie pasākumi nedrīkstētu būt nesamērīgi salīdzinājumā ar ierobežojošo publiskā iepirkuma praksi, uz kuru ar tiem tiek reaģēts.

| (23) | Novērtējuma korekcijas pasākumi būtu piemērojami tikai ar nolūku izvērtēt piedāvājumus, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī. Tas nedrīkstētu ietekmēt cenu, kas faktiski jāmaksā pēc līguma, kuru noslēgs ar izraudzīto pretendentu. |
| --- | --- |

(23)

Novērtējuma korekcijas pasākumi būtu piemērojami tikai ar nolūku izvērtēt piedāvājumus, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī. Tas nedrīkstētu ietekmēt cenu, kas faktiski jāmaksā pēc līguma, kuru noslēgs ar izraudzīto pretendentu.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | SIA pasākumi būtu jāpiemēro iepirkuma procedūrām, kas ir šīs regulas piemērošanas jomā, tostarp pamatlīgumiem un dinamiskām iepirkumu sistēmām. SIA pasākumi būtu jāpiemēro arī gadījumos, kad īpašu līgumu slēgšanas tiesības tiek piešķirtas saskaņā ar dinamisko iepirkumu sistēmu, ja uz šādām dinamiskām iepirkumu sistēmām attiecas SIA pasākumi. Tomēr SIA pasākumi nebūtu jāpiemēro šādiem līgumiem, ja to summa nepārsniedz noteiktu robežvērtību, lai ierobežotu kopējo administratīvo slogu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem. Lai izvairītos no SIA pasākumu iespējamas divkāršas piemērošanas, šādi pasākumi nebūtu jāpiemēro līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz pamatnolīgumu, ja SIA pasākumi jau ir piemēroti, noslēdzot attiecīgo pamatnolīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

SIA pasākumi būtu jāpiemēro iepirkuma procedūrām, kas ir šīs regulas piemērošanas jomā, tostarp pamatlīgumiem un dinamiskām iepirkumu sistēmām. SIA pasākumi būtu jāpiemēro arī gadījumos, kad īpašu līgumu slēgšanas tiesības tiek piešķirtas saskaņā ar dinamisko iepirkumu sistēmu, ja uz šādām dinamiskām iepirkumu sistēmām attiecas SIA pasākumi. Tomēr SIA pasākumi nebūtu jāpiemēro šādiem līgumiem, ja to summa nepārsniedz noteiktu robežvērtību, lai ierobežotu kopējo administratīvo slogu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem. Lai izvairītos no SIA pasākumu iespējamas divkāršas piemērošanas, šādi pasākumi nebūtu jāpiemēro līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz pamatnolīgumu, ja SIA pasākumi jau ir piemēroti, noslēdzot attiecīgo pamatnolīgumu.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

23.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23b) | Ņemot vērā Savienības vispārējo mērķi atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), Komisijai un līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem būtu pienācīgi jāapsver regulas ietekme, lai novērstu pārmērīgu slogu MVU. Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jādara pieejamas pamatnostādnes par paraugpraksi šā mērķa sasniegšanai, lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti un tās īstenošanas konsekvenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23b)

Ņemot vērā Savienības vispārējo mērķi atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), Komisijai un līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem būtu pienācīgi jāapsver regulas ietekme, lai novērstu pārmērīgu slogu MVU. Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jādara pieejamas pamatnostādnes par paraugpraksi šā mērķa sasniegšanai, lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti un tās īstenošanas konsekvenci.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

23.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23c) | Lai izvairītos no SIA pasākuma iespējamās apiešanas, izraudzītajiem pretendentiem būtu jāpiemēro papildu līgumsaistības. Minētās saistības būtu jāpiemēro tikai tad, ja tiek īstenotas iepirkuma procedūras, uz kurām attiecas SIA pasākumi, kā arī līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz pamatnolīgumu, ja šādu līgumu summa atbilst konkrētai robežvērtībai vai pārsniedz to un ja uz attiecīgo pamatnolīgumu attiecas SIA pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23c)

Lai izvairītos no SIA pasākuma iespējamās apiešanas, izraudzītajiem pretendentiem būtu jāpiemēro papildu līgumsaistības. Minētās saistības būtu jāpiemēro tikai tad, ja tiek īstenotas iepirkuma procedūras, uz kurām attiecas SIA pasākumi, kā arī līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas, pamatojoties uz pamatnolīgumu, ja šādu līgumu summa atbilst konkrētai robežvērtībai vai pārsniedz to un ja uz attiecīgo pamatnolīgumu attiecas SIA pasākumi.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Cenas korekcijas pasākumiem nebūtu jābūt negatīvai ietekmei uz tirdzniecības sarunām, kas notiek ar attiecīgo valsti. Tāpēc, ja kāda valsts iesaistās būtiskās sarunās ar Savienību par tirgus piekļuvi publiskā iepirkuma jomā, Komisija var uz sarunu laiku pasākumus apturēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Cenas korekcijas pasākumiem nebūtu jābūt negatīvai ietekmei uz tirdzniecības sarunām, kas notiek ar attiecīgo valsti. Tāpēc, ja kāda valsts iesaistās būtiskās sarunās ar Savienību par tirgus piekļuvi publiskā iepirkuma jomā, Komisija var uz sarunu laiku pasākumus apturēt.

svītrots

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Lai līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vienkāršotu cenas korekcijas pasākuma piemērošanu, būtu jāpieņem, ka pasākums attieksies uz visiem to ekonomikas dalībnieku piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī, ar ko nav nolīguma par iepirkumu, ja šie ekonomikas dalībnieki nevarēs pierādīt, ka preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, veido mazāk nekā 50 % no viņu piedāvājuma kopvērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Lai līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vienkāršotu cenas korekcijas pasākuma piemērošanu, būtu jāpieņem, ka pasākums attieksies uz visiem to ekonomikas dalībnieku piedāvājumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešajā valstī, ar ko nav nolīguma par iepirkumu, ja šie ekonomikas dalībnieki nevarēs pierādīt, ka preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī, veido mazāk nekā 50 % no viņu piedāvājuma kopvērtības.

svītrots

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Dalībvalstis vislabāk var noteikt, kurām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijām būtu jābūt cenas korekcijas pasākuma piemērotājiem. Lai nodrošinātu pienācīga līmeņa pasākumus un pienākumu taisnīgu sadali starp dalībvalstīm, Komisijai būtu jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz sarakstu, ko iesniedz katra dalībvalsts. Vajadzības gadījumā sarakstu Komisija var izveidot pēc savas iniciatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Dalībvalstis vislabāk var noteikt, kurām līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijām būtu jābūt cenas korekcijas pasākuma piemērotājiem. Lai nodrošinātu pienācīga līmeņa pasākumus un pienākumu taisnīgu sadali starp dalībvalstīm, Komisijai būtu jāpieņem galīgais lēmums, pamatojoties uz sarakstu, ko iesniedz katra dalībvalsts. Vajadzības gadījumā sarakstu Komisija var izveidot pēc savas iniciatīvas.

svītrots

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Ir
  svarīgi, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti varētu par konkurētspējīgām cenām piekļūt augstas kvalitātes produktu klāstam, kas atbilst to iepirkuma prasībām. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem vajadzētu būt iespējai nepiemērot
  cenas korekcijas
  pasākumus, kas ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi, ja nav pieejamas Savienības un/vai saistību aptvertas preces vai pakalpojumi, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām
  aizsargāt būtiskas
  sabiedriskās
  vajadzības
  , piemēram,
  veselības
  un
  sabiedrības drošības jomā, vai gadījumos, kad pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu cenas vai līguma izmaksu palielinājumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Ir
  svarīgi, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti varētu par konkurētspējīgām cenām piekļūt augstas kvalitātes produktu klāstam, kas atbilst to iepirkuma prasībām. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem vajadzētu būt iespējai nepiemērot
  cenas korekcijas
  pasākumus, kas ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi, ja nav pieejamas Savienības un/vai saistību aptvertas preces vai pakalpojumi, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām
  aizsargāt būtiskas
  sabiedriskās
  vajadzības
  , piemēram,
  veselības
  un
  sabiedrības drošības jomā, vai gadījumos, kad pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu cenas vai līguma izmaksu palielinājumu
  .

| (27) | Ir
  svarīgi, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti varētu par konkurētspējīgām cenām piekļūt augstas kvalitātes produktu klāstam, kas atbilst to iepirkuma prasībām. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem
  izņēmuma gadījumos
  vajadzētu būt iespējai nepiemērot
  SIA
  pasākumus, kas ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi, ja nav pieejamas Savienības un/vai saistību aptvertas preces vai pakalpojumi, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām
  , vai ja šāda rīcība ir saistīta ar būtisku
  sabiedriskās
  politikas vajadzību aizsardzību
  , piemēram,
  sabiedrības veselību vai vides aizsardzību. Šādu izņēmumu piemērošanai būtu nepieciešams Komisijas apstiprinājums. Līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem būtu savlaicīgi un izsmeļoši jāinformē Komisija, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanas pienācīgu uzraudzību. |
| --- | --- |

(27)

Ir
  svarīgi, lai līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti varētu par konkurētspējīgām cenām piekļūt augstas kvalitātes produktu klāstam, kas atbilst to iepirkuma prasībām. Tādēļ līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem
  izņēmuma gadījumos
  vajadzētu būt iespējai nepiemērot
  SIA
  pasākumus, kas ierobežo neaptvertu preču un pakalpojumu piekļuvi, ja nav pieejamas Savienības un/vai saistību aptvertas preces vai pakalpojumi, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām
  , vai ja šāda rīcība ir saistīta ar būtisku
  sabiedriskās
  politikas vajadzību aizsardzību
  , piemēram,
  sabiedrības veselību vai vides aizsardzību. Šādu izņēmumu piemērošanai būtu nepieciešams Komisijas apstiprinājums. Līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem būtu savlaicīgi un izsmeļoši jāinformē Komisija, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Gadījumā, kad līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti nepareizi piemēro izņēmumus no
  cenas korekcijas
  pasākumiem, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, Komisijai būtu jāspēj piemērot korekcijas mehānismu, kas noteikts Padomes Direktīvas 89/665/EEK (20) 3. pantā vai Padomes Direktīvas 92/13/EEK (21) 8. pantā. Bez tam līgumiem, kurus ar ekonomikas dalībnieku noslēgušas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti, pārkāpjot
  cenas korekcijas
  pasākumus, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, nebūtu jābūt spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Gadījumā, kad līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti nepareizi piemēro izņēmumus no
  cenas korekcijas
  pasākumiem, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, Komisijai būtu jāspēj piemērot korekcijas mehānismu, kas noteikts Padomes Direktīvas 89/665/EEK (20) 3. pantā vai Padomes Direktīvas 92/13/EEK (21) 8. pantā. Bez tam līgumiem, kurus ar ekonomikas dalībnieku noslēgušas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti, pārkāpjot
  cenas korekcijas
  pasākumus, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, nebūtu jābūt spēkā.

| (28) | Gadījumā, kad līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti nepareizi piemēro izņēmumus no
  SIA
  pasākumiem, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, Komisijai būtu jāspēj piemērot korekcijas mehānismu, kas noteikts Padomes Direktīvas 89/665/EEK (20) 3. pantā vai Padomes Direktīvas 92/13/EEK (21) 8. pantā. Bez tam līgumiem, kurus ar ekonomikas dalībnieku noslēgušas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti, pārkāpjot
  SIA
  pasākumus, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, nebūtu jābūt spēkā. |
| --- | --- |

(28)

Gadījumā, kad līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti nepareizi piemēro izņēmumus no
  SIA
  pasākumiem, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, Komisijai būtu jāspēj piemērot korekcijas mehānismu, kas noteikts Padomes Direktīvas 89/665/EEK (20) 3. pantā vai Padomes Direktīvas 92/13/EEK (21) 8. pantā. Bez tam līgumiem, kurus ar ekonomikas dalībnieku noslēgušas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti, pārkāpjot
  SIA
  pasākumus, kas ierobežo starptautisko saistību neaptverto preču un pakalpojumu piekļuvi, nebūtu jābūt spēkā.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Pieņemot īstenošanas aktus par
  cenas korekcijas
  pasākuma pieņemšanu, atcelšanu, apturēšanu vai atjaunošanu, būtu jāizmanto
  izmeklēšanas
  procedūra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Pieņemot īstenošanas aktus par
  cenas korekcijas
  pasākuma pieņemšanu, atcelšanu, apturēšanu vai atjaunošanu, būtu jāizmanto
  izmeklēšanas
  procedūra.

| (30) | Pieņemot īstenošanas aktus par
  SIA
  pasākuma pieņemšanu, atcelšanu, apturēšanu vai atjaunošanu, būtu jāizmanto
  pārbaudes
  procedūra
  , un komitejai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1843

   (22)

  (Tirdzniecības šķēršļu regula), būtu jāpalīdz Komisijai. Vajadzības gadījumā un jautājumos, kas ietekmē Savienības tiesisko regulējumu publiskā iepirkuma jomā, Komisijai vajadzētu būt iespējai arī lūgt padomu Publiskā iepirkuma padomdevējai komitejai, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 71/306/EEK. |
| --- | --- |

(30)

Pieņemot īstenošanas aktus par
  SIA
  pasākuma pieņemšanu, atcelšanu, apturēšanu vai atjaunošanu, būtu jāizmanto
  pārbaudes
  procedūra
  , un komitejai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1843

   (22)

  (Tirdzniecības šķēršļu regula), būtu jāpalīdz Komisijai. Vajadzības gadījumā un jautājumos, kas ietekmē Savienības tiesisko regulējumu publiskā iepirkuma jomā, Komisijai vajadzētu būt iespējai arī lūgt padomu Publiskā iepirkuma padomdevējai komitejai, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 71/306/EEK.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (30a) | Informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu, būtu jāizmanto tikai mērķim, kuram tā pieprasīta, un pienācīgi ievērojot piemērojamās Savienības un valsts datu aizsardzības un konfidencialitātes prasības. Attiecīgi būtu jāpiemēro Regula (EK) Nr. 1049/2001, kā arī Direktīvas 2014/23/ES 28. pants, Direktīvas 2014/24/ES 21. pants un Direktīvas 2014/25/ES 39. pants. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

Informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo regulu, būtu jāizmanto tikai mērķim, kuram tā pieprasīta, un pienācīgi ievērojot piemērojamās Savienības un valsts datu aizsardzības un konfidencialitātes prasības. Attiecīgi būtu jāpiemēro Regula (EK) Nr. 1049/2001, kā arī Direktīvas 2014/23/ES 28. pants, Direktīvas 2014/24/ES 21. pants un Direktīvas 2014/25/ES 39. pants.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Regulārai Komisijas ziņošanai jādod iespēja uzraudzīt šās
  regulas
  ieviesto procedūru piemērošanu
  un
  efektivitāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Regulārai Komisijas ziņošanai jādod iespēja uzraudzīt šās
  regulas
  ieviesto procedūru piemērošanu
  un
  efektivitāti
  .

| (32) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  un tiecoties cita starpā jo īpaši dalībvalstīm samazināt administratīvo slogu, Komisijai būtu regulāri jāpārskata šīs
  regulas
  piemērošanas joma, darbība un efektivitāte. Komisijai par savu novērtējumu būtu jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. Pēc pārskata var iesniegt atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus. |
| --- | --- |

(32)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (turpmāk “Finanšu regula”), ir paredzēts, ka iepirkuma noteikumiem un principiem, ko piemēro publiskajiem līgumiem, kuru līgumslēgšanas tiesības Savienības iestādes piešķir savā vārdā, būtu jābalstās uz attiecīgajiem ES acquis publiskā iepirkuma jomā noteikumiem. Tāpēc, pārskatot Finanšu regulu, ir lietderīgi paredzēt SIA regulas piemērošanu arī publiskiem līgumiem, kuru līgumslēgšanas tiesības piešķir Savienības iestādes.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Lai sasniegtu galveno mērķi izveidot kopīgu ārējo politiku publiskā iepirkuma jomā, saskaņā ar proporcionalitātes principu ir nepieciešami un lietderīgi pieņemt kopīgus noteikumus par režīmu tiem piedāvājumiem, kuros ietilpst preces un pakalpojumi, ko neaptver Eiropas Savienības starptautiskās saistības. Šī regula ir samērīga ar mērķu sasniegšanai nepieciešamo, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Lai sasniegtu galveno mērķi izveidot kopīgu ārējo politiku publiskā iepirkuma jomā, saskaņā ar proporcionalitātes principu ir nepieciešami un lietderīgi pieņemt kopīgus noteikumus par režīmu tiem piedāvājumiem, kuros ietilpst preces un pakalpojumi, ko neaptver Eiropas Savienības starptautiskās saistības. Šī regula ir samērīga ar mērķu sasniegšanai nepieciešamo, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu,

svītrots

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu tiek noteikti pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu
  publiskā
  iepirkuma un koncesiju tirgiem. Tajā noteiktas procedūras, ar kurām Komisija izmeklē trešo valstu
  pieņemtus vai piekoptus varbūtēji ierobežojošus un diskriminējošus iepirkuma
  pasākumus vai praksi pret Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem un rīko konsultācijas ar attiecīgajām trešajām valstīm. | 1.   Ar šo regulu
  attiecībā uz neaptverto iepirkumu
  tiek noteikti pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu iepirkuma un koncesiju tirgiem. Tajā noteiktas procedūras, ar kurām Komisija izmeklē
  iespējamos
  trešo valstu pasākumus vai praksi pret Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem un rīko konsultācijas ar attiecīgajām trešajām valstīm. |
| Tā
  dod iespēju
  noteiktiem piedāvājumiem
  ,
  kuri pretendē uz līgumiem par būvdarbu vai būves izpildi, par preču piegādi un/
  vai
  pakalpojumu sniegšanu un par koncesijām, uz attiecīgo
  ekonomikas dalībnieku, preču vai pakalpojumu
  izcelsmes pamata piemērot cenas korekcijas pasākumus
  . | Šī regula
  dod iespēju
  Komisijai
  ,
  pieņemot īstenošanas aktus, piemērot SIA pasākumus attiecībā uz šādiem trešo valstu pasākumiem
  vai
  praksi, lai ierobežotu trešo valstu
  ekonomikas dalībnieku, preču vai pakalpojumu
  piekļuvi Savienības iepirkuma procedūrām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu tiek noteikti pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu
  publiskā
  iepirkuma un koncesiju tirgiem. Tajā noteiktas procedūras, ar kurām Komisija izmeklē trešo valstu
  pieņemtus vai piekoptus varbūtēji ierobežojošus un diskriminējošus iepirkuma
  pasākumus vai praksi pret Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem un rīko konsultācijas ar attiecīgajām trešajām valstīm.

1.   Ar šo regulu
  attiecībā uz neaptverto iepirkumu
  tiek noteikti pasākumi, kuru nolūks ir uzlabot Savienības ekonomikas dalībnieku, preču un pakalpojumu piekļuvi trešo valstu iepirkuma un koncesiju tirgiem. Tajā noteiktas procedūras, ar kurām Komisija izmeklē
  iespējamos
  trešo valstu pasākumus vai praksi pret Savienības ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem un rīko konsultācijas ar attiecīgajām trešajām valstīm.

Tā
  dod iespēju
  noteiktiem piedāvājumiem
  ,
  kuri pretendē uz līgumiem par būvdarbu vai būves izpildi, par preču piegādi un/
  vai
  pakalpojumu sniegšanu un par koncesijām, uz attiecīgo
  ekonomikas dalībnieku, preču vai pakalpojumu
  izcelsmes pamata piemērot cenas korekcijas pasākumus
  .

Tā

noteiktiem piedāvājumiem

kuri pretendē uz līgumiem par būvdarbu vai būves izpildi, par preču piegādi un/

pakalpojumu sniegšanu un par koncesijām, uz attiecīgo

izcelsmes pamata piemērot cenas korekcijas pasākumus

Šī regula
  dod iespēju
  Komisijai
  ,
  pieņemot īstenošanas aktus, piemērot SIA pasākumus attiecībā uz šādiem trešo valstu pasākumiem
  vai
  praksi, lai ierobežotu trešo valstu
  ekonomikas dalībnieku, preču vai pakalpojumu
  piekļuvi Savienības iepirkuma procedūrām
  .

Šī regula

Komisijai

pieņemot īstenošanas aktus, piemērot SIA pasākumus attiecībā uz šādiem trešo valstu pasākumiem

praksi, lai ierobežotu trešo valstu

piekļuvi Savienības iepirkuma procedūrām

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – ievaddaļa

1. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šo regulu piemēro
  līgumiem
  , uz
  kuriem
  attiecas šādi tiesību akti: | 2.   Šo regulu piemēro
  iepirkuma procedūrām
  , uz
  kurām
  attiecas šādi tiesību akti: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šo regulu piemēro
  līgumiem
  , uz
  kuriem
  attiecas šādi tiesību akti:

2.   Šo regulu piemēro
  iepirkuma procedūrām
  , uz
  kurām
  attiecas šādi tiesību akti:

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Šī regula attiecas uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu preču piegādei un/vai pakalpojumu sniegšanai un uz būvdarbu un pakalpojumu koncesiju piešķiršanu. Tā attiecas tikai uz gadījumiem, kad preces vai pakalpojumus iepērk pārvaldes vajadzībām. Tā neattiecas uz gadījumiem, kad preces iepērk ar nodomu tās tālāk pārdot tirdznieciskā nolūkā vai izmantot preču ražošanai tirdznieciskā nolūkā. Tā neattiecas uz gadījumiem, kad pakalpojumus iepērk ar nodomu tos tālāk pārdot tirdznieciskā nolūkā vai izmantot pakalpojumu sniegšanai tirdznieciskā nolūkā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Šī regula attiecas uz līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu preču piegādei un/vai pakalpojumu sniegšanai un uz būvdarbu un pakalpojumu koncesiju piešķiršanu. Tā attiecas tikai uz gadījumiem, kad preces vai pakalpojumus iepērk pārvaldes vajadzībām. Tā neattiecas uz gadījumiem, kad preces iepērk ar nodomu tās tālāk pārdot tirdznieciskā nolūkā vai izmantot preču ražošanai tirdznieciskā nolūkā. Tā neattiecas uz gadījumiem, kad pakalpojumus iepērk ar nodomu tos tālāk pārdot tirdznieciskā nolūkā vai izmantot pakalpojumu sniegšanai tirdznieciskā nolūkā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. punkts

1. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Šo regulu piemēro vienīgi ierobežojošiem un/vai diskriminējošiem iepirkuma pasākumiem vai praksei, ko kāda trešā valsts īsteno attiecībā uz neaptvertu preču un pakalpojumu iepirkumu. Šās regulas piemērošana neskar Savienības starptautiskos pienākumus. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Šo regulu piemēro vienīgi ierobežojošiem un/vai diskriminējošiem iepirkuma pasākumiem vai praksei, ko kāda trešā valsts īsteno attiecībā uz neaptvertu preču un pakalpojumu iepirkumu. Šās regulas piemērošana neskar Savienības starptautiskos pienākumus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4.a punkts (jauns)

1. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Šī regula neskar nekādus Savienības starptautiskos pienākumus vai pasākumus, ko dalībvalstis, to līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti var veikt saskaņā ar 2. punktā minētajiem tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Šī regula neskar nekādus Savienības starptautiskos pienākumus vai pasākumus, ko dalībvalstis, to līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti var veikt saskaņā ar 2. punktā minētajiem tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 5.a punkts (jauns)

1. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Šo regulu piemēro tikai tām iepirkuma procedūrām, kas sāktas pēc tās stāšanās spēkā. SIA pasākumus piemēro tikai iepirkuma procedūrām, uz kurām SIA pasākumi attiecas un kuras uzsāktas laikposmā starp attiecīgo SIA pasākumu stāšanās spēkā un to termiņa beigām, atcelšanas vai apturēšanas. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti tādu iepirkuma procedūru dokumentos, uz kurām attiecas SIA pasākumi, iekļauj atsauci uz šīs regulas piemērošanu un visiem piemērojamajiem SIA pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Šo regulu piemēro tikai tām iepirkuma procedūrām, kas sāktas pēc tās stāšanās spēkā. SIA pasākumus piemēro tikai iepirkuma procedūrām, uz kurām SIA pasākumi attiecas un kuras uzsāktas laikposmā starp attiecīgo SIA pasākumu stāšanās spēkā un to termiņa beigām, atcelšanas vai apturēšanas. Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti tādu iepirkuma procedūru dokumentos, uz kurām attiecas SIA pasākumi, iekļauj atsauci uz šīs regulas piemērošanu un visiem piemērojamajiem SIA pasākumiem.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 5.b punkts (jauns)

1. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Lai publiskā iepirkuma un koncesiju piešķiršanas procedūrās pienācīgi integrētu vides, sociālās un darba prasības, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas iepirkuma līgumam piemērojamās vides, sociālās un darba saistības, kas izriet no normatīvajiem un administratīvajiem aktiem gan Savienības, gan valsts līmenī, kā arī no koplīgumiem, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem. Tāpat līguma izpildes laikā būtu jāievēro pienākumi, kas izriet no starptautiskajiem nolīgumiem, kurus ratificējušas visas dalībvalstis un kuri norādīti Direktīvas 2014/23/ES X pielikumā, Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā un Direktīvas 2014/25/ES XIV pielikumā. |
| | Dalībvalstis informē Komisiju par visām grūtībām, kas de jure vai de facto radušās to ekonomikas dalībniekiem un par ko tie ziņojuši, un kas ir radušās 1. punktā uzskaitīto starptautisko noteikumu sociālajā un vides jomā neievērošanas dēļ, minētajiem ekonomikas dalībniekiem cenšoties nodrošināt līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ES vai trešās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Lai publiskā iepirkuma un koncesiju piešķiršanas procedūrās pienācīgi integrētu vides, sociālās un darba prasības, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas iepirkuma līgumam piemērojamās vides, sociālās un darba saistības, kas izriet no normatīvajiem un administratīvajiem aktiem gan Savienības, gan valsts līmenī, kā arī no koplīgumiem, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem. Tāpat līguma izpildes laikā būtu jāievēro pienākumi, kas izriet no starptautiskajiem nolīgumiem, kurus ratificējušas visas dalībvalstis un kuri norādīti Direktīvas 2014/23/ES X pielikumā, Direktīvas 2014/24/ES X pielikumā un Direktīvas 2014/25/ES XIV pielikumā.

Dalībvalstis informē Komisiju par visām grūtībām, kas de jure vai de facto radušās to ekonomikas dalībniekiem un par ko tie ziņojuši, un kas ir radušās 1. punktā uzskaitīto starptautisko noteikumu sociālajā un vides jomā neievērošanas dēļ, minētajiem ekonomikas dalībniekiem cenšoties nodrošināt līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ES vai trešās valstīs.

Dalībvalstis informē Komisiju par visām grūtībām, kas de jure vai de facto radušās to ekonomikas dalībniekiem un par ko tie ziņojuši, un kas ir radušās 1. punktā uzskaitīto starptautisko noteikumu sociālajā un vides jomā neievērošanas dēļ, minētajiem ekonomikas dalībniekiem cenšoties nodrošināt līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ES vai trešās valstīs.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | “ekonomikas dalībnieks” ir
  fiziska vai juridiska persona vai publisko tiesību subjekts vai šādu personu un/vai subjektu grupa, ieskaitot uzņēmumu pagaidu apvienības
  , kas
  iesniedz piedāvājumu veikt būvdarbus un
  /
  vai būvi
  ,
  piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus tirgū
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

“ekonomikas dalībnieks” ir
  fiziska vai juridiska persona vai publisko tiesību subjekts vai šādu personu un/vai subjektu grupa, ieskaitot uzņēmumu pagaidu apvienības
  , kas
  iesniedz piedāvājumu veikt būvdarbus un
  /
  vai būvi
  ,
  piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus tirgū
  ;

fiziska vai juridiska persona vai publisko tiesību subjekts vai šādu personu un/vai subjektu grupa, ieskaitot uzņēmumu pagaidu apvienības

iesniedz piedāvājumu veikt būvdarbus un

vai būvi

piegādāt preces vai sniegt pakalpojumus tirgū

| a) | “ekonomikas dalībnieks” ir
  ekonomikas dalībnieks
  , kas
  definēts Direktīvā 2014/23
  /
  ES
  ,
  2014/24/ES un 2014/25/ES
  ; |
| --- | --- |

a)

“ekonomikas dalībnieks” ir
  ekonomikas dalībnieks
  , kas
  definēts Direktīvā 2014/23
  /
  ES
  ,
  2014/24/ES un 2014/25/ES
  ;

ekonomikas dalībnieks

definēts Direktīvā 2014/23

ES

2014/24/ES un 2014/25/ES

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | “preces” ir preces, kas minētas kā publiskā iepirkuma objekts un norādītas līguma specifikācijā, taču nav piegādāto preču izejvielas, materiāli vai sastāvdaļas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

“preces” ir preces, kas minētas kā publiskā iepirkuma objekts un norādītas līguma specifikācijā, taču nav piegādāto preču izejvielas, materiāli vai sastāvdaļas;

“preces” ir preces, kas minētas kā publiskā iepirkuma objekts un norādītas līguma specifikācijā, taču nav piegādāto preču izejvielas, materiāli vai sastāvdaļas;

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | “paredzamā vērtība” ir līguma paredzamā vērtība, kas aprēķināta atbilstīgi Direktīvai 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

“paredzamā vērtība” ir līguma paredzamā vērtība, kas aprēķināta atbilstīgi Direktīvai 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES;

“paredzamā vērtība” ir līguma paredzamā vērtība, kas aprēķināta atbilstīgi Direktīvai 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES;

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ac) | “pierādījums” ir jebkāda informācija, apliecība, apliecinošs dokuments, paziņojums vai cita veida pierādījums, kas apliecina atbilstību 9.a panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pienākumiem, piemēram:










  i) | izcelsmes sertifikāts vai trešo valstu izcelsmes preču piegādātāja deklarācija vai importa deklarācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ac)

ac)

“pierādījums” ir jebkāda informācija, apliecība, apliecinošs dokuments, paziņojums vai cita veida pierādījums, kas apliecina atbilstību 9.a panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pienākumiem, piemēram:

“pierādījums” ir jebkāda informācija, apliecība, apliecinošs dokuments, paziņojums vai cita veida pierādījums, kas apliecina atbilstību 9.a panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem pienākumiem, piemēram:

i)

i)

izcelsmes sertifikāts vai trešo valstu izcelsmes preču piegādātāja deklarācija vai importa deklarācija;

izcelsmes sertifikāts vai trešo valstu izcelsmes preču piegādātāja deklarācija vai importa deklarācija;

| ii) | piegādājamo preču ražošanas procesu apraksts (tostarp paraugi, apraksti vai fotogrāfijas); |
| --- | --- |

ii)

ii)

piegādājamo preču ražošanas procesu apraksts (tostarp paraugi, apraksti vai fotogrāfijas);

piegādājamo preču ražošanas procesu apraksts (tostarp paraugi, apraksti vai fotogrāfijas);

| iii) | izvilkums no attiecīgajiem reģistriem vai finanšu pārskatiem par pakalpojumu izcelsmi, tostarp PVN maksātāja identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

iii)

iii)

izvilkums no attiecīgajiem reģistriem vai finanšu pārskatiem par pakalpojumu izcelsmi, tostarp PVN maksātāja identifikācijas numurs;

izvilkums no attiecīgajiem reģistriem vai finanšu pārskatiem par pakalpojumu izcelsmi, tostarp PVN maksātāja identifikācijas numurs;

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ad apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – ad apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ad) | “novērtējuma korekcijas pasākums” ir piedāvājuma novērtējuma relatīva samazināšana par konkrētu procentuālo daļu, kas izriet no tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts to novērtē, pamatojoties uz iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem. Gadījumos, kad cena vai izmaksas ir vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs, novērtējuma korekcijas pasākums piedāvājumu vērtēšanas nolūkā ir relatīvs pretendenta piedāvātās cenas palielinājums par konkrētu procentuālo daļu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ad)

ad)

“novērtējuma korekcijas pasākums” ir piedāvājuma novērtējuma relatīva samazināšana par konkrētu procentuālo daļu, kas izriet no tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts to novērtē, pamatojoties uz iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem. Gadījumos, kad cena vai izmaksas ir vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs, novērtējuma korekcijas pasākums piedāvājumu vērtēšanas nolūkā ir relatīvs pretendenta piedāvātās cenas palielinājums par konkrētu procentuālo daļu;

“novērtējuma korekcijas pasākums” ir piedāvājuma novērtējuma relatīva samazināšana par konkrētu procentuālo daļu, kas izriet no tā, ka līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts to novērtē, pamatojoties uz iepirkuma procedūras dokumentos noteiktajiem līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijiem. Gadījumos, kad cena vai izmaksas ir vienīgais līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijs, novērtējuma korekcijas pasākums piedāvājumu vērtēšanas nolūkā ir relatīvs pretendenta piedāvātās cenas palielinājums par konkrētu procentuālo daļu;

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | “līgumslēdzēja iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde, kas definēta
  Direktīvas
  2014/24/ES
  2. panta 1. punktā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

“līgumslēdzēja iestāde” ir līgumslēdzēja iestāde, kas definēta
  Direktīvas
  2014/24/ES
  2. panta 1. punktā
  ;

Direktīvas

2. panta 1. punktā

| b) | “līgumslēdzēja iestāde” ir
  tāda
  līgumslēdzēja iestāde, kas definēta
  Direktīvā 2014/23/ES,
  2014/24/ES
  un 2014/25/ES
  ; |
| --- | --- |

b)

“līgumslēdzēja iestāde” ir
  tāda
  līgumslēdzēja iestāde, kas definēta
  Direktīvā 2014/23/ES,
  2014/24/ES
  un 2014/25/ES
  ;

tāda

Direktīvā 2014/23/ES,

un 2014/25/ES

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | “līgumslēdzējs subjekts” ir “līgumslēdzējs” subjekts, kas definēts
  Direktīvas
  2014/25/ES
  4. panta 1. punktā un Direktīvas 2014/23/ES 7. pantā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

“līgumslēdzējs subjekts” ir “līgumslēdzējs” subjekts, kas definēts
  Direktīvas
  2014/25/ES
  4. panta 1. punktā un Direktīvas 2014/23/ES 7. pantā
  ;

Direktīvas

4. panta 1. punktā un Direktīvas 2014/23/ES 7. pantā

| c) | “līgumslēdzējs subjekts” ir
  tāds
  līgumslēdzējs subjekts, kas definēts
  Direktīvā 2014/23/ES un
  2014/25/ES; |
| --- | --- |

c)

“līgumslēdzējs subjekts” ir
  tāds
  līgumslēdzējs subjekts, kas definēts
  Direktīvā 2014/23/ES un
  2014/25/ES;

tāds

Direktīvā 2014/23/ES un

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | “ieinteresētā persona” ir jebkura persona vai subjekts, kura intereses varētu ietekmēt trešās valsts pasākums, piemēram, uzņēmumi, uzņēmumu apvienība, arodasociācijas, arodbiedrības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp patērētāju organizācijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

“ieinteresētā persona” ir jebkura persona vai subjekts, kura intereses varētu ietekmēt trešās valsts pasākums, piemēram, uzņēmumi, uzņēmumu apvienība, arodasociācijas, arodbiedrības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp patērētāju organizācijas;

“ieinteresētā persona” ir jebkura persona vai subjekts, kura intereses varētu ietekmēt trešās valsts pasākums, piemēram, uzņēmumi, uzņēmumu apvienība, arodasociācijas, arodbiedrības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp patērētāju organizācijas;

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | “aptvertas preces vai pakalpojumi” ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar ko Savienība publiskā iepirkuma un/vai koncesiju jomā ir noslēgusi starptautisku nolīgumu, kur ietilpst tirgus piekļuves saistības, un uz kuriem attiecas attiecīgais nolīgums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

d)

“aptvertas preces vai pakalpojumi” ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar ko Savienība publiskā iepirkuma un/vai koncesiju jomā ir noslēgusi starptautisku nolīgumu, kur ietilpst tirgus piekļuves saistības, un uz kuriem attiecas attiecīgais nolīgums;

“aptvertas preces vai pakalpojumi” ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar ko Savienība publiskā iepirkuma un/vai koncesiju jomā ir noslēgusi starptautisku nolīgumu, kur ietilpst tirgus piekļuves saistības, un uz kuriem attiecas attiecīgais nolīgums;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | “neaptvertas preces vai pakalpojumi” ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība publiskā iepirkuma vai koncesiju jomā nav noslēgusi starptautisku nolīgumu, kurā ietilpst tirgus piekļuves saistības, kā arī preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība ir noslēgusi šādu nolīgumu, bet uz kuriem attiecīgais nolīgums neattiecas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

e)

“neaptvertas preces vai pakalpojumi” ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība publiskā iepirkuma vai koncesiju jomā nav noslēgusi starptautisku nolīgumu, kurā ietilpst tirgus piekļuves saistības, kā arī preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība ir noslēgusi šādu nolīgumu, bet uz kuriem attiecīgais nolīgums neattiecas;

“neaptvertas preces vai pakalpojumi” ir preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība publiskā iepirkuma vai koncesiju jomā nav noslēgusi starptautisku nolīgumu, kurā ietilpst tirgus piekļuves saistības, kā arī preces vai pakalpojumi, kuru izcelsme ir valstī, ar kuru Savienība ir noslēgusi šādu nolīgumu, bet uz kuriem attiecīgais nolīgums neattiecas;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | “
  ierobežojošs un/vai diskriminējošs iepirkumu
  pasākums vai prakse” ir leģislatīvs, normatīvs vai administratīvs pasākums, procedūra vai prakse, vai to apvienojums, ko pieņem vai piekopj valsts iestādes vai atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti trešā valstī un kuru rezultātā atkal un atkal nopietni pasliktinās Savienības preču, pakalpojumu un/vai ekonomikas dalībnieku piekļuve
  minētās valsts
  publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgum
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

f)

“
  ierobežojošs un/vai diskriminējošs iepirkumu
  pasākums vai prakse” ir leģislatīvs, normatīvs vai administratīvs pasākums, procedūra vai prakse, vai to apvienojums, ko pieņem vai piekopj valsts iestādes vai atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti trešā valstī un kuru rezultātā atkal un atkal nopietni pasliktinās Savienības preču, pakalpojumu un/vai ekonomikas dalībnieku piekļuve
  minētās valsts
  publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgum
  .

ierobežojošs un/vai diskriminējošs iepirkumu

minētās valsts

tirgum

| f) | “
  trešās valsts
  pasākums vai prakse” ir
  vispārējs valsts vai vietējā līmeņa politikas
  leģislatīvs, normatīvs vai administratīvs pasākums, procedūra vai prakse, vai to apvienojums, ko pieņem vai piekopj valsts iestādes vai atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti trešā valstī un kā rezultātā atkal un atkal nopietni pasliktinās Savienības preču, pakalpojumu un/vai ekonomikas dalībnieku piekļuve publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgiem
  . |
| --- | --- |

f)

“
  trešās valsts
  pasākums vai prakse” ir
  vispārējs valsts vai vietējā līmeņa politikas
  leģislatīvs, normatīvs vai administratīvs pasākums, procedūra vai prakse, vai to apvienojums, ko pieņem vai piekopj valsts iestādes vai atsevišķas līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti trešā valstī un kā rezultātā atkal un atkal nopietni pasliktinās Savienības preču, pakalpojumu un/vai ekonomikas dalībnieku piekļuve publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgiem
  .

trešās valsts

vispārējs valsts vai vietējā līmeņa politikas

tirgiem

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fa) | “SIA pasākums” ir pasākums, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu un kas ierobežo trešo valstu ekonomikas dalībnieku un/vai trešo valstu izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi Savienības iepirkumu vai koncesiju tirgum neaptverta iepirkuma jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fa)

fa)

“SIA pasākums” ir pasākums, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu un kas ierobežo trešo valstu ekonomikas dalībnieku un/vai trešo valstu izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi Savienības iepirkumu vai koncesiju tirgum neaptverta iepirkuma jomā;

“SIA pasākums” ir pasākums, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu un kas ierobežo trešo valstu ekonomikas dalībnieku un/vai trešo valstu izcelsmes preču un pakalpojumu piekļuvi Savienības iepirkumu vai koncesiju tirgum neaptverta iepirkuma jomā;

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fb) | “neaptverts iepirkums” ir iepirkuma procedūras precēm, pakalpojumiem vai koncesijām, attiecībā uz kurām Savienība nav uzņēmusies tirgus piekļuves saistības starptautiskā nolīgumā iepirkuma vai koncesiju jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fb)

fb)

“neaptverts iepirkums” ir iepirkuma procedūras precēm, pakalpojumiem vai koncesijām, attiecībā uz kurām Savienība nav uzņēmusies tirgus piekļuves saistības starptautiskā nolīgumā iepirkuma vai koncesiju jomā;

“neaptverts iepirkums” ir iepirkuma procedūras precēm, pakalpojumiem vai koncesijām, attiecībā uz kurām Savienība nav uzņēmusies tirgus piekļuves saistības starptautiskā nolīgumā iepirkuma vai koncesiju jomā;

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fc) | “līgums” ir publiskā iepirkuma līgums, kā definēts Direktīvā 2014/24/ES, koncesija, kā definēts Direktīvā 2014/23/ES un līgums par piegādi, būvdarbiem un pakalpojumiem, kā definēts Direktīvā 2014/25/ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fc)

fc)

“līgums” ir publiskā iepirkuma līgums, kā definēts Direktīvā 2014/24/ES, koncesija, kā definēts Direktīvā 2014/23/ES un līgums par piegādi, būvdarbiem un pakalpojumiem, kā definēts Direktīvā 2014/25/ES;

“līgums” ir publiskā iepirkuma līgums, kā definēts Direktīvā 2014/24/ES, koncesija, kā definēts Direktīvā 2014/23/ES un līgums par piegādi, būvdarbiem un pakalpojumiem, kā definēts Direktīvā 2014/25/ES;

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – fd apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – fd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | fd) | “pretendents” ir tāds pretendents, kas definēts Direktīvā 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

fd)

fd)

“pretendents” ir tāds pretendents, kas definēts Direktīvā 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES;

“pretendents” ir tāds pretendents, kas definēts Direktīvā 2014/23/ES, 2014/24/ES un 2014/25/ES;

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ga) | “apakšuzņēmuma līguma slēgšana” ir vienošanās ar trešo pusi par līguma daļas izpildi; vienkārša tādu preču vai daļu piegāde, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nav uzskatāma par apakšuzņēmuma līguma slēgšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ga)

ga)

“apakšuzņēmuma līguma slēgšana” ir vienošanās ar trešo pusi par līguma daļas izpildi; vienkārša tādu preču vai daļu piegāde, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nav uzskatāma par apakšuzņēmuma līguma slēgšanu.

“apakšuzņēmuma līguma slēgšana” ir vienošanās ar trešo pusi par līguma daļas izpildi; vienkārša tādu preču vai daļu piegāde, kas nepieciešamas pakalpojuma sniegšanai, nav uzskatāma par apakšuzņēmuma līguma slēgšanu.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| h) | MVU ir MVU, kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK

   (23)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

h)

h)

MVU ir MVU, kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK

   (23)

  .

MVU ir MVU, kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK

23

.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šās regulas vajadzībām būvdarbu un/vai būves realizāciju saskaņā ar Direktīvām
  2014/25/ES
  , 2014/24/ES un
  2014/23/ES
  uzskata par pakalpojumu sniegšanu. | 2.   Šīs regulas vajadzībām
  , izņemot 8.a panta 3.
   un
  7. punktu,
  būvdarbu izpildi vai būves realizāciju saskaņā ar Direktīvām
  2014/23/ES
  , 2014/24/ES un
  2014/25/ES
  uzskata par pakalpojumu sniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šās regulas vajadzībām būvdarbu un/vai būves realizāciju saskaņā ar Direktīvām
  2014/25/ES
  , 2014/24/ES un
  2014/23/ES
  uzskata par pakalpojumu sniegšanu.

2.   Šīs regulas vajadzībām
  , izņemot 8.a panta 3.
   un
  7. punktu,
  būvdarbu izpildi vai būves realizāciju saskaņā ar Direktīvām
  2014/23/ES
  , 2014/24/ES un
  2014/25/ES
  uzskata par pakalpojumu sniegšanu.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – virsraksts

3. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izcelsmes
  noteikumi | Izcelsmes
  noteikšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izcelsmes
  noteikumi

noteikumi

Izcelsmes
  noteikšana

noteikšana

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     
  Preces izcelsmi nosaka saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas muitas kodeksa izveidi

   (24)

  22.–26. pantu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.
     
  Preces izcelsmi nosaka saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas muitas kodeksa izveidi

   (24)

  22.–26. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Pakalpojuma izcelsmi nosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kura to sniedz. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Pakalpojuma izcelsmi nosaka, pamatojoties uz tās fiziskās vai juridiskās personas izcelsmi, kura to sniedz.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | fiziskas personas gadījumā — valsti, kurā persona ir valstspiederīgā vai kurā
  viņai
  ir pastāvīgas uzturēšanās tiesības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

fiziskas personas gadījumā — valsti, kurā persona ir valstspiederīgā vai kurā
  viņai
  ir pastāvīgas uzturēšanās tiesības;

viņai

| a) | fiziskas personas gadījumā — valsti, kurā persona ir valstspiederīgā vai kurā
  attiecīgajai personai
  ir pastāvīgas uzturēšanās tiesības; |
| --- | --- |

a)

fiziskas personas gadījumā — valsti, kurā persona ir valstspiederīgā vai kurā
  attiecīgajai personai
  ir pastāvīgas uzturēšanās tiesības;

attiecīgajai personai

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts – i punkts

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | ja pakalpojumu nesniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā —
  valsti, pēc kuras likumiem juridiskā persona ir dibināta vai citādi organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

ja pakalpojumu nesniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā —
  valsti, pēc kuras likumiem juridiskā persona ir dibināta vai citādi organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību;

ja pakalpojumu nesniedz ar komerciālu klātbūtni Savienībā —

| i) | valsti, pēc kuras likumiem juridiskā persona ir dibināta vai citādi organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību
  tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību
  ; |
| --- | --- |

i)

valsti, pēc kuras likumiem juridiskā persona ir dibināta vai citādi organizēta un kuras teritorijā juridiskā persona nodarbojas ar reālu saimniecisko darbību
  tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību
  ;

tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts – ii punkts

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | dalībvalsti, kurā
  juridiskā persona
  ir reģistrēta un kuras teritorijā tā nodarbojas ar
  reālu saimniecisko darbību
  tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

dalībvalsti, kurā
  juridiskā persona
  ir reģistrēta un kuras teritorijā tā nodarbojas ar
  reālu saimniecisko darbību
  tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību
  .

dalībvalsti, kurā

ir reģistrēta un kuras teritorijā tā nodarbojas ar

tā, ka tai veidojas tieša un faktiska saikne ar attiecīgās dalībvalsts tautsaimniecību

| ii) | ja
  juridiskā persona
  nenodarbojas
  ar reālu saimniecisko darbību
  tās valsts teritorijā, kurā tā ir izveidota vai citādi organizēta, par juridiskās personas izcelsmes valsti uzskata tās personas vai personu izcelsmes valsti, kura vai kuras tieši vai netieši var dominējoši ietekmēt juridisko personu atbilstoši to īpašumtiesībām uz attiecīgo juridisko personu, finansiālajai līdzdalībai minētajā juridiskajā personā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajai juridiskajai personai
  . |
| --- | --- |

ii)

ja
  juridiskā persona
  nenodarbojas
  ar reālu saimniecisko darbību
  tās valsts teritorijā, kurā tā ir izveidota vai citādi organizēta, par juridiskās personas izcelsmes valsti uzskata tās personas vai personu izcelsmes valsti, kura vai kuras tieši vai netieši var dominējoši ietekmēt juridisko personu atbilstoši to īpašumtiesībām uz attiecīgo juridisko personu, finansiālajai līdzdalībai minētajā juridiskajā personā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajai juridiskajai personai
  .

ja

nenodarbojas

tās valsts teritorijā, kurā tā ir izveidota vai citādi organizēta, par juridiskās personas izcelsmes valsti uzskata tās personas vai personu izcelsmes valsti, kura vai kuras tieši vai netieši var dominējoši ietekmēt juridisko personu atbilstoši to īpašumtiesībām uz attiecīgo juridisko personu, finansiālajai līdzdalībai minētajā juridiskajā personā vai noteikumiem, kas piemērojami minētajai juridiskajai personai

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 2. daļa

3. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmās daļas b) punkta ii) apakšpunkta izpildes vajadzībām
  : ja juridiskā persona nav iesaistīta reālā saimnieciskā darbībā tā
  , ka
  tai veidojas tieša un faktiska saikne ar kādas dalībvalsts tautsaimniecību, — juridiskās personas izcelsme ir tās personas vai to personu izcelsme
  ,
  kam pieder juridiskā persona
  vai
  kas to kontrolē. | Pirmās daļas b) punkta ii) apakšpunkta izpildes vajadzībām
  uzskata
  , ka
  attiecīgajai personai vai personām ir dominējoša ietekme uz juridisko personu jebkurā no tālāk minētajiem gadījumiem
  ,
  ja tās tieši
  vai
  netieši: |
| | a) | ir attiecīgās personas parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmās daļas b) punkta ii) apakšpunkta izpildes vajadzībām
  : ja juridiskā persona nav iesaistīta reālā saimnieciskā darbībā tā
  , ka
  tai veidojas tieša un faktiska saikne ar kādas dalībvalsts tautsaimniecību, — juridiskās personas izcelsme ir tās personas vai to personu izcelsme
  ,
  kam pieder juridiskā persona
  vai
  kas to kontrolē.

: ja juridiskā persona nav iesaistīta reālā saimnieciskā darbībā tā

tai veidojas tieša un faktiska saikne ar kādas dalībvalsts tautsaimniecību, — juridiskās personas izcelsme ir tās personas vai to personu izcelsme

kam pieder juridiskā persona

kas to kontrolē.

Pirmās daļas b) punkta ii) apakšpunkta izpildes vajadzībām
  uzskata
  , ka
  attiecīgajai personai vai personām ir dominējoša ietekme uz juridisko personu jebkurā no tālāk minētajiem gadījumiem
  ,
  ja tās tieši
  vai
  netieši:

uzskata

attiecīgajai personai vai personām ir dominējoša ietekme uz juridisko personu jebkurā no tālāk minētajiem gadījumiem

ja tās tieši

netieši:

a)

a)

ir attiecīgās personas parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas;

ir attiecīgās personas parakstītā kapitāla lielākās daļas turētājas;

| b) | kontrolē juridiskās personas emitētajām akcijām atbilstošo balsu vairākumu; |
| --- | --- |

b)

b)

kontrolē juridiskās personas emitētajām akcijām atbilstošo balsu vairākumu;

kontrolē juridiskās personas emitētajām akcijām atbilstošo balsu vairākumu;

| c) | var iecelt vairāk nekā pusi juridiskās personas pārvaldības, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu. |
| --- | --- |

c)

c)

var iecelt vairāk nekā pusi juridiskās personas pārvaldības, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu.

var iecelt vairāk nekā pusi juridiskās personas pārvaldības, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 3. daļa

3. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka tā “pieder” attiecīgas valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tās pašu kapitālā pieder minētās valsts personām. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka tā “pieder” attiecīgas valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tās pašu kapitālā pieder minētās valsts personām.

Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka tā “pieder” attiecīgas valsts personām, ja vairāk nekā 50 % no līdzdalības tās pašu kapitālā pieder minētās valsts personām.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 4. daļa

3. pants – 3. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka to “kontrolē” attiecīgas valsts personas, ja šādām personām ir tiesības iecelt tās direktoru vairākumu vai citādi likumīgi virzīt tās darbību. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka to “kontrolē” attiecīgas valsts personas, ja šādām personām ir tiesības iecelt tās direktoru vairākumu vai citādi likumīgi virzīt tās darbību.

Par juridisko personu tiek uzskatīts, ka to “kontrolē” attiecīgas valsts personas, ja šādām personām ir tiesības iecelt tās direktoru vairākumu vai citādi likumīgi virzīt tās darbību.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja ekonomikas dalībnieks ir fizisku vai juridisku personu un/vai publiskā sektora struktūru grupa un ja vismaz vienai šādai personai vai struktūrai izcelsme ir trešā valstī, uz kuras ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem attiecas SIA pasākums, šādu SIA pasākumu līdzvērtīgi piemēro attiecīgās grupas iesniegtajiem piedāvājumiem. Šo noteikumu nepiemēro, ja attiecīgo personu vai struktūru līdzdalība grupā nepārsniedz 15 % no konkrētā piedāvājuma vērtības, izņemot, ja šīs personas vai struktūras ir vajadzīgas, lai lielā mērā izpildītu vismaz vienu atlases kritēriju iepirkuma procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja ekonomikas dalībnieks ir fizisku vai juridisku personu un/vai publiskā sektora struktūru grupa un ja vismaz vienai šādai personai vai struktūrai izcelsme ir trešā valstī, uz kuras ekonomikas dalībniekiem, precēm un pakalpojumiem attiecas SIA pasākums, šādu SIA pasākumu līdzvērtīgi piemēro attiecīgās grupas iesniegtajiem piedāvājumiem. Šo noteikumu nepiemēro, ja attiecīgo personu vai struktūru līdzdalība grupā nepārsniedz 15 % no konkrētā piedāvājuma vērtības, izņemot, ja šīs personas vai struktūras ir vajadzīgas, lai lielā mērā izpildītu vismaz vienu atlases kritēriju iepirkuma procedūrā.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.b punkts (jauns)

3. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti jebkurā brīdī iepirkuma procedūras laikā var pieprasīt ekonomikas dalībniekam iesniegt, precizēt vai papildināt informāciju vai dokumentus, kas saistīti ar ekonomikas dalībnieka izcelsmes pārbaudi noteiktā termiņā, ar nosacījumu, ka šādi pieprasījumi pilnībā atbilst vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principiem. Tādu ekonomikas dalībnieku piedāvājumus, kuri nesniedz šādu informāciju vai dokumentus, noraida saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēji subjekti jebkurā brīdī iepirkuma procedūras laikā var pieprasīt ekonomikas dalībniekam iesniegt, precizēt vai papildināt informāciju vai dokumentus, kas saistīti ar ekonomikas dalībnieka izcelsmes pārbaudi noteiktā termiņā, ar nosacījumu, ka šādi pieprasījumi pilnībā atbilst vienlīdzīgas attieksmes un pārredzamības principiem. Tādu ekonomikas dalībnieku piedāvājumus, kuri nesniedz šādu informāciju vai dokumentus, noraida saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrai.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.c punkts (jauns)

3. pants – 3.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Lai izraudzītajam pretendentam piemērotu papildu līgumsaistības saskaņā ar 9.a pantu, preces izcelsmi nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 59.–62. pantu, savukārt par pakalpojuma izcelsmi nosaka ekonomikas dalībnieka, kas sniedz šo pakalpojumu, izcelsmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c
     
  Lai izraudzītajam pretendentam piemērotu papildu līgumsaistības saskaņā ar 9.a pantu, preces izcelsmi nosaka saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 59.–62. pantu, savukārt par pakalpojuma izcelsmi nosaka ekonomikas dalībnieka, kas sniedz šo pakalpojumu, izcelsmi.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. nodaļa – virsraksts

2.

nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Piedāvājumi tiek atbrīvoti no šās regulas, ja
  vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un/vai pakalpojumi
  ,
  kuru
  izcelsme ir Regulas (ES) Nr. 978/2012 (27) IV pielikumā uzskaitītajās vismazāk attīstītajās valstīs un attīstības valstīs, kuras uzskata par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav daudzveidīgota un tās nav pietiekami integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 VII pielikumā. | Piedāvājumi tiek atbrīvoti no šīs regulas, ja
  tos ir iesniedzis ekonomikas dalībnieks
  ,
  kura
  izcelsme ir Regulas (ES) Nr. 978/2012 (27) IV pielikumā uzskaitītajās vismazāk attīstītajās valstīs un jaunattīstības valstīs, kuras uzskata par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav dažādota un tās nav pietiekami integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 VII pielikumā
  . Komisija var atbrīvot piedāvājumus, ko iesniedz ekonomikas dalībnieks, kura izcelsme ir jaunattīstības valstīs, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais vispārējais režīms, ja vien šādu valstu ekonomiku neuzskata par konkurētspējīgu attiecīgajās nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Piedāvājumi tiek atbrīvoti no šās regulas, ja
  vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un/vai pakalpojumi
  ,
  kuru
  izcelsme ir Regulas (ES) Nr. 978/2012 (27) IV pielikumā uzskaitītajās vismazāk attīstītajās valstīs un attīstības valstīs, kuras uzskata par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav daudzveidīgota un tās nav pietiekami integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 VII pielikumā.

vairāk nekā 50 % no piedāvājuma kopvērtības veido preces un/vai pakalpojumi

kuru

27

Piedāvājumi tiek atbrīvoti no šīs regulas, ja
  tos ir iesniedzis ekonomikas dalībnieks
  ,
  kura
  izcelsme ir Regulas (ES) Nr. 978/2012 (27) IV pielikumā uzskaitītajās vismazāk attīstītajās valstīs un jaunattīstības valstīs, kuras uzskata par neaizsargātām tāpēc, ka to ekonomika nav dažādota un tās nav pietiekami integrētas starptautiskajā tirdzniecības sistēmā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 978/2012 VII pielikumā
  . Komisija var atbrīvot piedāvājumus, ko iesniedz ekonomikas dalībnieks, kura izcelsme ir jaunattīstības valstīs, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais vispārējais režīms, ja vien šādu valstu ekonomiku neuzskata par konkurētspējīgu attiecīgajās nozarēs.

tos ir iesniedzis ekonomikas dalībnieks

kura

27

. Komisija var atbrīvot piedāvājumus, ko iesniedz ekonomikas dalībnieks, kura izcelsme ir jaunattīstības valstīs, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 978/2012 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais vispārējais režīms, ja vien šādu valstu ekonomiku neuzskata par konkurētspējīgu attiecīgajās nozarēs.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. pants | svītrots |
| Atbrīvojums MVU iesniegtiem piedāvājumiem | |
| Piedāvājumi, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU

   (28)

  , kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību, ir atbrīvoti no šās regulas. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5. pants

5. pants

svītrots

svītrots

Atbrīvojums MVU iesniegtiem piedāvājumiem

Atbrīvojums MVU iesniegtiem piedāvājumiem

Piedāvājumi, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU

   (28)

  , kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību, ir atbrīvoti no šās regulas.

Piedāvājumi, kurus iesnieguši Savienībā iedibināti MVU

28

, kas ir iesaistīti būtiskā uzņēmējdarbībā, kurā veidojas tieša un faktiska saikne ar vismaz vienas dalībvalsts tautsaimniecību, ir atbrīvoti no šās regulas.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III nodaļa – virsraksts

III nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izmeklēšana, konsultācijas un
  cenas korekcijas pasākumi | Izmeklēšana, konsultācijas
  , pasākumi
  un
  papildu līgumsaistības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izmeklēšana, konsultācijas un
  cenas korekcijas pasākumi

cenas korekcijas pasākumi

Izmeklēšana, konsultācijas
  , pasākumi
  un
  papildu līgumsaistības

, pasākumi

papildu līgumsaistības

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – virsraksts

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izmeklēšana | Izmeklēšana
  un konsultācijas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izmeklēšana

Izmeklēšana
  un konsultācijas

un konsultācijas

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja Komisija uzskata, ka tas ir Savienības interesēs,
  Komisija jebkurā laikā
  pēc savas ierosmes vai pēc
  ieinteresētu personu
  vai dalībvalsts
  iesnieguma
  sāk izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par
  ierobežojošiem un/
  vai
  diskriminējošiem iepirkuma pasākumiem vai praksi
  .
  Ja
  tiek
  sākta izmeklēšana, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā aicina ieinteresētās personas
  un
  dalībvalstis
  noteiktajā termiņā sniegt Komisijai visu attiecīgo informāciju. | 1.   Ja Komisija uzskata, ka tas ir Savienības interesēs,
  tā
  pēc savas ierosmes vai pēc
  Savienības ieinteresētas personas, Eiropas Parlamenta
  vai dalībvalsts
  pamatotas sūdzības
  sāk izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par
  trešo valstu pasākumu
  vai
  praksi, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  .
  Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu iekļauj Komisijas sākotnējo novērtējumu par trešās valsts pasākumu vai praksi un aicina Savienības ieinteresētās personas
  un
  dalībvalstis
  noteiktajā termiņā sniegt Komisijai visu attiecīgo informāciju. |
| | Komisija savā tīmekļa vietnē dara pieejamu veidlapu, kas ieinteresētajām personām vai dalībvalstīm ir jāaizpilda, lai iesniegtu pamatotu sūdzību. |
| | Lai noteiktu, vai Savienības intereses liek veikt izmeklēšanu, ņem vērā visas dažādās, tostarp vietējo ražotāju, lietotāju un patērētāju, intereses kopumā. Izmeklēšanu nevar sākt, ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka sākt šādu izmeklēšanu nav Savienības interesēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja Komisija uzskata, ka tas ir Savienības interesēs,
  Komisija jebkurā laikā
  pēc savas ierosmes vai pēc
  ieinteresētu personu
  vai dalībvalsts
  iesnieguma
  sāk izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par
  ierobežojošiem un/
  vai
  diskriminējošiem iepirkuma pasākumiem vai praksi
  .
  Ja
  tiek
  sākta izmeklēšana, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, kurā aicina ieinteresētās personas
  un
  dalībvalstis
  noteiktajā termiņā sniegt Komisijai visu attiecīgo informāciju.

1.   Ja Komisija uzskata, ka tas ir Savienības interesēs,
  tā
  pēc savas ierosmes vai pēc
  Savienības ieinteresētas personas, Eiropas Parlamenta
  vai dalībvalsts
  pamatotas sūdzības
  sāk izmeklēšanu saistībā ar aizdomām par
  trešo valstu pasākumu
  vai
  praksi, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  .
  Paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu iekļauj Komisijas sākotnējo novērtējumu par trešās valsts pasākumu vai praksi un aicina Savienības ieinteresētās personas
  un
  dalībvalstis
  noteiktajā termiņā sniegt Komisijai visu attiecīgo informāciju.

Komisija savā tīmekļa vietnē dara pieejamu veidlapu, kas ieinteresētajām personām vai dalībvalstīm ir jāaizpilda, lai iesniegtu pamatotu sūdzību.

Komisija savā tīmekļa vietnē dara pieejamu veidlapu, kas ieinteresētajām personām vai dalībvalstīm ir jāaizpilda, lai iesniegtu pamatotu sūdzību.

Lai noteiktu, vai Savienības intereses liek veikt izmeklēšanu, ņem vērā visas dažādās, tostarp vietējo ražotāju, lietotāju un patērētāju, intereses kopumā. Izmeklēšanu nevar sākt, ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka sākt šādu izmeklēšanu nav Savienības interesēs.

Lai noteiktu, vai Savienības intereses liek veikt izmeklēšanu, ņem vērā visas dažādās, tostarp vietējo ražotāju, lietotāju un patērētāju, intereses kopumā. Izmeklēšanu nevar sākt, ja Komisija, pamatojoties uz visu iesniegto informāciju, var skaidri secināt, ka sākt šādu izmeklēšanu nav Savienības interesēs.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pēc paziņojuma publicēšanas Komisija aicina attiecīgo trešo valsti paust savu viedokli, sniegt informāciju un uzsākt konsultācijas ar Komisiju, lai izbeigtu iespējamo trešās valsts pasākumu vai praksi. Komisija regulāri informē ieinteresētās personas, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis komitejā, kas izveidota ar Tirdzniecības šķēršļu regulas 7. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pēc paziņojuma publicēšanas Komisija aicina attiecīgo trešo valsti paust savu viedokli, sniegt informāciju un uzsākt konsultācijas ar Komisiju, lai izbeigtu iespējamo trešās valsts pasākumu vai praksi. Komisija regulāri informē ieinteresētās personas, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis komitejā, kas izveidota ar Tirdzniecības šķēršļu regulas 7. pantu.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisijas vērtējumu par to, vai attiecīgā trešā valsts ir pieņēmusi vai uztur ierobežojošus un/vai diskriminējošus iepirkuma pasākumus vai praksi, izsaka, balstoties uz informāciju, ko sniegušas ieinteresētās personas un dalībvalstis, faktiem, ko Komisija savākusi izmeklēšanas laikā, vai abējiem. Novērtēšanu
  pabeidz
  astoņu
  mēnešu laikā pēc izmeklēšanas
  sākuma.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos šo termiņu var pagarināt par
  četriem
  mēnešiem. | 2.   
  Izmeklēšanu un konsultācijas
  pabeidz
  sešu
  mēnešu laikā pēc
  paziņojuma par
  izmeklēšanas
  sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Komisija pirms sākotnējā sešu mēnešu termiņa beigām
  šo termiņu var pagarināt par
  trīs
  mēnešiem,
  publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un informējot trešo valsti, ieinteresētās personas, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Komisijas vērtējumu par to, vai attiecīgā trešā valsts ir pieņēmusi vai uztur ierobežojošus un/vai diskriminējošus iepirkuma pasākumus vai praksi, izsaka, balstoties uz informāciju, ko sniegušas ieinteresētās personas un dalībvalstis, faktiem, ko Komisija savākusi izmeklēšanas laikā, vai abējiem. Novērtēšanu
  pabeidz
  astoņu
  mēnešu laikā pēc izmeklēšanas
  sākuma.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos šo termiņu var pagarināt par
  četriem
  mēnešiem.

2.   
  Izmeklēšanu un konsultācijas
  pabeidz
  sešu
  mēnešu laikā pēc
  paziņojuma par
  izmeklēšanas
  sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos
  Komisija pirms sākotnējā sešu mēnešu termiņa beigām
  šo termiņu var pagarināt par
  trīs
  mēnešiem,
  publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un informējot trešo valsti, ieinteresētās personas, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis
  .

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2.a punkts (jauns)

6. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Kad Komisija ir pabeigusi izmeklēšanu un konsultācijas, tā nodod atklātībai ziņojumu par galveno izmeklēšanas laikā konstatēto un ierosināto turpmāko rīcību. Komisija iesniedz šo ziņojumu Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Kad Komisija ir pabeigusi izmeklēšanu un konsultācijas, tā nodod atklātībai ziņojumu par galveno izmeklēšanas laikā konstatēto un ierosināto turpmāko rīcību. Komisija iesniedz šo ziņojumu Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja izmeklēšanas rezultātā Komisija secina, attiecīgā trešā valsts nepiekopj
  varbūtējos ierobežojošos un/vai diskriminējošos iepirkuma pasākumus
  vai praksi vai ka to iznākums nav
  ierobežojumi
  Savienības ekonomikas dalībnieku
  vai
  preču
  un
  pakalpojumu
  piekļuvei
  tās publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgiem
  , Komisija beidz izmeklēšanu. | 3.   Ja izmeklēšanas rezultātā Komisija secina,
  ka
  attiecīgā trešā valsts neturpina
  varbūtējo pasākumu
  vai praksi vai ka to iznākums nav Savienības ekonomikas dalībnieku
  , Savienības
  preču
  vai
  pakalpojumu
  piekļuves
  tās publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgum nopietna un pastāvīga pasliktināšanās
  , Komisija beidz izmeklēšanu
  un paziņojumu par izmeklēšanas izbeigšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja izmeklēšanas rezultātā Komisija secina, attiecīgā trešā valsts nepiekopj
  varbūtējos ierobežojošos un/vai diskriminējošos iepirkuma pasākumus
  vai praksi vai ka to iznākums nav
  ierobežojumi
  Savienības ekonomikas dalībnieku
  vai
  preču
  un
  pakalpojumu
  piekļuvei
  tās publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgiem
  , Komisija beidz izmeklēšanu.

3.   Ja izmeklēšanas rezultātā Komisija secina,
  ka
  attiecīgā trešā valsts neturpina
  varbūtējo pasākumu
  vai praksi vai ka to iznākums nav Savienības ekonomikas dalībnieku
  , Savienības
  preču
  vai
  pakalpojumu
  piekļuves
  tās publiskā iepirkuma vai koncesiju
  tirgum nopietna un pastāvīga pasliktināšanās
  , Komisija beidz izmeklēšanu
  un paziņojumu par izmeklēšanas izbeigšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  .

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kad Komisija ir izmeklēšanu pabeigusi, tā nodod atklātībai ziņojumu par galveno konstatēto. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Kad Komisija ir izmeklēšanu pabeigusi, tā nodod atklātībai ziņojumu par galveno konstatēto.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4.a punkts (jauns)

6. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija jebkurā laikā var apturēt izmeklēšanu un konsultācijas, ja trešā valsts: |
| | a) | veic pietiekamus korekcijas pasākumus, kas novērš Savienības ekonomikas dalībnieku vai Savienības preču vai pakalpojumu piekļuves nopietnu un pastāvīgu pasliktināšanos un efektīvi uzlabo šādu piekļuvi, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija jebkurā laikā var apturēt izmeklēšanu un konsultācijas, ja trešā valsts:

a)

a)

veic pietiekamus korekcijas pasākumus, kas novērš Savienības ekonomikas dalībnieku vai Savienības preču vai pakalpojumu piekļuves nopietnu un pastāvīgu pasliktināšanos un efektīvi uzlabo šādu piekļuvi, vai

veic pietiekamus korekcijas pasākumus, kas novērš Savienības ekonomikas dalībnieku vai Savienības preču vai pakalpojumu piekļuves nopietnu un pastāvīgu pasliktināšanos un efektīvi uzlabo šādu piekļuvi, vai

| b) | uzņemas saistības pret Savienību saprātīgā termiņā un ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā izbeigt vai pakāpeniski pārtraukt pasākumu vai praksi. |
| --- | --- |

b)

b)

uzņemas saistības pret Savienību saprātīgā termiņā un ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā izbeigt vai pakāpeniski pārtraukt pasākumu vai praksi.

uzņemas saistības pret Savienību saprātīgā termiņā un ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā izbeigt vai pakāpeniski pārtraukt pasākumu vai praksi.

Komisija atsāk izmeklēšanu un konsultācijas jebkurā laikā, ja tā secina, ka apturēšanas iemesli vairs nav aktuāli.

Komisija atsāk izmeklēšanu un konsultācijas jebkurā laikā, ja tā secina, ka apturēšanas iemesli vairs nav aktuāli.

Izmeklēšanas un konsultāciju apturēšanas vai atsākšanas gadījumā Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Izmeklēšanas un konsultāciju apturēšanas vai atsākšanas gadījumā Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8.a pants (jauns)

8.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a pants |
| | SIA pasākumi |
| | 1.
     
  Ja Komisija pēc izmeklēšanas un konsultācijām saskaņā ar 6. pantu konstatē trešās valsts pasākumu vai praksi, tā ar īstenošanas aktu piemēro SIA pasākumu. SIA pasākumu piemēro tikai tad, ja iepirkuma procedūras galvenais priekšmets ir īstenošanas akta piemērošanas jomā, kā noteikts saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu. Iepirkuma procedūru neizstrādā tā, lai uz to neattiektos šīs regulas piemērošanas joma. |
| | 2.
     
  SIA pasākumu nosaka, pamatojoties uz šādiem kritērijiem (atbilstoši pieejamajai informācijai): |
| | a) | SIA pasākuma samērīgums attiecībā pret trešās valsts pasākumu vai praksi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a pants

8.a pants

SIA pasākumi

SIA pasākumi

1.
     
  Ja Komisija pēc izmeklēšanas un konsultācijām saskaņā ar 6. pantu konstatē trešās valsts pasākumu vai praksi, tā ar īstenošanas aktu piemēro SIA pasākumu. SIA pasākumu piemēro tikai tad, ja iepirkuma procedūras galvenais priekšmets ir īstenošanas akta piemērošanas jomā, kā noteikts saskaņā ar 7. punkta a) apakšpunktu. Iepirkuma procedūru neizstrādā tā, lai uz to neattiektos šīs regulas piemērošanas joma.

2.
     
  SIA pasākumu nosaka, pamatojoties uz šādiem kritērijiem (atbilstoši pieejamajai informācijai):

a)

a)

SIA pasākuma samērīgums attiecībā pret trešās valsts pasākumu vai praksi;

SIA pasākuma samērīgums attiecībā pret trešās valsts pasākumu vai praksi;

| b) | alternatīvu attiecīgo preču un pakalpojumu nodrošināšanas avotu pieejamība, lai izvairītos no būtiskas negatīvas ietekmes uz līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vai lai mazinātu šādu ietekmi. |
| --- | --- |

b)

b)

alternatīvu attiecīgo preču un pakalpojumu nodrošināšanas avotu pieejamība, lai izvairītos no būtiskas negatīvas ietekmes uz līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vai lai mazinātu šādu ietekmi.

alternatīvu attiecīgo preču un pakalpojumu nodrošināšanas avotu pieejamība, lai izvairītos no būtiskas negatīvas ietekmes uz līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem vai lai mazinātu šādu ietekmi.

| c) | attiecīgās trešās valsts uzņēmumu iesaiste iepirkumu darbībās iekšējā tirgū, gūstot ieguvumu no savstarpības trūkuma. |
| --- | --- |

c)

c)

attiecīgās trešās valsts uzņēmumu iesaiste iepirkumu darbībās iekšējā tirgū, gūstot ieguvumu no savstarpības trūkuma.

attiecīgās trešās valsts uzņēmumu iesaiste iepirkumu darbībās iekšējā tirgū, gūstot ieguvumu no savstarpības trūkuma.

3.
     
  SIA pasākumu piemēro tikai tādām iepirkuma procedūrām, kuru lēstā vērtība ir vismaz EUR 10 000 000 bez PVN būvdarbiem un koncesijām un vismaz EUR 5 000 000 bez PVN precēm un pakalpojumiem.

4.
     
  SIA pasākumu piemēro arī gadījumā, kad saskaņā ar dinamisko iepirkumu sistēmu tiek piešķirtas konkrētu līgumu slēgšanas tiesības, ja uz attiecīgajām dinamiskajām iepirkumu sistēmām attiecas konkrētais SIA pasākums, izņemot konkrētus līgumus, kuru aprēķinātā vērtība ir zemāka par attiecīgajām vērtībām, kas noteiktas Direktīvas 2014/23/ES 8. pantā, Direktīvas 2014/24/ES 4. pantā un Direktīvas 2014/25/ES 15. pantā.

SIA pasākumu nepiemēro līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām, kas balstītas uz ietvarlīgumu. SIA pasākumu nepiemēro arī tiesībām noslēgt līgumu par atsevišķām daļām, ko piešķir saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 5. panta 10. punktu vai Direktīvas 2014/25/ES 16. panta 10. punktu.

SIA pasākumu nepiemēro līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām, kas balstītas uz ietvarlīgumu. SIA pasākumu nepiemēro arī tiesībām noslēgt līgumu par atsevišķām daļām, ko piešķir saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 5. panta 10. punktu vai Direktīvas 2014/25/ES 16. panta 10. punktu.

5.
     
  Komisija, ievērojot šā panta 7. punktā noteikto piemērošanas jomu, ar īstenošanas aktu var ierobežot trešo valstu ekonomikas dalībnieku, preču vai pakalpojumu piekļuvi iepirkuma procedūrām, prasot līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem subjektiem:

| a) | piemērot rezultātu korekcijas pasākumu piedāvājumiem, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

a)

piemērot rezultātu korekcijas pasākumu piedāvājumiem, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī;

piemērot rezultātu korekcijas pasākumu piedāvājumiem, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī;

| b) | izslēgt piedāvājumus, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī; vai |
| --- | --- |

b)

b)

izslēgt piedāvājumus, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī; vai

izslēgt piedāvājumus, ko iesnieguši ekonomikas dalībnieki, kuru izcelsme ir attiecīgajā trešā valstī; vai

| c) | piemērot a) un b) apakšpunkta apvienojumu, ja SIA pasākums attiecas uz dažādām preču un pakalpojumu nozarēm vai kategorijām. |
| --- | --- |

c)

c)

piemērot a) un b) apakšpunkta apvienojumu, ja SIA pasākums attiecas uz dažādām preču un pakalpojumu nozarēm vai kategorijām.

piemērot a) un b) apakšpunkta apvienojumu, ja SIA pasākums attiecas uz dažādām preču un pakalpojumu nozarēm vai kategorijām.

6.
     
  Šā panta 5. punkta a) apakšpunktā minētais rezultātu korekcijas pasākums ir piemērojams tikai piedāvājumu izvērtēšanas un sarindošanas nolūkā. Tas neietekmē cenu, kas jāmaksā pēc līguma noslēgšanas ar izraudzīto pretendentu.

7.
     
  Īstenošanas aktā, kas pieņemts saskaņā ar 14. panta 2. punktu, tiek noteikta SIA pasākuma piemērošanas joma, tostarp:

| a) | preču, pakalpojumu un koncesiju sektori vai kategorijas, pamatojoties uz kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu, kā arī visi piemērojamie izņēmumi; |
| --- | --- |

a)

a)

preču, pakalpojumu un koncesiju sektori vai kategorijas, pamatojoties uz kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu, kā arī visi piemērojamie izņēmumi;

preču, pakalpojumu un koncesiju sektori vai kategorijas, pamatojoties uz kopējo publiskā iepirkuma vārdnīcu, kā arī visi piemērojamie izņēmumi;

| b) | līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu konkrētas kategorijas; |
| --- | --- |

b)

b)

līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu konkrētas kategorijas;

līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu konkrētas kategorijas;

| c) | ekonomikas dalībnieku konkrētas kategorijas; |
| --- | --- |

c)

c)

ekonomikas dalībnieku konkrētas kategorijas;

ekonomikas dalībnieku konkrētas kategorijas;

| d) | attiecībā uz 5. punkta a) apakšpunktā minēto rezultātu korekcijas pasākumu korekcijas procentuālo vērtību, kas noteikta līdz 100 % apmērā no piedāvājuma izvērtēšanas rezultāta atkarībā no trešās valsts un plānoto preču, pakalpojumu, būvdarbu vai koncesiju sektori. |
| --- | --- |

d)

d)

attiecībā uz 5. punkta a) apakšpunktā minēto rezultātu korekcijas pasākumu korekcijas procentuālo vērtību, kas noteikta līdz 100 % apmērā no piedāvājuma izvērtēšanas rezultāta atkarībā no trešās valsts un plānoto preču, pakalpojumu, būvdarbu vai koncesiju sektori.

attiecībā uz 5. punkta a) apakšpunktā minēto rezultātu korekcijas pasākumu korekcijas procentuālo vērtību, kas noteikta līdz 100 % apmērā no piedāvājuma izvērtēšanas rezultāta atkarībā no trešās valsts un plānoto preču, pakalpojumu, būvdarbu vai koncesiju sektori.

8.
     
  Nosakot SIA pasākumu, pamatojoties uz 5. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem risinājumiem, Komisija izvēlas tāda veida pasākumu, kas visefektīvāk novērstu ES uzņēmēju stāvokļa pasliktināšanos trešo valstu tirgos.

9.
     
  Komisija var atcelt SIA pasākumu vai apturēt tā piemērošanu, ja trešā valsts veic apmierinošus korektīvus pasākumus, novēršot Savienības preču, pakalpojumu vai ekonomikas dalībnieku piekļuves pasliktinājumu tās iepirkumu vai koncesiju tirgiem, vai ja tā apņemas izbeigt attiecīgo pasākumu vai praksi. Ja Komisija uzskata, ka uzņemtās saistības vai korektīvie pasākumi ir atcelti, apturēti vai nepareizi īstenoti, tā savus konstatējumus nodod atklātībai un jebkurā laikā atsāk SIA pasākuma piemērošanu. Komisija var atcelt, apturēt vai atjaunot SIA pasākumu saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru un pēc tam publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.
     
  SIA pasākums ir spēkā piecus gadus. SIA pasākumu var pagarināt vēl uz pieciem gadiem. Deviņus mēnešus pirms SIA pasākuma termiņa beigām Komisija pēc savas iniciatīvas sāk attiecīgā SIA pasākuma pārskatīšanu, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pārskatīšanu pabeidz sešu mēnešu laikā. Pēc pārskatīšanas Komisija SIA pasākumu var pagarināt, attiecīgi pielāgot vai aizstāt ar citu SIA pasākumu.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. pants | svītrots |
| Attiecīgās iestādes vai subjekti | |
| Komisija nosaka dalībvalsts sarakstā esošās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzējus subjektus vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijas, uz kuru iepirkumu pasākums attiecas. Lai nodrošinātu pamatu šai noteikšanai, katra dalībvalsts iesniedz atbilstošu līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategoriju sarakstu. Komisija nodrošina attiecīga līmeņa pasākumus un pienākumu nastas taisnīgu sadalījumu pa dalībvalstīm. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9. pants

9. pants

svītrots

svītrots

Attiecīgās iestādes vai subjekti

Attiecīgās iestādes vai subjekti

Komisija nosaka dalībvalsts sarakstā esošās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzējus subjektus vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijas, uz kuru iepirkumu pasākums attiecas. Lai nodrošinātu pamatu šai noteikšanai, katra dalībvalsts iesniedz atbilstošu līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategoriju sarakstu. Komisija nodrošina attiecīga līmeņa pasākumus un pienākumu nastas taisnīgu sadalījumu pa dalībvalstīm.

Komisija nosaka dalībvalsts sarakstā esošās līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzējus subjektus vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategorijas, uz kuru iepirkumu pasākums attiecas. Lai nodrošinātu pamatu šai noteikšanai, katra dalībvalsts iesniedz atbilstošu līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu vai līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju subjektu kategoriju sarakstu. Komisija nodrošina attiecīga līmeņa pasākumus un pienākumu nastas taisnīgu sadalījumu pa dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Papildu līgumsaistības izraudzītajam pretendentam |
| | 1.
     
  Gadījumā, kad tiek īstenotas iepirkuma procedūras, uz kurām attiecas SIA pasākums, un līgumu slēgšanas tiesības tiek piešķirtas, pamatojoties uz ietvarlīgumu, ja šādu līgumu aprēķinātā vērtība ir vienāda vai augstāka par vērtībām, kas noteiktas Direktīvas 2014/23/ES 8. pantā, Direktīvas 2014/24/ES 4. pantā un Direktīvas 2014/25/ES 15. pantā, un ja uz attiecīgajiem pamatlīgumiem attiecas SIA pasākums, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti līgumā ar izraudzīto pretendentu iekļauj arī šādus nosacījumus: |
| | a) | pienākumu neslēgt apakšuzņēmuma līgumus, tostarp par preču un daļu piegādi, par vairāk nekā 25 % no līguma kopējās vērtības ar ekonomikas dalībniekiem no trešās valsts, uz kuru attiecas SIA pasākums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

9.a pants

Papildu līgumsaistības izraudzītajam pretendentam

Papildu līgumsaistības izraudzītajam pretendentam

1.
     
  Gadījumā, kad tiek īstenotas iepirkuma procedūras, uz kurām attiecas SIA pasākums, un līgumu slēgšanas tiesības tiek piešķirtas, pamatojoties uz ietvarlīgumu, ja šādu līgumu aprēķinātā vērtība ir vienāda vai augstāka par vērtībām, kas noteiktas Direktīvas 2014/23/ES 8. pantā, Direktīvas 2014/24/ES 4. pantā un Direktīvas 2014/25/ES 15. pantā, un ja uz attiecīgajiem pamatlīgumiem attiecas SIA pasākums, līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti līgumā ar izraudzīto pretendentu iekļauj arī šādus nosacījumus:

a)

a)

pienākumu neslēgt apakšuzņēmuma līgumus, tostarp par preču un daļu piegādi, par vairāk nekā 25 % no līguma kopējās vērtības ar ekonomikas dalībniekiem no trešās valsts, uz kuru attiecas SIA pasākums;

pienākumu neslēgt apakšuzņēmuma līgumus, tostarp par preču un daļu piegādi, par vairāk nekā 25 % no līguma kopējās vērtības ar ekonomikas dalībniekiem no trešās valsts, uz kuru attiecas SIA pasākums;

| b) | attiecībā uz līgumiem, kuru objekts ietver preču piegādi, saistības, ka līguma darbības laikā nodrošināt, ka līguma izpildes ietvaros piegādātās preces un/vai sniegtie pakalpojumi, kuru izcelsme ir trešā valstī, uz kuru attiecas SIA pasākums, nepārsniedz 25 % no līguma kopējās vērtības neatkarīgi no tā, vai šādas preces piegādā un/vai pakalpojumus sniedz tieši pretendents vai apakšuzņēmējs; |
| --- | --- |

b)

b)

attiecībā uz līgumiem, kuru objekts ietver preču piegādi, saistības, ka līguma darbības laikā nodrošināt, ka līguma izpildes ietvaros piegādātās preces un/vai sniegtie pakalpojumi, kuru izcelsme ir trešā valstī, uz kuru attiecas SIA pasākums, nepārsniedz 25 % no līguma kopējās vērtības neatkarīgi no tā, vai šādas preces piegādā un/vai pakalpojumus sniedz tieši pretendents vai apakšuzņēmējs;

attiecībā uz līgumiem, kuru objekts ietver preču piegādi, saistības, ka līguma darbības laikā nodrošināt, ka līguma izpildes ietvaros piegādātās preces un/vai sniegtie pakalpojumi, kuru izcelsme ir trešā valstī, uz kuru attiecas SIA pasākums, nepārsniedz 25 % no līguma kopējās vērtības neatkarīgi no tā, vai šādas preces piegādā un/vai pakalpojumus sniedz tieši pretendents vai apakšuzņēmējs;

| c) | pienākumu pēc pieprasījuma līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam subjektam ne vēlāk kā līdz līguma izpildes termiņa beigām sniegt pierādījumus, kas atbilst a) vai b) apakšpunktā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

c)

pienākumu pēc pieprasījuma līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam subjektam ne vēlāk kā līdz līguma izpildes termiņa beigām sniegt pierādījumus, kas atbilst a) vai b) apakšpunktā noteiktajām prasībām;

pienākumu pēc pieprasījuma līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam subjektam ne vēlāk kā līdz līguma izpildes termiņa beigām sniegt pierādījumus, kas atbilst a) vai b) apakšpunktā noteiktajām prasībām;

| d) | ja netiek ievērotas a) vai b) apakšpunktā noteiktās prasības — piemērot samērīgu maksu, kas atbilst 25 % no līguma kopējās vērtības. |
| --- | --- |

d)

d)

ja netiek ievērotas a) vai b) apakšpunktā noteiktās prasības — piemērot samērīgu maksu, kas atbilst 25 % no līguma kopējās vērtības.

ja netiek ievērotas a) vai b) apakšpunktā noteiktās prasības — piemērot samērīgu maksu, kas atbilst 25 % no līguma kopējās vērtības.

2.
     
  Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta izpildes nolūkā ir pietiekami sniegt pierādījumus, ka vairāk nekā 75 % preču vai pakalpojumu no līguma kopējās vērtības izcelsme ir valstīs, kas nav trešā valsts, uz kuru attiecas SIA pasākums. Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts pieprasa pierādījumus, ja ir pietiekams pamats uzskatīt, ka nav izpildītas 1. punkta a) vai b) apakšpunkta prasības, vai ja līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas ekonomikas dalībnieku grupai, kurā ir juridiska persona ar izcelsmi trešā valstī, uz ko attiecas SIA pasākums.

3.
     
  Attiecībā uz piedāvājumiem, ko iesniedz atsevišķi MVU, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK, ar izcelsmi Savienībā vai trešā valstī, ar kuru Savienība ir noslēgusi starptautisku nolīgumu iepirkuma jomā, Komisija un dalībvalstis dara pieejamas paraugprakses pamatnostādnes, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu un konsekventu īstenošanu. Minētajās pamatnostādnēs jo īpaši ņem vērā MVU informācijas vajadzības.

4.
     
  Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti to iepirkuma procedūru dokumentos, uz kurām attiecas SIA pasākums, iekļauj atsauci uz šajā pantā noteiktajiem papildu nosacījumiem.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti var nolemt nepiemērot
  cenas korekcijas
  pasākumus attiecībā uz kādu iepirkuma procedūru
  vai koncesiju
  , ja: | 1.   Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti
  izņēmuma kārtā
  var nolemt nepiemērot
  SIA
  pasākumu attiecībā uz kādu iepirkuma procedūru, ja: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti var nolemt nepiemērot
  cenas korekcijas
  pasākumus attiecībā uz kādu iepirkuma procedūru
  vai koncesiju
  , ja:

1.   Līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti
  izņēmuma kārtā
  var nolemt nepiemērot
  SIA
  pasākumu attiecībā uz kādu iepirkuma procedūru, ja:

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | nav pieejamu Savienības un/vai aptverto preču vai pakalpojumu, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

a)

nav pieejamu Savienības un/vai aptverto preču vai pakalpojumu, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām; vai

nav pieejamu Savienības un/vai aptverto preču vai pakalpojumu, kas atbilst līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta prasībām; vai

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

12. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | ir tikai piedāvājumi no ekonomikas dalībniekiem, kuru izcelsme ir trešā valstī, uz kuru attiecas SIA pasākums, vai tikai šādi piedāvājumi atbilst konkursa prasībām; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

ir tikai piedāvājumi no ekonomikas dalībniekiem, kuru izcelsme ir trešā valstī, uz kuru attiecas SIA pasākums, vai tikai šādi piedāvājumi atbilst konkursa prasībām; vai

ir tikai piedāvājumi no ekonomikas dalībniekiem, kuru izcelsme ir trešā valstī, uz kuru attiecas SIA pasākums, vai tikai šādi piedāvājumi atbilst konkursa prasībām; vai

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

12. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | to pamato sevišķi svarīgi iemesli saistībā ar sabiedrības interesēm, piemēram, sabiedrības veselība vai vides aizsardzība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

to pamato sevišķi svarīgi iemesli saistībā ar sabiedrības interesēm, piemēram, sabiedrības veselība vai vides aizsardzība;

to pamato sevišķi svarīgi iemesli saistībā ar sabiedrības interesēm, piemēram, sabiedrības veselība vai vides aizsardzība;

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

12. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu līguma cenas vai izmaksu palielinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

b)

pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu līguma cenas vai izmaksu palielinājumu.

pasākuma piemērošana radītu nesamērīgu līguma cenas vai izmaksu palielinājumu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts
  neplāno piemērot cenas korekcijas
  pasākumu, tas
  savu nodomu norāda paziņojumā par līgumu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 49. pantu vai Direktīvas 2014/25/EU 69. pantu vai paziņojumā par koncesiju atbilstoši Direktīvas 2014/23/ES 31. pantam. Tas
  par to paziņo Komisijai
  desmit kalendārās dienās pēc tam, kad publicēts paziņojums par līgumu
  . | 2.   Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts
  plāno nepiemērot SIA
  pasākumu, tas
  nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas
  par to paziņo Komisijai
  un sniedz pienācīgu pamatojumu par šāda izņēmuma izmantošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts
  neplāno piemērot cenas korekcijas
  pasākumu, tas
  savu nodomu norāda paziņojumā par līgumu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 49. pantu vai Direktīvas 2014/25/EU 69. pantu vai paziņojumā par koncesiju atbilstoši Direktīvas 2014/23/ES 31. pantam. Tas
  par to paziņo Komisijai
  desmit kalendārās dienās pēc tam, kad publicēts paziņojums par līgumu
  .

2.   Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts
  plāno nepiemērot SIA
  pasākumu, tas
  nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā trīsdesmit dienas pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas
  par to paziņo Komisijai
  un sniedz pienācīgu pamatojumu par šāda izņēmuma izmantošanu
  .

Grozījums Nr.
  96

Grozījums Nr.

96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

12. pants – 3. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | lēmuma nepiemērot
  cenas korekcijas
  pasākumu pamats un detalizēts izņēmuma izmantošanas pamatojums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

lēmuma nepiemērot
  cenas korekcijas
  pasākumu pamats un detalizēts izņēmuma izmantošanas pamatojums;

cenas korekcijas

| d) | lēmuma nepiemērot
  SIA
  pasākumu pamats un detalizēts izņēmuma izmantošanas pamatojums; |
| --- | --- |

d)

lēmuma nepiemērot
  SIA
  pasākumu pamats un detalizēts izņēmuma izmantošanas pamatojums;

SIA

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.a punkts (jauns)

12. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Jebkuram izņēmuma pieprasījumam, kas pamatojas uz šo pantu, ir nepieciešams Komisijas apstiprinājums pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Jebkuram izņēmuma pieprasījumam, kas pamatojas uz šo pantu, ir nepieciešams Komisijas apstiprinājums pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas.

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.b punkts (jauns)

12. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Komisija var iebilst pret SIA pasākuma izņēmuma pieprasījumu, ja paziņojumam nav pietiekami detalizēta pamatojuma. Komisija bez liekas kavēšanās informē līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju subjektu par savu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Komisija var iebilst pret SIA pasākuma izņēmuma pieprasījumu, ja paziņojumam nav pietiekami detalizēta pamatojuma. Komisija bez liekas kavēšanās informē līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju subjektu par savu lēmumu.

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 4. punkts

12. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts izmanto sarunu procedūru, nepublicējot paziņojumu par līgumu saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 2. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 50. pantu, un nolemj nepiemērot cenas korekcijas pasākumu, , tas to norāda paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 50. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 70. pantu vai paziņojumā par koncesijas piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 32. pantu, un paziņo Komisijai desmit kalendārās dienās pēc paziņojuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšanas. | svītrots |
| Paziņojumā ir šāda informācija: | |
| a) | līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta nosaukums un kontaktinformācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Ja līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts izmanto sarunu procedūru, nepublicējot paziņojumu par līgumu saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 2. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 50. pantu, un nolemj nepiemērot cenas korekcijas pasākumu, , tas to norāda paziņojumā par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 50. pantu vai Direktīvas 2014/25/ES 70. pantu vai paziņojumā par koncesijas piešķiršanu, ko publicē saskaņā ar Direktīvas 2014/23/ES 32. pantu, un paziņo Komisijai desmit kalendārās dienās pēc paziņojuma par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu publicēšanas.

svītrots

svītrots

Paziņojumā ir šāda informācija:

Paziņojumā ir šāda informācija:

a)

a)

līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta nosaukums un kontaktinformācija;

līgumslēdzējas iestādes vai līgumslēdzēja subjekta nosaukums un kontaktinformācija;

| b) | līguma vai koncesijas priekšmeta apraksts; |
| --- | --- |

b)

b)

līguma vai koncesijas priekšmeta apraksts;

līguma vai koncesijas priekšmeta apraksts;

| c) | informācija par pieņemamo ekonomikas dalībnieku, preču un/vai pakalpojumu izcelsmi; |
| --- | --- |

c)

c)

informācija par pieņemamo ekonomikas dalībnieku, preču un/vai pakalpojumu izcelsmi;

informācija par pieņemamo ekonomikas dalībnieku, preču un/vai pakalpojumu izcelsmi;

| d) | izņēmuma izmantošanas pamatojums; |
| --- | --- |

d)

d)

izņēmuma izmantošanas pamatojums;

izņēmuma izmantošanas pamatojums;

| e) | attiecīgā gadījumā — cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts uzskata par lietderīgu. |
| --- | --- |

e)

e)

attiecīgā gadījumā — cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts uzskata par lietderīgu.

attiecīgā gadījumā — cita informācija, ko līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs subjekts uzskata par lietderīgu.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Līgumi, kas noslēgti ar ekonomikas dalībnieku, pārkāpjot
  cenas korekcijas
  pasākumus, kurus Komisija pieņēmusi vai atjaunojusi saskaņā ar šo regulu, nav spēkā. | 2.   Līgumi, kas noslēgti ar ekonomikas dalībnieku, pārkāpjot
  SIA
  pasākumus, kurus Komisija pieņēmusi vai atjaunojusi saskaņā ar šo regulu, nav spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Līgumi, kas noslēgti ar ekonomikas dalībnieku, pārkāpjot
  cenas korekcijas
  pasākumus, kurus Komisija pieņēmusi vai atjaunojusi saskaņā ar šo regulu, nav spēkā.

2.   Līgumi, kas noslēgti ar ekonomikas dalībnieku, pārkāpjot
  SIA
  pasākumus, kurus Komisija pieņēmusi vai atjaunojusi saskaņā ar šo regulu, nav spēkā.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a pants




  Resursi




  Komisija nodrošina, lai šīs regulas īstenošanai un izpildei tiktu piešķirts pietiekams daudzums resursu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a pants

Resursi

Komisija nodrošina, lai šīs regulas īstenošanai un izpildei tiktu piešķirts pietiekams daudzums resursu.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[...]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. daļa

16. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2018. gada 31. decembrim
  un vēlāk vismaz reizi
  trijos
  gados Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šās regulas piemērošanu un par panākumiem saskaņā ar šo regulu risinātajās starptautiskajās sarunās par Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi
  publisko līgumu
  vai koncesiju
  slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām
  trešās valstīs. Šim nolūkam dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai attiecīgu informāciju. | Divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  un vēlāk vismaz reizi
  divos
  gados Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu un par panākumiem saskaņā ar šo regulu risinātajās starptautiskajās sarunās par Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi
  iepirkumu
  vai koncesiju
  tirgiem
  trešās valstīs. Šim nolūkam dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai attiecīgu informāciju
  par pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo regulu, tostarp par iepirkuma procedūru skaitu centrālajā un zemākos pārvaldes līmeņos, kuros piemērots attiecīgais SIA pasākums, un par piedāvājumu, kas saņemti no trešām valstīm, kurām piemēro SIA pasākumu, skaitu, kā arī par gadījumiem, kad piemēroti īpaši SIA pasākuma izņēmumi. Ziņojumu nodod atklātībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2018. gada 31. decembrim
  un vēlāk vismaz reizi
  trijos
  gados Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šās regulas piemērošanu un par panākumiem saskaņā ar šo regulu risinātajās starptautiskajās sarunās par Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi
  publisko līgumu
  vai koncesiju
  slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām
  trešās valstīs. Šim nolūkam dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai attiecīgu informāciju.

Līdz 2018. gada 31. decembrim

trijos

publisko līgumu

slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrām

Divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas
  un vēlāk vismaz reizi
  divos
  gados Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu un par panākumiem saskaņā ar šo regulu risinātajās starptautiskajās sarunās par Savienības ekonomikas dalībnieku piekļuvi
  iepirkumu
  vai koncesiju
  tirgiem
  trešās valstīs. Šim nolūkam dalībvalstis pēc pieprasījuma sniedz Komisijai attiecīgu informāciju
  par pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo regulu, tostarp par iepirkuma procedūru skaitu centrālajā un zemākos pārvaldes līmeņos, kuros piemērots attiecīgais SIA pasākums, un par piedāvājumu, kas saņemti no trešām valstīm, kurām piemēro SIA pasākumu, skaitu, kā arī par gadījumiem, kad piemēroti īpaši SIA pasākuma izņēmumi. Ziņojumu nodod atklātībai.

Divus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas

divos

iepirkumu

tirgiem

par pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo regulu, tostarp par iepirkuma procedūru skaitu centrālajā un zemākos pārvaldes līmeņos, kuros piemērots attiecīgais SIA pasākums, un par piedāvājumu, kas saņemti no trešām valstīm, kurām piemēro SIA pasākumu, skaitu, kā arī par gadījumiem, kad piemēroti īpaši SIA pasākuma izņēmumi. Ziņojumu nodod atklātībai.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1.a daļa (jauna)

16. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm, Komisija Savienības līmenī izveido datubāzi par publiskā iepirkuma līgumiem vai koncesiju piešķiršanas procedūrām ar trešām valstīm un SIA pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo regulu. Komisija datubāzi atjaunina reizi gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm, Komisija Savienības līmenī izveido datubāzi par publiskā iepirkuma līgumiem vai koncesiju piešķiršanas procedūrām ar trešām valstīm un SIA pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo regulu. Komisija datubāzi atjaunina reizi gadā.

Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm, Komisija Savienības līmenī izveido datubāzi par publiskā iepirkuma līgumiem vai koncesiju piešķiršanas procedūrām ar trešām valstīm un SIA pasākumu piemērošanu saskaņā ar šo regulu. Komisija datubāzi atjaunina reizi gadā.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants

17. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 17. pants | svītrots |
| Direktīvas 2014/25/ES grozījumi | |
| Direktīvas 2014/25/ES 85. un 86. pants tiek svītroti līdz ar šās regulas stāšanos spēkā. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17. pants

17. pants

svītrots

svītrots

Direktīvas 2014/25/ES grozījumi

Direktīvas 2014/25/ES grozījumi

Direktīvas 2014/25/ES 85. un 86. pants tiek svītroti līdz ar šās regulas stāšanos spēkā.

Direktīvas 2014/25/ES 85. un 86. pants tiek svītroti līdz ar šās regulas stāšanos spēkā.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17.a pants (jauns)

17.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 17.a pants




  Pārskatīšana




  Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un turpmāk reizi trīs gados Komisija pārskata šīs regulas piemērošanas jomu, darbību un efektivitāti un ziņo par saviem konstatējumiem Eiropas Parlamentam un Padomei. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var pagarināt otrās pārskatīšanas termiņu līdz pieciem gadiem. Šāda pagarinājuma gadījumā Komisija iepriekš informē Eiropas Parlamentu un Padomi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17.a pants

Pārskatīšana

Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas un turpmāk reizi trīs gados Komisija pārskata šīs regulas piemērošanas jomu, darbību un efektivitāti un ziņo par saviem konstatējumiem Eiropas Parlamentam un Padomei. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var pagarināt otrās pārskatīšanas termiņu līdz pieciem gadiem. Šāda pagarinājuma gadījumā Komisija iepriekš informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0337/2021).

1

(16)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

16

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/25/ES par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 654/2014 (2014. gada 15. maijs) par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (OV L 189, 27.6.2014., 50. lpp.).

17

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 654/2014 (2014. gada 15. maijs) par Savienības tiesību īstenošanu starptautiskās tirdzniecības noteikumu piemērošanai un izpildei un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (OV L 189, 27.6.2014., 50. lpp.).

4

(1a)  
  C(2019)5494

1a

C(2019)5494

(5)  
  Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/1992 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

5

Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/1992 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

(5)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

5

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(6)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

6

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

(20)  Padomes Direktīva 89/665/EEK (1989. gada 21. decembris) par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.).

20

(21)  Padomes Direktīva 92/13/EEK (1992. gada 25. februāris), ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.).

21

(20)  Padomes Direktīva 89/665/EEK (1989. gada 21. decembris) par to normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu, kuri attiecas uz izskatīšanas procedūru piemērošanu, piešķirot piegādes un uzņēmuma līgumus valsts vajadzībām (OV L 395, 30.12.1989., 33. lpp.).

20

(21)  Padomes Direktīva 92/13/EEK (1992. gada 25. februāris), ar ko koordinē normatīvos un administratīvos aktus par to, kā piemēro Kopienas noteikumus par līgumu piešķiršanas procedūrām, ko piemēro subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 76, 23.3.1992., 14. lpp.).

21

(22)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1843 (2015. gada 6. oktobris), ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā

  (OV L 272, 16.10.2015., 1. lpp.).

22

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1843 (2015. gada 6. oktobris), ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules Tirdzniecības organizācijas aizgādnībā

(OV L 272, 16.10.2015., 1. lpp.).

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(23)  
  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

23

Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(24)  
  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

24

Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/1992 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

27

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 (OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.).

27

(28)  
  Kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

28

Kā noteikts Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

---

Trešdiena, 2021. gada 15. decembris

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/226

---

P9_TA(2021)0498

Pārejas noteikumi, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un prasību atlikta piemērošana iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un nosacījumu atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746 (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0627), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0627),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114 pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0381/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114 pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0381/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 8. decembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 24. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2021. gada 24. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2021)0323

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2021. gada 15. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz pārejas noteikumiem, kas piemērojami noteiktām in vitro diagnostikas medicīniskajām ierīcēm, un nosacījumu atliktu piemērošanu iestādes iekšējai lietošanai paredzētām ierīcēm groza Regulu (ES) 2017/746

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/112.)

---

| 30.6.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 251/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 251/227

---

P9_TA(2021)0499

Digitālo tirgu tiesību akts ***I

Eiropas Parlamenta 2021. gada 15. decembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 251/33)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Digitālajiem pakalpojumiem kopumā un jo īpaši tiešsaistes platformām ir arvien lielāka nozīme ekonomikā, īpaši iekšējā tirgū, jo tās nodrošina jaunas darījumdarbības iespējas
  Savienībā un veicina pārrobežu tirdzniecību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Digitālajiem pakalpojumiem kopumā un jo īpaši tiešsaistes platformām ir arvien lielāka nozīme ekonomikā, īpaši iekšējā tirgū, jo tās nodrošina jaunas darījumdarbības iespējas
  Savienībā un veicina pārrobežu tirdzniecību
  .

| (1) | Digitālajiem pakalpojumiem kopumā un jo īpaši tiešsaistes platformām ir arvien lielāka nozīme ekonomikā, īpaši iekšējā tirgū, jo tās nodrošina
  komerciālajiem lietotājiem vārteju, lai sasniegtu galalietotājus visā Savienībā un ārpus tās, atvieglojot pārrobežu tirdzniecību un paverot lielam skaitam uzņēmumu Savienībā pilnīgi pilnīgi
  jaunas darījumdarbības iespējas
  Savienības patērētāju interesēs
  . |
| --- | --- |

(1)

Digitālajiem pakalpojumiem kopumā un jo īpaši tiešsaistes platformām ir arvien lielāka nozīme ekonomikā, īpaši iekšējā tirgū, jo tās nodrošina
  komerciālajiem lietotājiem vārteju, lai sasniegtu galalietotājus visā Savienībā un ārpus tās, atvieglojot pārrobežu tirdzniecību un paverot lielam skaitam uzņēmumu Savienībā pilnīgi pilnīgi
  jaunas darījumdarbības iespējas
  Savienības patērētāju interesēs
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Tajā pašā laikā platformas pamatpakalpojumiem piemīt vairākas iezīmes, kuras var neatbilstīgi izmantot šādu pakalpojumu sniedzēji. Šīs platformas pamatpakalpojumu iezīmes cita starpā ietver ārkārtīgi lielus apjomradītus ietaupījumus, kas nereti tiek gūti ar gandrīz nulles robežizmaksām komerciālo lietotāju vai galalietotāju piesaistīšanai. Citas platformas pamatpakalpojumu iezīmes ir ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, pateicoties šo pakalpojumu daudzveidībai, spēja nodrošināt ievērojamu atkarības pakāpi gan komerciālajiem lietotājiem, gan galalietotājiem, bloķēšanas efekts, tas, ka galalietotāji nenodrošina daudzviesošanu vienam un tam pašam mērķim, vertikālā integrācija un uz datiem balstītas priekšrocības. Visas šīs iezīmes apvienojumā ar šo pakalpojumu sniedzēju negodīgu rīcību var būtiski ietekmēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, kā arī šādu pakalpojumu sniedzēju un to komerciālo lietotāju un galalietotāju komercattiecību godīgumu, kas praksē izraisa komerciālo lietotāju un galalietotāju izvēles iespēju strauju un, iespējams, tālejošu samazinājumu, un tādējādi šim pakalpojumu sniedzējam var tikt piešķirts tā dēvētā vārtziņa statuss. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Tajā pašā laikā platformas pamatpakalpojumiem piemīt vairākas iezīmes, kuras var neatbilstīgi izmantot šādu pakalpojumu sniedzēji. Šīs platformas pamatpakalpojumu iezīmes cita starpā ietver ārkārtīgi lielus apjomradītus ietaupījumus, kas nereti tiek gūti ar gandrīz nulles robežizmaksām komerciālo lietotāju vai galalietotāju piesaistīšanai. Citas platformas pamatpakalpojumu iezīmes ir ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, pateicoties šo pakalpojumu daudzveidībai, spēja nodrošināt ievērojamu atkarības pakāpi gan komerciālajiem lietotājiem, gan galalietotājiem, bloķēšanas efekts, tas, ka galalietotāji nenodrošina daudzviesošanu vienam un tam pašam mērķim, vertikālā integrācija un uz datiem balstītas priekšrocības. Visas šīs iezīmes apvienojumā ar šo pakalpojumu sniedzēju negodīgu rīcību var būtiski ietekmēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, kā arī šādu pakalpojumu sniedzēju un to komerciālo lietotāju un galalietotāju komercattiecību godīgumu, kas praksē izraisa komerciālo lietotāju un galalietotāju izvēles iespēju strauju un, iespējams, tālejošu samazinājumu, un tādējādi šim pakalpojumu sniedzējam var tikt piešķirts tā dēvētā vārtziņa statuss.

| (2) | Tajā pašā laikā platformas pamatpakalpojumiem piemīt vairākas iezīmes, kuras var neatbilstīgi izmantot šādu pakalpojumu sniedzēji. Šīs platformas pamatpakalpojumu iezīmes cita starpā ietver ārkārtīgi lielus apjomradītus ietaupījumus, kas nereti tiek gūti ar gandrīz nulles robežizmaksām komerciālo lietotāju vai galalietotāju piesaistīšanai. Citas platformas pamatpakalpojumu iezīmes ir ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, pateicoties šo pakalpojumu daudzveidībai, spēja nodrošināt ievērojamu atkarības pakāpi gan komerciālajiem lietotājiem, gan galalietotājiem, bloķēšanas efekts, tas, ka galalietotāji nenodrošina daudzviesošanu vienam un tam pašam mērķim, vertikālā integrācija un uz datiem balstītas priekšrocības. Visas šīs iezīmes apvienojumā ar šo pakalpojumu sniedzēju negodīgu rīcību var būtiski ietekmēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, kā arī šādu pakalpojumu sniedzēju un to komerciālo lietotāju un galalietotāju komercattiecību godīgumu, kas praksē izraisa komerciālo lietotāju un galalietotāju izvēles iespēju strauju un, iespējams, tālejošu samazinājumu, un tādējādi šim pakalpojumu sniedzējam var tikt piešķirts tā dēvētā vārtziņa statuss.
  Vienlaikus būtu jāatzīst, ka pakalpojumi, kas darbojas nekomerciālā nolūkā, kā, piemēram, kopdarbības projekti, nebūtu jāuzskata par pamatpakalpojumiem šīs regulas mērķim. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā laikā platformas pamatpakalpojumiem piemīt vairākas iezīmes, kuras var neatbilstīgi izmantot šādu pakalpojumu sniedzēji. Šīs platformas pamatpakalpojumu iezīmes cita starpā ietver ārkārtīgi lielus apjomradītus ietaupījumus, kas nereti tiek gūti ar gandrīz nulles robežizmaksām komerciālo lietotāju vai galalietotāju piesaistīšanai. Citas platformas pamatpakalpojumu iezīmes ir ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, pateicoties šo pakalpojumu daudzveidībai, spēja nodrošināt ievērojamu atkarības pakāpi gan komerciālajiem lietotājiem, gan galalietotājiem, bloķēšanas efekts, tas, ka galalietotāji nenodrošina daudzviesošanu vienam un tam pašam mērķim, vertikālā integrācija un uz datiem balstītas priekšrocības. Visas šīs iezīmes apvienojumā ar šo pakalpojumu sniedzēju negodīgu rīcību var būtiski ietekmēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, kā arī šādu pakalpojumu sniedzēju un to komerciālo lietotāju un galalietotāju komercattiecību godīgumu, kas praksē izraisa komerciālo lietotāju un galalietotāju izvēles iespēju strauju un, iespējams, tālejošu samazinājumu, un tādējādi šim pakalpojumu sniedzējam var tikt piešķirts tā dēvētā vārtziņa statuss.
  Vienlaikus būtu jāatzīst, ka pakalpojumi, kas darbojas nekomerciālā nolūkā, kā, piemēram, kopdarbības projekti, nebūtu jāuzskata par pamatpakalpojumiem šīs regulas mērķim.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Minēto vārtziņu iezīmju kombinācija daudzos gadījumos var izraisīt nopietnu nelīdzsvarotību attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses un līdz ar to radīt negodīgu praksi un nosacījumus vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu komerciālajiem lietotājiem, kā arī galalietotājiem, nelabvēlīgi ietekmējot šo pakalpojumu cenas, kvalitāti, izvēli un inovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Minēto vārtziņu iezīmju kombinācija daudzos gadījumos var izraisīt nopietnu nelīdzsvarotību attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses un līdz ar to radīt negodīgu praksi un nosacījumus vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu komerciālajiem lietotājiem, kā arī galalietotājiem, nelabvēlīgi ietekmējot šo pakalpojumu cenas, kvalitāti, izvēli un inovāciju.

| (4) | Minēto vārtziņu iezīmju kombinācija daudzos gadījumos var izraisīt nopietnu nelīdzsvarotību attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses un līdz ar to radīt negodīgu praksi un nosacījumus vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu komerciālajiem lietotājiem, kā arī galalietotājiem, nelabvēlīgi ietekmējot šo pakalpojumu cenas, kvalitāti,
  privātuma un drošības standartus, godīgu konkurenci,
  izvēli un inovāciju. |
| --- | --- |

(4)

Minēto vārtziņu iezīmju kombinācija daudzos gadījumos var izraisīt nopietnu nelīdzsvarotību attiecībā uz spēju aizstāvēt savas intereses un līdz ar to radīt negodīgu praksi un nosacījumus vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu komerciālajiem lietotājiem, kā arī galalietotājiem, nelabvēlīgi ietekmējot šo pakalpojumu cenas, kvalitāti,
  privātuma un drošības standartus, godīgu konkurenci,
  izvēli un inovāciju.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Vārtziņiem ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu, jo lielam skaitam komerciālo lietotāju visā Savienībā un dažādos tirgos tie nodrošina vārtejas, caur kurām sasniegt galalietotājus. Negodīgas prakses nelabvēlīgā ietekme uz iekšējo tirgu un īpaši vāja sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, arī to negatīvā ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, ir likusi valstu likumdevējiem un nozaru regulatoriem rīkoties. Lai risinātu jautājumu par negodīgu praksi un sāncensību digitālo pakalpojumu jomā vai vismaz attiecībā uz dažiem no tiem, jau ir pieņemti vai ierosināti vairāki
  valstu
  reglamentējošie risinājumi. Tas ir radījis atšķirīgu reglamentējošo risinājumu risku un līdz ar to iekšējā tirgus sadrumstalotību, kas savukārt palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieauguma risku atšķirīgu valstu reglamentējošo prasību dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Vārtziņiem ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu, jo lielam skaitam komerciālo lietotāju visā Savienībā un dažādos tirgos tie nodrošina vārtejas, caur kurām sasniegt galalietotājus. Negodīgas prakses nelabvēlīgā ietekme uz iekšējo tirgu un īpaši vāja sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, arī to negatīvā ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, ir likusi valstu likumdevējiem un nozaru regulatoriem rīkoties. Lai risinātu jautājumu par negodīgu praksi un sāncensību digitālo pakalpojumu jomā vai vismaz attiecībā uz dažiem no tiem, jau ir pieņemti vai ierosināti vairāki
  valstu
  reglamentējošie risinājumi. Tas ir radījis atšķirīgu reglamentējošo risinājumu risku un līdz ar to iekšējā tirgus sadrumstalotību, kas savukārt palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieauguma risku atšķirīgu valstu reglamentējošo prasību dēļ.

| (6) | Vārtziņiem ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu, jo lielam skaitam komerciālo lietotāju visā Savienībā un dažādos tirgos tie nodrošina vārtejas, caur kurām sasniegt galalietotājus. Negodīgas prakses nelabvēlīgā ietekme uz iekšējo tirgu un īpaši vāja sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, arī to negatīvā ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, ir likusi valstu likumdevējiem un nozaru regulatoriem rīkoties. Lai risinātu jautājumu par negodīgu praksi un sāncensību digitālo pakalpojumu jomā vai vismaz attiecībā uz dažiem no tiem, jau ir pieņemti vai ierosināti vairāki reglamentējošie risinājumi
  valstu līmenī
  . Tas ir radījis atšķirīgu reglamentējošo risinājumu risku un līdz ar to iekšējā tirgus sadrumstalotību, kas savukārt palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieauguma risku atšķirīgu valstu reglamentējošo prasību dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Vārtziņiem ir būtiska ietekme uz iekšējo tirgu, jo lielam skaitam komerciālo lietotāju visā Savienībā un dažādos tirgos tie nodrošina vārtejas, caur kurām sasniegt galalietotājus. Negodīgas prakses nelabvēlīgā ietekme uz iekšējo tirgu un īpaši vāja sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, arī to negatīvā ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, ir likusi valstu likumdevējiem un nozaru regulatoriem rīkoties. Lai risinātu jautājumu par negodīgu praksi un sāncensību digitālo pakalpojumu jomā vai vismaz attiecībā uz dažiem no tiem, jau ir pieņemti vai ierosināti vairāki reglamentējošie risinājumi
  valstu līmenī
  . Tas ir radījis atšķirīgu reglamentējošo risinājumu risku un līdz ar to iekšējā tirgus sadrumstalotību, kas savukārt palielina atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieauguma risku atšķirīgu valstu reglamentējošo prasību dēļ.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tuvinot atšķirīgos valstu tiesību aktus, būtu jānovērš šķēršļi attiecībā uz brīvību sniegt un saņemt pakalpojumus, arī mazumtirdzniecības pakalpojumus, iekšējā tirgū. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido mērķtiecīgs saskaņotu
  obligāto noteikumu
  kopums,
  kas
  iekšējā tirgū
  ļautu nodrošināt
  konkurējošus un taisnīgus digitālos tirgus ar vārtziņu klātbūtni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tuvinot atšķirīgos valstu tiesību aktus, būtu jānovērš šķēršļi attiecībā uz brīvību sniegt un saņemt pakalpojumus, arī mazumtirdzniecības pakalpojumus, iekšējā tirgū. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido mērķtiecīgs saskaņotu
  obligāto noteikumu
  kopums,
  kas
  iekšējā tirgū
  ļautu nodrošināt
  konkurējošus un taisnīgus digitālos tirgus ar vārtziņu klātbūtni.

| (8) | Tuvinot atšķirīgos valstu tiesību aktus, būtu jānovērš šķēršļi attiecībā uz brīvību sniegt un saņemt pakalpojumus, arī mazumtirdzniecības pakalpojumus, iekšējā tirgū. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido mērķtiecīgs saskaņotu
  juridisko pienākumu
  kopums,
  lai
  iekšējā tirgū
  nodrošinātu
  konkurējošus un taisnīgus digitālos tirgus ar vārtziņu klātbūtni
  , tādējādi sniedzot labumu Savienības ekonomikai kopumā un jo īpaši Savienības patērētājiem
  . |
| --- | --- |

(8)

Tuvinot atšķirīgos valstu tiesību aktus, būtu jānovērš šķēršļi attiecībā uz brīvību sniegt un saņemt pakalpojumus, arī mazumtirdzniecības pakalpojumus, iekšējā tirgū. Tādēļ Savienības līmenī būtu jāizveido mērķtiecīgs saskaņotu
  juridisko pienākumu
  kopums,
  lai
  iekšējā tirgū
  nodrošinātu
  konkurējošus un taisnīgus digitālos tirgus ar vārtziņu klātbūtni
  , tādējādi sniedzot labumu Savienības ekonomikai kopumā un jo īpaši Savienības patērētājiem
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja dalībvalstīm ir liegts piemērot
  valsts
  noteikumus
  , kas īpaši attiecas uz uzņēmumu un pakalpojumu veidiem, kuri aptverti šajā regulā
  . Tajā pašā laikā, tā kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, ka arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu. Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja dalībvalstīm ir liegts piemērot
  valsts
  noteikumus
  , kas īpaši attiecas uz uzņēmumu un pakalpojumu veidiem, kuri aptverti šajā regulā
  . Tajā pašā laikā, tā kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, ka arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu. Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū.

| (9) | Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja dalībvalstīm ir liegts piemērot
  vārtziņiem arī vēl papildu
  noteikumus
  vai pienākumus, lai nodrošinātu sāncensīgus un godīgus tirgus
  .
  Tas neskar dalībvalstu spēju noteikt tādus pašus, stingrākus vai atšķirīgus pienākumus vārtziņiem, lai īstenotu citas likumīgas sabiedrības intereses saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Šīs sabiedrības likumīgās intereses cita starpā var būt patērētāju tiesību aizsardzība, cīņa pret negodīgas konkurences izpausmēm un mediju brīvības un plurālisma veicināšana, vārda brīvība, kā arī kultūru vai valodu daudzveidība
  . Tajā pašā laikā, tā kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, ka arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu. Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus
  un aizliegumus
  un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(9)

Iekšējā tirgus sadrumstalotību var pilnvērtīgi novērst tikai tad, ja dalībvalstīm ir liegts piemērot
  vārtziņiem arī vēl papildu
  noteikumus
  vai pienākumus, lai nodrošinātu sāncensīgus un godīgus tirgus
  .
  Tas neskar dalībvalstu spēju noteikt tādus pašus, stingrākus vai atšķirīgus pienākumus vārtziņiem, lai īstenotu citas likumīgas sabiedrības intereses saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Šīs sabiedrības likumīgās intereses cita starpā var būt patērētāju tiesību aizsardzība, cīņa pret negodīgas konkurences izpausmēm un mediju brīvības un plurālisma veicināšana, vārda brīvība, kā arī kultūru vai valodu daudzveidība
  . Tajā pašā laikā, tā kā šīs regulas mērķis ir papildināt konkurences tiesību aktu piemērošanu, būtu jānorāda, ka šī regula neskar LESD 101. un 102. pantu, attiecīgos valsts konkurences noteikumus un citus valsts konkurences noteikumus, kuri attiecas uz vienpusēju rīcību un kuri pamatojas uz stāvokļa tirgū un rīcības individuālu novērtējumu, ka arī šā stāvokļa un rīcības iespējamo ietekmi, un precīzu aizliegtās rīcības tvērumu, un kuri paredz iespēju uzņēmumiem sniegt argumentus par attiecīgās rīcības efektivitāti un objektīvu pamatojumu. Tomēr minēto noteikumu piemērošanai nevajadzētu skart ar šo regulu vārtziņiem uzliktos pienākumus
  un aizliegumus
  un to vienotu un pilnvērtīgu piemērošanu iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | LESD 101. un 102. pants un attiecīgie valstu konkurences noteikumi, kas paredzēti pret konkurenci vērstas daudzpusējas un vienpusējas rīcības novēršanai, kā arī apvienošanās kontrolei, tiecas aizsargāt netraucētu konkurenci tirgū. Ar šo regulu īsteno mērķi, kas papildina, bet tomēr atšķiras no mērķa aizsargāt netraucētu konkurenci jebkurā attiecīgajā tirgū, kas noteikts konkurences tiesību aktos, proti, regulas mērķis ir nodrošināt, ka tirgi, kuros darbojas vārtziņi, ir konkurējoši un taisnīgi un saglabā šīs iezīmes neatkarīgi no tā, kāda ir konkrētā vārtziņa, uz kuru attiecas šī regula, faktiskā, iespējamā vai paredzamā ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū. Tādējādi – salīdzinājumā ar minētajiem noteikumiem – šī regula tiecas aizsargāt atšķirīgas juridiskās intereses, un tāpēc tai nevajadzētu skart minēto noteikumu piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

LESD 101. un 102. pants un attiecīgie valstu konkurences noteikumi, kas paredzēti pret konkurenci vērstas daudzpusējas un vienpusējas rīcības novēršanai, kā arī apvienošanās kontrolei, tiecas aizsargāt netraucētu konkurenci tirgū. Ar šo regulu īsteno mērķi, kas papildina, bet tomēr atšķiras no mērķa aizsargāt netraucētu konkurenci jebkurā attiecīgajā tirgū, kas noteikts konkurences tiesību aktos, proti, regulas mērķis ir nodrošināt, ka tirgi, kuros darbojas vārtziņi, ir konkurējoši un taisnīgi un saglabā šīs iezīmes neatkarīgi no tā, kāda ir konkrētā vārtziņa, uz kuru attiecas šī regula, faktiskā, iespējamā vai paredzamā ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū. Tādējādi – salīdzinājumā ar minētajiem noteikumiem – šī regula tiecas aizsargāt atšķirīgas juridiskās intereses, un tāpēc tai nevajadzētu skart minēto noteikumu piemērošanu.

| (10) | LESD 101. un 102. pants un attiecīgie valstu konkurences noteikumi, kas paredzēti pret konkurenci vērstas daudzpusējas un vienpusējas rīcības novēršanai, kā arī apvienošanās kontrolei, tiecas aizsargāt netraucētu konkurenci tirgū. Ar šo regulu īsteno mērķi, kas papildina, bet tomēr atšķiras no mērķa aizsargāt netraucētu konkurenci jebkurā attiecīgajā tirgū, kas noteikts konkurences tiesību aktos, proti, regulas mērķis ir nodrošināt, ka tirgi, kuros darbojas vārtziņi, ir konkurējoši un taisnīgi un saglabā šīs iezīmes
  , un attiecīgi aizsargāt komerciālo lietotāju un galalietotāju tiesības
  neatkarīgi no tā, kāda ir konkrētā vārtziņa, uz kuru attiecas šī regula, faktiskā, iespējamā vai paredzamā ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū. Tādējādi – salīdzinājumā ar minētajiem noteikumiem – šī regula tiecas aizsargāt atšķirīgas juridiskās intereses, un tāpēc tai nevajadzētu skart minēto noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(10)

LESD 101. un 102. pants un attiecīgie valstu konkurences noteikumi, kas paredzēti pret konkurenci vērstas daudzpusējas un vienpusējas rīcības novēršanai, kā arī apvienošanās kontrolei, tiecas aizsargāt netraucētu konkurenci tirgū. Ar šo regulu īsteno mērķi, kas papildina, bet tomēr atšķiras no mērķa aizsargāt netraucētu konkurenci jebkurā attiecīgajā tirgū, kas noteikts konkurences tiesību aktos, proti, regulas mērķis ir nodrošināt, ka tirgi, kuros darbojas vārtziņi, ir konkurējoši un taisnīgi un saglabā šīs iezīmes
  , un attiecīgi aizsargāt komerciālo lietotāju un galalietotāju tiesības
  neatkarīgi no tā, kāda ir konkrētā vārtziņa, uz kuru attiecas šī regula, faktiskā, iespējamā vai paredzamā ietekme uz konkurenci konkrētajā tirgū. Tādējādi – salīdzinājumā ar minētajiem noteikumiem – šī regula tiecas aizsargāt atšķirīgas juridiskās intereses, un tāpēc tai nevajadzētu skart minēto noteikumu piemērošanu.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts] (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790 (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (30) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2010/13 (31), kā arī
  valstu
  noteikumiem,
  kuru mērķis ir šo
  Savienības tiesību
  aktu izpilde vai, attiecīgā gadījumā, īstenošana
  , un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts] (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790 (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (30) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2010/13 (31), kā arī
  valstu
  noteikumiem,
  kuru mērķis ir šo
  Savienības tiesību
  aktu izpilde vai, attiecīgā gadījumā, īstenošana
  , un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana.

| (11) | Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts] (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790 (29),
  Direktīvas 2002/58/EK,
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (30)

  , Direktīvas (ES) 2019/882, Direktīvas (ES) 2018/1808
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES (31),
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK un Padomes Direktīvas 93/13/EEK,
  kā arī
  valsts līmeņa
  noteikumiem,
  kas pieņemti saskaņā ar
  Savienības tiesību
  aktiem
  , un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana.
  Konkrēti attiecībā uz Regulā (ES) 2016/679 un Direktīvā 2002/58/EK izklāstītajiem noteikumiem par piekrišanu personas datu apstrādei ar šo regulu šos noteikumus piemēro, tos neietekmējot. |
| --- | --- |

(11)

Šai regulai būtu jāpapildina arī noteikumi, kas izriet no citiem Savienības tiesību aktiem, kuri reglamentē dažus šajā regulā aptverto pakalpojumu sniegšanas aspektus, proti, no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1150 (26), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas xx/xx/ES [Digitālo pakalpojumu tiesību akts] (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/790 (29),
  Direktīvas 2002/58/EK,
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (30)

  , Direktīvas (ES) 2019/882, Direktīvas (ES) 2018/1808
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/13/ES (31),
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK un Padomes Direktīvas 93/13/EEK,
  kā arī
  valsts līmeņa
  noteikumiem,
  kas pieņemti saskaņā ar
  Savienības tiesību
  aktiem
  , un tai nebūtu jāskar minēto noteikumu piemērošana.
  Konkrēti attiecībā uz Regulā (ES) 2016/679 un Direktīvā 2002/58/EK izklāstītajiem noteikumiem par piekrišanu personas datu apstrādei ar šo regulu šos noteikumus piemēro, tos neietekmējot.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Vāja sāncensība un negodīga prakse digitālajā nozarē dažus digitālos pakalpojumus skar biežāk un izteiktāk nekā citus. Tas jo īpaši attiecas uz plaši izplatītiem un plaši lietotiem digitālajiem pakalpojumiem, kuri galvenokārt tiek izmantoti kā tiešie starpniekpakalpojumi starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem un kuru dominējošās iezīmes ir ārkārtēji apjomradīti ietaupījumi, ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, izmantojot šo pakalpojumu daudzpusību, bloķēšanas efekts, daudzviesošanas trūkums vai vertikālā integrācija. Bieži vien šos digitālos pakalpojumus nodrošina tikai viens vai daži lielie pakalpojumu sniedzēji. Šie platformas pamatpakalpojumu sniedzēji visbiežāk ir kļuvuši par vārtziņiem attiecībā uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, un tam ir tālejoša ietekme, jo tie iegūst iespēju viegli, vienpusēji un nelabvēlīgā veidā noteikt komerciālus nosacījumus un noteikumus saviem komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Tāpēc galvenā uzmanība jāvērš tikai uz tiem digitālajiem pakalpojumiem, kurus visvairāk izmanto komerciālie lietotāji un galalietotāji un kuros
  , ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus,
  no iekšējā tirgus viedokļa bažas par vāju sāncensību un vārtziņu īstenotu negodīgu praksi ir pamanāmākas un aktuālākas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Vāja sāncensība un negodīga prakse digitālajā nozarē dažus digitālos pakalpojumus skar biežāk un izteiktāk nekā citus. Tas jo īpaši attiecas uz plaši izplatītiem un plaši lietotiem digitālajiem pakalpojumiem, kuri galvenokārt tiek izmantoti kā tiešie starpniekpakalpojumi starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem un kuru dominējošās iezīmes ir ārkārtēji apjomradīti ietaupījumi, ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, izmantojot šo pakalpojumu daudzpusību, bloķēšanas efekts, daudzviesošanas trūkums vai vertikālā integrācija. Bieži vien šos digitālos pakalpojumus nodrošina tikai viens vai daži lielie pakalpojumu sniedzēji. Šie platformas pamatpakalpojumu sniedzēji visbiežāk ir kļuvuši par vārtziņiem attiecībā uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, un tam ir tālejoša ietekme, jo tie iegūst iespēju viegli, vienpusēji un nelabvēlīgā veidā noteikt komerciālus nosacījumus un noteikumus saviem komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Tāpēc galvenā uzmanība jāvērš tikai uz tiem digitālajiem pakalpojumiem, kurus visvairāk izmanto komerciālie lietotāji un galalietotāji un kuros
  , ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus,
  no iekšējā tirgus viedokļa bažas par vāju sāncensību un vārtziņu īstenotu negodīgu praksi ir pamanāmākas un aktuālākas.

| (12) | Vāja sāncensība un negodīga prakse digitālajā nozarē dažus digitālos pakalpojumus skar biežāk un izteiktāk nekā citus. Tas jo īpaši attiecas uz plaši izplatītiem un plaši lietotiem digitālajiem pakalpojumiem, kuri galvenokārt tiek izmantoti kā tiešie starpniekpakalpojumi starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem un kuru dominējošās iezīmes ir ārkārtēji apjomradīti ietaupījumi, ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, izmantojot šo pakalpojumu daudzpusību, bloķēšanas efekts, daudzviesošanas trūkums vai vertikālā integrācija. Bieži vien šos digitālos pakalpojumus nodrošina tikai viens vai daži lielie pakalpojumu sniedzēji. Šie platformas pamatpakalpojumu sniedzēji visbiežāk ir kļuvuši par vārtziņiem attiecībā uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, un tam ir tālejoša ietekme, jo tie iegūst iespēju viegli, vienpusēji un nelabvēlīgā veidā noteikt komerciālus nosacījumus un noteikumus saviem komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Tāpēc galvenā uzmanība jāvērš tikai uz tiem digitālajiem pakalpojumiem, kurus visvairāk izmanto komerciālie lietotāji un galalietotāji un kuros no iekšējā tirgus viedokļa bažas par vāju sāncensību un vārtziņu īstenotu negodīgu praksi ir pamanāmākas un aktuālākas. |
| --- | --- |

(12)

Vāja sāncensība un negodīga prakse digitālajā nozarē dažus digitālos pakalpojumus skar biežāk un izteiktāk nekā citus. Tas jo īpaši attiecas uz plaši izplatītiem un plaši lietotiem digitālajiem pakalpojumiem, kuri galvenokārt tiek izmantoti kā tiešie starpniekpakalpojumi starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem un kuru dominējošās iezīmes ir ārkārtēji apjomradīti ietaupījumi, ļoti spēcīgs tīkla efekts, spēja savienot daudzus komerciālos lietotājus ar daudziem galalietotājiem, izmantojot šo pakalpojumu daudzpusību, bloķēšanas efekts, daudzviesošanas trūkums vai vertikālā integrācija. Bieži vien šos digitālos pakalpojumus nodrošina tikai viens vai daži lielie pakalpojumu sniedzēji. Šie platformas pamatpakalpojumu sniedzēji visbiežāk ir kļuvuši par vārtziņiem attiecībā uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, un tam ir tālejoša ietekme, jo tie iegūst iespēju viegli, vienpusēji un nelabvēlīgā veidā noteikt komerciālus nosacījumus un noteikumus saviem komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Tāpēc galvenā uzmanība jāvērš tikai uz tiem digitālajiem pakalpojumiem, kurus visvairāk izmanto komerciālie lietotāji un galalietotāji un kuros no iekšējā tirgus viedokļa bažas par vāju sāncensību un vārtziņu īstenotu negodīgu praksi ir pamanāmākas un aktuālākas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas, tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (32). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas, tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (32). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām.

| (13) | Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas,
  piemēram, tādas kā viedierīces, lietu internets vai iegultie digitālie pakalpojumi transportlīdzekļos,
  tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi
  , virtuālā palīga pakalpojumi, tīmekļa pārlūkprogrammas, hibrīdtelevīzija
  un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (32). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām. |
| --- | --- |

(13)

Proti, tiešsaistes starpniecības pakalpojumi, tiešsaistes meklētājprogrammas, operētājsistēmas,
  piemēram, tādas kā viedierīces, lietu internets vai iegultie digitālie pakalpojumi transportlīdzekļos,
  tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi, video koplietošanas platformu pakalpojumi, numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi, mākoņpakalpojumi
  , virtuālā palīga pakalpojumi, tīmekļa pārlūkprogrammas, hibrīdtelevīzija
  un tiešsaistes reklāmas pakalpojumi spēj ietekmēt lielu skaitu galalietotāju un uzņēmumu, un tas rada negodīgas darījumdarbības risku. Tāpēc tie būtu jāiekļauj platformas pamatpakalpojumu definīcijā un uz tiem jāattiecina šīs regulas darbības joma. Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi var būt aktīvi arī finanšu pakalpojumu jomā, un tie var būt starpnieki vai tikt izmantoti tādu pakalpojumu sniegšanai, kuri uzskaitīti neizsmeļošajā sarakstā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535 II pielikumā (32). Noteiktos apstākļos galalietotāju jēdziens būtu jāattiecina uz lietotājiem, kurus parasti uzskata par komerciālajiem lietotājiem, bet kuri konkrētajā situācijā platformas pamatpakalpojumus neizmanto, lai nodrošinātu preces vai pakalpojumus citiem galalietotājiem, piemēram, uzņēmumiem, kas izmanto mākoņpakalpojumus savām vajadzībām.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Vārtziņi kopā ar saviem platformas pamatpakalpojumiem var nodrošināt vairākus citus papildpakalpojumus, piemēram, identifikācijas
  vai
  maksājumu pakalpojumus
  un
  tehniskos pakalpojumus, kas atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu. Tā kā vārtziņi bieži sniedz savu pakalpojumu portfeli kā daļu no integrētas ekosistēmas, kas nav pieejama šādu papildpakalpojumu sniedzējiem-trešām personām, vismaz ne ar tādiem pašiem nosacījumiem, un piekļuvi platformas pamatpakalpojumam mēdz sasaistīt ar viena vai vairāku papildpakalpojumu pieņemšanu, vārtziņiem, visticamāk, ir lielākas spējas un stimuls novirzīt savas vārtziņa pilnvaras no platformas pamatpakalpojumiem uz šiem palīgpakalpojumiem, un tas nelabvēlīgi ietekmē šo pakalpojumu izvēles iespējas un sāncensību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Vārtziņi kopā ar saviem platformas pamatpakalpojumiem var nodrošināt vairākus citus papildpakalpojumus, piemēram, identifikācijas
  vai
  maksājumu pakalpojumus
  un
  tehniskos pakalpojumus, kas atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu. Tā kā vārtziņi bieži sniedz savu pakalpojumu portfeli kā daļu no integrētas ekosistēmas, kas nav pieejama šādu papildpakalpojumu sniedzējiem-trešām personām, vismaz ne ar tādiem pašiem nosacījumiem, un piekļuvi platformas pamatpakalpojumam mēdz sasaistīt ar viena vai vairāku papildpakalpojumu pieņemšanu, vārtziņiem, visticamāk, ir lielākas spējas un stimuls novirzīt savas vārtziņa pilnvaras no platformas pamatpakalpojumiem uz šiem palīgpakalpojumiem, un tas nelabvēlīgi ietekmē šo pakalpojumu izvēles iespējas un sāncensību.

| (14) | Vārtziņi kopā ar saviem platformas pamatpakalpojumiem var nodrošināt vairākus citus papildpakalpojumus, piemēram, identifikācijas
  pakalpojumus,
  maksājumu pakalpojumus, tehniskos pakalpojumus, kas atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu
  vai lietotņu maksājumu sistēmas
  . Tā kā vārtziņi bieži sniedz savu pakalpojumu portfeli kā daļu no integrētas ekosistēmas, kas nav pieejama šādu papildpakalpojumu sniedzējiem-trešām personām, vismaz ne ar tādiem pašiem nosacījumiem, un piekļuvi platformas pamatpakalpojumam mēdz sasaistīt ar viena vai vairāku papildpakalpojumu pieņemšanu, vārtziņiem, visticamāk, ir lielākas spējas un stimuls novirzīt savas vārtziņa pilnvaras no platformas pamatpakalpojumiem uz šiem palīgpakalpojumiem, un tas nelabvēlīgi ietekmē šo pakalpojumu izvēles iespējas un sāncensību. |
| --- | --- |

(14)

Vārtziņi kopā ar saviem platformas pamatpakalpojumiem var nodrošināt vairākus citus papildpakalpojumus, piemēram, identifikācijas
  pakalpojumus,
  maksājumu pakalpojumus, tehniskos pakalpojumus, kas atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu
  vai lietotņu maksājumu sistēmas
  . Tā kā vārtziņi bieži sniedz savu pakalpojumu portfeli kā daļu no integrētas ekosistēmas, kas nav pieejama šādu papildpakalpojumu sniedzējiem-trešām personām, vismaz ne ar tādiem pašiem nosacījumiem, un piekļuvi platformas pamatpakalpojumam mēdz sasaistīt ar viena vai vairāku papildpakalpojumu pieņemšanu, vārtziņiem, visticamāk, ir lielākas spējas un stimuls novirzīt savas vārtziņa pilnvaras no platformas pamatpakalpojumiem uz šiem palīgpakalpojumiem, un tas nelabvēlīgi ietekmē šo pakalpojumu izvēles iespējas un sāncensību.

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Vārtziņi līdztekus saviem platformas pamatpakalpojumiem var sniegt arī citus papildpakalpojumus, piemēram, mazumtirdzniecības vai izplatīšanas pakalpojumus, kas orientēti uz galalietotājiem. Šādi papildpakalpojumi var konkurēt ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem un būtiski veicināt tirgus nelīdzsvarotību, un galu galā netaisnīgi palielināt vārtziņa varu, arī attiecībā uz vārtziņa darījumdarbības partneriem, piemēram, preču vai pakalpojumu piegādātājiem, kas šādus papildpakalpojumus izmanto. Lai vārtziņi negūtu netaisnīgu labumu no sviras efekta, ko rada paralēlu pakalpojumu sniegšana, uz šādiem papildpakalpojumiem arī būtu jāattiecina pienākumi, kuri piemērojami platformas pamatpakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Vārtziņi līdztekus saviem platformas pamatpakalpojumiem var sniegt arī citus papildpakalpojumus, piemēram, mazumtirdzniecības vai izplatīšanas pakalpojumus, kas orientēti uz galalietotājiem. Šādi papildpakalpojumi var konkurēt ar platformas pamatpakalpojuma komerciālajiem lietotājiem un būtiski veicināt tirgus nelīdzsvarotību, un galu galā netaisnīgi palielināt vārtziņa varu, arī attiecībā uz vārtziņa darījumdarbības partneriem, piemēram, preču vai pakalpojumu piegādātājiem, kas šādus papildpakalpojumus izmanto. Lai vārtziņi negūtu netaisnīgu labumu no sviras efekta, ko rada paralēlu pakalpojumu sniegšana, uz šādiem papildpakalpojumiem arī būtu jāattiecina pienākumi, kuri piemērojami platformas pamatpakalpojumiem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ļoti liels skaits komerciālo lietotāju, kas no platformas pamatpakalpojuma ir atkarīgi, lai sasniegtu ļoti lielu skaitu ikmēneša
  aktīvo
  galalietotāju, ļauj šā pakalpojuma sniedzējam ietekmēt ievērojamas komerciālo lietotāju daļas darbību savā labā, un tas principā norāda uz to, ka attiecīgais pakalpojumu sniedzējs ir nozīmīga vārteja. Lai noteiktu komerciālo lietotāju slieksni, būtu jānosaka šo skaitļu attiecīgie līmeņi, kuros attiecībā uz galalietotājiem tiktu atspoguļota visas Savienības iedzīvotāju kopskaita nozīmīga procentuālā daļa un viss to uzņēmumu kopums, kuri izmanto platformas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ļoti liels skaits komerciālo lietotāju, kas no platformas pamatpakalpojuma ir atkarīgi, lai sasniegtu ļoti lielu skaitu ikmēneša
  aktīvo
  galalietotāju, ļauj šā pakalpojuma sniedzējam ietekmēt ievērojamas komerciālo lietotāju daļas darbību savā labā, un tas principā norāda uz to, ka attiecīgais pakalpojumu sniedzējs ir nozīmīga vārteja. Lai noteiktu komerciālo lietotāju slieksni, būtu jānosaka šo skaitļu attiecīgie līmeņi, kuros attiecībā uz galalietotājiem tiktu atspoguļota visas Savienības iedzīvotāju kopskaita nozīmīga procentuālā daļa un viss to uzņēmumu kopums, kuri izmanto platformas.

| (20) | Ļoti liels skaits komerciālo lietotāju, kas no platformas pamatpakalpojuma ir atkarīgi, lai sasniegtu ļoti lielu skaitu ikmēneša galalietotāju, ļauj šā pakalpojuma sniedzējam ietekmēt ievērojamas komerciālo lietotāju daļas darbību savā labā, un tas principā norāda uz to, ka attiecīgais pakalpojumu sniedzējs ir nozīmīga vārteja. Lai noteiktu komerciālo lietotāju slieksni, būtu jānosaka šo skaitļu attiecīgie līmeņi, kuros attiecībā uz galalietotājiem tiktu atspoguļota visas Savienības iedzīvotāju kopskaita nozīmīga procentuālā daļa un viss to uzņēmumu kopums, kuri izmanto platformas. |
| --- | --- |

(20)

Ļoti liels skaits komerciālo lietotāju, kas no platformas pamatpakalpojuma ir atkarīgi, lai sasniegtu ļoti lielu skaitu ikmēneša galalietotāju, ļauj šā pakalpojuma sniedzējam ietekmēt ievērojamas komerciālo lietotāju daļas darbību savā labā, un tas principā norāda uz to, ka attiecīgais pakalpojumu sniedzējs ir nozīmīga vārteja. Lai noteiktu komerciālo lietotāju slieksni, būtu jānosaka šo skaitļu attiecīgie līmeņi, kuros attiecībā uz galalietotājiem tiktu atspoguļota visas Savienības iedzīvotāju kopskaita nozīmīga procentuālā daļa un viss to uzņēmumu kopums, kuri izmanto platformas.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Ietekmīgs un noturīgs stāvoklis savu darbību jomā vai paredzama šāda stāvokļa sasniegšana jo īpaši ir vērojama gadījumos, kad sāncensība attiecībā uz platformas pamatpakalpojuma sniedzēja stāvokli ir ierobežota. Tā tas varētu būt gadījumā, kad šis pakalpojumu sniedzējs vismaz trīs dalībvalstīs vismaz trīs gadus ir sniedzis platformas pamatpakalpojumu lielam skaitam komerciālo lietotāju un galalietotāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Ietekmīgs un noturīgs stāvoklis savu darbību jomā vai paredzama šāda stāvokļa sasniegšana jo īpaši ir vērojama gadījumos, kad sāncensība attiecībā uz platformas pamatpakalpojuma sniedzēja stāvokli ir ierobežota. Tā tas varētu būt gadījumā, kad šis pakalpojumu sniedzējs vismaz trīs dalībvalstīs vismaz trīs gadus ir sniedzis platformas pamatpakalpojumu lielam skaitam komerciālo lietotāju un galalietotāju.

| (21) | Ietekmīgs un noturīgs stāvoklis savu darbību jomā vai paredzama šāda stāvokļa sasniegšana jo īpaši ir vērojama gadījumos, kad sāncensība attiecībā uz platformas pamatpakalpojuma sniedzēja stāvokli ir ierobežota. Tā tas varētu būt gadījumā, kad šis pakalpojumu sniedzējs vismaz trīs dalībvalstīs vismaz trīs gadus ir sniedzis platformas pamatpakalpojumu lielam skaitam komerciālo lietotāju un galalietotāju.
  Šīs regulas pielikumā būtu jāiekļauj to rādītāju saraksts, kurus platformu pamatpakalpojumu sniedzēji izmanto, novērtējot mēneša galalietotājus un gada komerciālos lietotājus. |
| --- | --- |

(21)

Ietekmīgs un noturīgs stāvoklis savu darbību jomā vai paredzama šāda stāvokļa sasniegšana jo īpaši ir vērojama gadījumos, kad sāncensība attiecībā uz platformas pamatpakalpojuma sniedzēja stāvokli ir ierobežota. Tā tas varētu būt gadījumā, kad šis pakalpojumu sniedzējs vismaz trīs dalībvalstīs vismaz trīs gadus ir sniedzis platformas pamatpakalpojumu lielam skaitam komerciālo lietotāju un galalietotāju.
  Šīs regulas pielikumā būtu jāiekļauj to rādītāju saraksts, kurus platformu pamatpakalpojumu sniedzēji izmanto, novērtējot mēneša galalietotājus un gada komerciālos lietotājus.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Šādas robežvērtības var ietekmēt tirgus un tehniskā attīstība. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem precizēt metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas kvantitatīvās robežvērtības, un vajadzības gadījumā to regulāri pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz tirgus kapitalizācijas robežvērtību, kas būtu periodiski jāindeksē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Šādas robežvērtības var ietekmēt tirgus un tehniskā attīstība. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem precizēt metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas kvantitatīvās robežvērtības, un vajadzības gadījumā to regulāri pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz tirgus kapitalizācijas robežvērtību, kas būtu periodiski jāindeksē.

| (22) | Šādas robežvērtības var ietekmēt tirgus un tehniskā attīstība. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem precizēt metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas kvantitatīvās robežvērtības, un
  atjaunināt šīs regulas pielikumā iekļauto rādītāju sarakstu,
  un vajadzības gadījumā to regulāri pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz tirgus kapitalizācijas robežvērtību, kas būtu periodiski jāindeksē. |
| --- | --- |

(22)

Šādas robežvērtības var ietekmēt tirgus un tehniskā attīstība. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem precizēt metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas kvantitatīvās robežvērtības, un
  atjaunināt šīs regulas pielikumā iekļauto rādītāju sarakstu,
  un vajadzības gadījumā to regulāri pielāgot tirgus un tehnoloģiju attīstībai. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz tirgus kapitalizācijas robežvērtību, kas būtu periodiski jāindeksē.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Tie
  platformas pamatpakalpojumu s
  niedzēji, kas ir sasnieguši kvantitatīvās robežvērtības, bet spēj sniegt pietiekami pamatotus argumentus, lai pierādītu, ka apstākļos
  , kuros tiek sniegts attiecīgais platformas pamatpakalpojums, tie neatbilst objektīvajām prasībām
  attiecībā uz vārtzini
  ,
  nebūtu tieši jāizraugās par vārtzini, bet būtu jāveic
  tikai
  to turpmāka pārbaude
  . Pakalpojumu sniedzējam būtu jāuzņemas pienākums sniegt pierādījumus, ka tam nav piemērojams pieņēmums, kas izriet no kvantitatīvo robežvērtību izpildes.
  Komisijai novērtējumā būtu jāņem vērā tikai tie elementi, kas tieši attiecas uz prasībām attiecībā uz vārtziņa statusu, proti, vai runa ir par nozīmīgu vārteju, kuras darbību nodrošina pakalpojumu sniedzējs ar būtisku ietekmi iekšējā tirgū un faktisku vai paredzamu ietekmīgu un noturīgu stāvokli. Būtu jāatsakās no jebkāda ekonomiskā pamatojuma, kura mērķis ir pierādīt efektivitāti, kas izriet no platformas pamatpakalpojumu sniedzēja īpaša rīcības veida, jo tas neattiecas uz vārtziņa statusa piešķiršanu.
  Gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs būtiski kavē pārbaudi, neievērojot Komisijas noteiktos pārbaudes pasākumus, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, pamatojoties uz kvantitatīvajām robežvērtībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Tie
  platformas pamatpakalpojumu s
  niedzēji, kas ir sasnieguši kvantitatīvās robežvērtības, bet spēj sniegt pietiekami pamatotus argumentus, lai pierādītu, ka apstākļos
  , kuros tiek sniegts attiecīgais platformas pamatpakalpojums, tie neatbilst objektīvajām prasībām
  attiecībā uz vārtzini
  ,
  nebūtu tieši jāizraugās par vārtzini, bet būtu jāveic
  tikai
  to turpmāka pārbaude
  . Pakalpojumu sniedzējam būtu jāuzņemas pienākums sniegt pierādījumus, ka tam nav piemērojams pieņēmums, kas izriet no kvantitatīvo robežvērtību izpildes.
  Komisijai novērtējumā būtu jāņem vērā tikai tie elementi, kas tieši attiecas uz prasībām attiecībā uz vārtziņa statusu, proti, vai runa ir par nozīmīgu vārteju, kuras darbību nodrošina pakalpojumu sniedzējs ar būtisku ietekmi iekšējā tirgū un faktisku vai paredzamu ietekmīgu un noturīgu stāvokli. Būtu jāatsakās no jebkāda ekonomiskā pamatojuma, kura mērķis ir pierādīt efektivitāti, kas izriet no platformas pamatpakalpojumu sniedzēja īpaša rīcības veida, jo tas neattiecas uz vārtziņa statusa piešķiršanu.
  Gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs būtiski kavē pārbaudi, neievērojot Komisijas noteiktos pārbaudes pasākumus, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, pamatojoties uz kvantitatīvajām robežvērtībām.

| (23) | Platformas pamatpakalpojumu
  sniedzējiem būtu jāspēj pierādīt, ka, neraugoties uz kvantitatīvo robežvērtību sasniegšanu, izņēmuma apstākļu dēļ
  , kuros tiek sniegts attiecīgais platformas pamatpakalpojums, tie neatbilst objektīvajām prasībām,
  lai kvalificētos vārtziņa statusam,
  tikai
  tad, ja tie spēj sniegt pietiekami pārliecinošus argumentus, lai to pierādītu
  . Pakalpojumu sniedzējam būtu jāuzņemas pienākums sniegt
  pārliecinošus
  pierādījumus, ka tam nav piemērojams pieņēmums, kas izriet no kvantitatīvo robežvērtību izpildes. Gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs būtiski kavē pārbaudi, neievērojot Komisijas noteiktos pārbaudes pasākumus, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, pamatojoties uz kvantitatīvajām robežvērtībām
  un pieejamajiem faktiem
  .
  Lai uzlabotu tirgus pārredzamību, Komisija var pieprasīt, lai informāciju, ko sniedz attiecībā uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, pārbaudītu trešās personas auditorijas mērīšanas pakalpojumu sniedzēji, kas ir kvalificēti sniegt šādus pakalpojumus saskaņā ar Savienībā piemērojamiem tirgus standartiem un rīcības kodeksiem. |
| --- | --- |

(23)

Platformas pamatpakalpojumu
  sniedzējiem būtu jāspēj pierādīt, ka, neraugoties uz kvantitatīvo robežvērtību sasniegšanu, izņēmuma apstākļu dēļ
  , kuros tiek sniegts attiecīgais platformas pamatpakalpojums, tie neatbilst objektīvajām prasībām,
  lai kvalificētos vārtziņa statusam,
  tikai
  tad, ja tie spēj sniegt pietiekami pārliecinošus argumentus, lai to pierādītu
  . Pakalpojumu sniedzējam būtu jāuzņemas pienākums sniegt
  pārliecinošus
  pierādījumus, ka tam nav piemērojams pieņēmums, kas izriet no kvantitatīvo robežvērtību izpildes. Gadījumos, kad pakalpojumu sniedzējs būtiski kavē pārbaudi, neievērojot Komisijas noteiktos pārbaudes pasākumus, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, pamatojoties uz kvantitatīvajām robežvērtībām
  un pieejamajiem faktiem
  .
  Lai uzlabotu tirgus pārredzamību, Komisija var pieprasīt, lai informāciju, ko sniedz attiecībā uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem, pārbaudītu trešās personas auditorijas mērīšanas pakalpojumu sniedzēji, kas ir kvalificēti sniegt šādus pakalpojumus saskaņā ar Savienībā piemērojamiem tirgus standartiem un rīcības kodeksiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Noteiktajiem vārtziņiem būtu jāievēro šajā regulā noteiktie pienākumi attiecībā uz katru no platformas pamatpakalpojumiem, kas ir uzskaitīti attiecīgajā lēmumā par statusa noteikšanu. Obligātie noteikumi būtu jāpiemēro, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vārtziņu konglomerāta stāvokli. Turklāt īstenošanas pasākumi, kurus Komisija ar lēmumu var piemērot vārtzinim
  pēc regulatīvā dialoga
  , būtu jāizstrādā efektīvi, ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu iezīmes un iespējamos apiešanas riskus un ievērojot proporcionalitātes principu un attiecīgo uzņēmumu, kā arī trešo personu pamattiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Noteiktajiem vārtziņiem būtu jāievēro šajā regulā noteiktie pienākumi attiecībā uz katru no platformas pamatpakalpojumiem, kas ir uzskaitīti attiecīgajā lēmumā par statusa noteikšanu. Obligātie noteikumi būtu jāpiemēro, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vārtziņu konglomerāta stāvokli. Turklāt īstenošanas pasākumi, kurus Komisija ar lēmumu var piemērot vārtzinim
  pēc regulatīvā dialoga
  , būtu jāizstrādā efektīvi, ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu iezīmes un iespējamos apiešanas riskus un ievērojot proporcionalitātes principu un attiecīgo uzņēmumu, kā arī trešo personu pamattiesības.

| (29) | Noteiktajiem vārtziņiem būtu jāievēro šajā regulā noteiktie pienākumi attiecībā uz katru no platformas pamatpakalpojumiem, kas ir uzskaitīti attiecīgajā lēmumā par statusa noteikšanu. Obligātie noteikumi būtu jāpiemēro, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vārtziņu konglomerāta stāvokli. Turklāt īstenošanas pasākumi, kurus Komisija ar lēmumu var piemērot vārtzinim, būtu jāizstrādā efektīvi, ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu iezīmes un iespējamos apiešanas riskus un ievērojot proporcionalitātes principu un attiecīgo uzņēmumu, kā arī trešo personu pamattiesības. |
| --- | --- |

(29)

Noteiktajiem vārtziņiem būtu jāievēro šajā regulā noteiktie pienākumi attiecībā uz katru no platformas pamatpakalpojumiem, kas ir uzskaitīti attiecīgajā lēmumā par statusa noteikšanu. Obligātie noteikumi būtu jāpiemēro, attiecīgā gadījumā ņemot vērā vārtziņu konglomerāta stāvokli. Turklāt īstenošanas pasākumi, kurus Komisija ar lēmumu var piemērot vārtzinim, būtu jāizstrādā efektīvi, ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu iezīmes un iespējamos apiešanas riskus un ievērojot proporcionalitātes principu un attiecīgo uzņēmumu, kā arī trešo personu pamattiesības.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu ļoti strauji mainīgo un sarežģīto tehnoloģisko būtību, nepieciešams regulāri pārskatīt vārtziņu statusu, arī to vārtziņu statusi, kuriem to darbības jomā tuvākajā nākotnē ir paredzams noturīgs un ietekmīgs stāvoklis. Lai visiem tirgus dalībniekiem, to vidū vārtziņiem, nodrošinātu nepieciešamo noteiktību attiecībā uz piemērojamajiem juridiskajiem pienākumiem, ir jānosaka termiņš šādas regulāras pārskatīšanas veikšanai. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, lai šādas pārskatīšanas tiek veiktas regulāri un vismaz reizi
  divos gados
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu ļoti strauji mainīgo un sarežģīto tehnoloģisko būtību, nepieciešams regulāri pārskatīt vārtziņu statusu, arī to vārtziņu statusi, kuriem to darbības jomā tuvākajā nākotnē ir paredzams noturīgs un ietekmīgs stāvoklis. Lai visiem tirgus dalībniekiem, to vidū vārtziņiem, nodrošinātu nepieciešamo noteiktību attiecībā uz piemērojamajiem juridiskajiem pienākumiem, ir jānosaka termiņš šādas regulāras pārskatīšanas veikšanai. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, lai šādas pārskatīšanas tiek veiktas regulāri un vismaz reizi
  divos gados
  .

| (30) | Ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu ļoti strauji mainīgo un sarežģīto tehnoloģisko būtību, nepieciešams regulāri pārskatīt vārtziņu statusu, arī to vārtziņu statusi, kuriem to darbības jomā tuvākajā nākotnē ir paredzams noturīgs un ietekmīgs stāvoklis. Lai visiem tirgus dalībniekiem, to vidū vārtziņiem, nodrošinātu nepieciešamo noteiktību attiecībā uz piemērojamajiem juridiskajiem pienākumiem, ir jānosaka termiņš šādas regulāras pārskatīšanas veikšanai. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, lai šādas pārskatīšanas tiek veiktas regulāri un vismaz reizi
  gadā
  . |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā platformas pamatpakalpojumu ļoti strauji mainīgo un sarežģīto tehnoloģisko būtību, nepieciešams regulāri pārskatīt vārtziņu statusu, arī to vārtziņu statusi, kuriem to darbības jomā tuvākajā nākotnē ir paredzams noturīgs un ietekmīgs stāvoklis. Lai visiem tirgus dalībniekiem, to vidū vārtziņiem, nodrošinātu nepieciešamo noteiktību attiecībā uz piemērojamajiem juridiskajiem pienākumiem, ir jānosaka termiņš šādas regulāras pārskatīšanas veikšanai. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, lai šādas pārskatīšanas tiek veiktas regulāri un vismaz reizi
  gadā
  .

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Lai nodrošinātu vārtziņa statusa pārskatīšanas efektivitāti, kā arī iespēju pielāgot vārtziņa sniegto platformas pamatpakalpojumu sarakstu, vārtziņiem būtu jāinformē Komisija par visām plānotajām un veiktajām citu platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegto pakalpojumu sniedzēju iegādēm. Šādai informācijai vajadzētu kalpot ne tikai iepriekšminētajam pārskatīšanas procesam attiecībā uz atsevišķu vārtziņu statusu, bet tai būs arī izšķiroša nozīme, veicot plašāku sāncensības tendenču uzraudzību digitālajā nozarē, un tādējādi tā var būt noderīgs faktors, kas jāņem vērā saistībā ar šajā regulā paredzēto tirgus apsekošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai nodrošinātu vārtziņa statusa pārskatīšanas efektivitāti, kā arī iespēju pielāgot vārtziņa sniegto platformas pamatpakalpojumu sarakstu, vārtziņiem būtu jāinformē Komisija par visām plānotajām un veiktajām citu platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegto pakalpojumu sniedzēju iegādēm. Šādai informācijai vajadzētu kalpot ne tikai iepriekšminētajam pārskatīšanas procesam attiecībā uz atsevišķu vārtziņu statusu, bet tai būs arī izšķiroša nozīme, veicot plašāku sāncensības tendenču uzraudzību digitālajā nozarē, un tādējādi tā var būt noderīgs faktors, kas jāņem vērā saistībā ar šajā regulā paredzēto tirgus apsekošanu.

| (31) | Lai nodrošinātu vārtziņa statusa pārskatīšanas efektivitāti, kā arī iespēju pielāgot vārtziņa sniegto platformas pamatpakalpojumu sarakstu, vārtziņiem būtu jāinformē Komisija par visām plānotajām un veiktajām citu platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegto pakalpojumu sniedzēju iegādēm. Šādai informācijai vajadzētu kalpot ne tikai iepriekšminētajam pārskatīšanas procesam attiecībā uz atsevišķu vārtziņu statusu, bet tai būs arī izšķiroša nozīme, veicot plašāku sāncensības tendenču uzraudzību digitālajā nozarē, un tādējādi tā var būt noderīgs faktors, kas jāņem vērā saistībā ar šajā regulā paredzēto tirgus apsekošanu.
  Komisijai būtu jāinformē kompetentās valsts iestādes par šādiem paziņojumiem. Savākto informāciju var izmantot, lai iedarbinātu lietu nodošanas sistēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 139/2004 22. pantā. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu vārtziņa statusa pārskatīšanas efektivitāti, kā arī iespēju pielāgot vārtziņa sniegto platformas pamatpakalpojumu sarakstu, vārtziņiem būtu jāinformē Komisija par visām plānotajām un veiktajām citu platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegto pakalpojumu sniedzēju iegādēm. Šādai informācijai vajadzētu kalpot ne tikai iepriekšminētajam pārskatīšanas procesam attiecībā uz atsevišķu vārtziņu statusu, bet tai būs arī izšķiroša nozīme, veicot plašāku sāncensības tendenču uzraudzību digitālajā nozarē, un tādējādi tā var būt noderīgs faktors, kas jāņem vērā saistībā ar šajā regulā paredzēto tirgus apsekošanu.
  Komisijai būtu jāinformē kompetentās valsts iestādes par šādiem paziņojumiem. Savākto informāciju var izmantot, lai iedarbinātu lietu nodošanas sistēmu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 139/2004 22. pantā.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Lai nodrošinātu vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu godīgumu un sāncensību, attiecībā uz šiem pakalpojumiem ir skaidri un nepārprotami jāparedz saskaņotu pienākumu kopums. Šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai novērstu vārtziņu īstenotas negodīgas prakses nelabvēlīgas ietekmes risku, tādējādi uzlabojot attiecīgo pakalpojumu darījumdarbības vidi un dodot labumu gan lietotājiem, gan galu galā sabiedrībai kopumā. Ņemot vērā digitālo tirgu straujo un dinamisko dabu, kā arī vārtziņu nozīmīgo ekonomisko spēku, ir svarīgi nodrošināt šo pienākumu faktisku piemērošanu, novēršot to apiešanu. Šim nolūkam attiecīgie pienākumi būtu jāpiemēro jebkurai vārtziņa
  praksei
  , neatkarīgi no tās formas un neatkarīgi no tā, vai tā ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai cita veida
  prakse
  , ciktāl
  šāda prakse atbilst tādas prakses veidam, uz kuru attiecas kāds no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Lai nodrošinātu vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu godīgumu un sāncensību, attiecībā uz šiem pakalpojumiem ir skaidri un nepārprotami jāparedz saskaņotu pienākumu kopums. Šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai novērstu vārtziņu īstenotas negodīgas prakses nelabvēlīgas ietekmes risku, tādējādi uzlabojot attiecīgo pakalpojumu darījumdarbības vidi un dodot labumu gan lietotājiem, gan galu galā sabiedrībai kopumā. Ņemot vērā digitālo tirgu straujo un dinamisko dabu, kā arī vārtziņu nozīmīgo ekonomisko spēku, ir svarīgi nodrošināt šo pienākumu faktisku piemērošanu, novēršot to apiešanu. Šim nolūkam attiecīgie pienākumi būtu jāpiemēro jebkurai vārtziņa
  praksei
  , neatkarīgi no tās formas un neatkarīgi no tā, vai tā ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai cita veida
  prakse
  , ciktāl
  šāda prakse atbilst tādas prakses veidam, uz kuru attiecas kāds no šajā regulā noteiktajiem pienākumiem
  .

| (32) | Lai nodrošinātu vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu godīgumu un sāncensību, attiecībā uz šiem pakalpojumiem ir skaidri un nepārprotami jāparedz saskaņotu pienākumu kopums. Šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai novērstu vārtziņu īstenotas negodīgas prakses nelabvēlīgas ietekmes risku, tādējādi uzlabojot attiecīgo pakalpojumu darījumdarbības vidi un dodot labumu gan lietotājiem, gan galu galā sabiedrībai kopumā. Ņemot vērā digitālo tirgu straujo un dinamisko dabu, kā arī vārtziņu nozīmīgo ekonomisko spēku, ir svarīgi nodrošināt šo pienākumu faktisku piemērošanu, novēršot to apiešanu. Šim nolūkam attiecīgie pienākumi būtu jāpiemēro jebkurai vārtziņa
  uzvedībai
  , neatkarīgi no tās formas un neatkarīgi no tā, vai tā ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai cita veida
  rīcība
  , ciktāl
  tai praksē varētu būtu līdzvērtīgs mērķis vai sekas uz praksēm, kas ir aizliegtas ar šo regulu
  .
  Šāda uzvedība ietver risinājumu, ko izmanto vārtzinis, galalietotāja izvēļu pasniegšanu neitrālā veidā vai lietotāja saskarnes vai tās daļas struktūras, funkcijas vai darbības veida izmantošanu, lai mazinātu vai vājinātu lietotāja autonomiju, lēmumu pieņemšanu vai izvēli. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu vārtziņu sniegto platformas pamatpakalpojumu godīgumu un sāncensību, attiecībā uz šiem pakalpojumiem ir skaidri un nepārprotami jāparedz saskaņotu pienākumu kopums. Šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai novērstu vārtziņu īstenotas negodīgas prakses nelabvēlīgas ietekmes risku, tādējādi uzlabojot attiecīgo pakalpojumu darījumdarbības vidi un dodot labumu gan lietotājiem, gan galu galā sabiedrībai kopumā. Ņemot vērā digitālo tirgu straujo un dinamisko dabu, kā arī vārtziņu nozīmīgo ekonomisko spēku, ir svarīgi nodrošināt šo pienākumu faktisku piemērošanu, novēršot to apiešanu. Šim nolūkam attiecīgie pienākumi būtu jāpiemēro jebkurai vārtziņa
  uzvedībai
  , neatkarīgi no tās formas un neatkarīgi no tā, vai tā ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai cita veida
  rīcība
  , ciktāl
  tai praksē varētu būtu līdzvērtīgs mērķis vai sekas uz praksēm, kas ir aizliegtas ar šo regulu
  .
  Šāda uzvedība ietver risinājumu, ko izmanto vārtzinis, galalietotāja izvēļu pasniegšanu neitrālā veidā vai lietotāja saskarnes vai tās daļas struktūras, funkcijas vai darbības veida izmantošanu, lai mazinātu vai vājinātu lietotāja autonomiju, lēmumu pieņemšanu vai izvēli.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Šajā regulā noteiktie pienākumi ir ierobežoti līdz nepieciešamajam apmēram un pamatoti, lai novērstu identificēto negodīgo praksi, ko īsteno vārtziņi, un lai nodrošinātu sāncensību attiecībā uz vārtziņu sniegtajiem platformas pamatpakalpojumiem. Tādējādi pienākumiem būtu jāatbilst tiem prakses veidiem, kas ir uzskatāmi par negodīgiem, ņemot vērā digitālās nozares īpatnības un gūto pieredzi, piemēram, ES konkurences noteikumu piemērošanā, kas liecina, ka šādai praksei ir īpaši negatīva tieša ietekme uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt ir jāparedz iespēja ar vārtziņiem veikt regulatīvo dialogu ar mērķi pielāgot tos pienākumus, kuru efektivitātes un samērīguma nodrošināšanai varētu būt nepieciešami īpaši īstenošanas pasākumi. Pienākumi būtu jāatjaunina tikai pēc tam, kad ir veikta rūpīga pārbaude par tādu konkrētu prakses veidu būtību un ietekmi, kurus
  pēc padziļinātas pārbaudes
  var no jauna identificēt kā negodīgu vai sāncensību ierobežojošu praksi tādā pašā veidā kā šajā regulā noteiktos negodīgas prakses veidus, bet kuri, iespējams, neietilpst pašreizējā pienākumu kopuma piemērošanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Šajā regulā noteiktie pienākumi ir ierobežoti līdz nepieciešamajam apmēram un pamatoti, lai novērstu identificēto negodīgo praksi, ko īsteno vārtziņi, un lai nodrošinātu sāncensību attiecībā uz vārtziņu sniegtajiem platformas pamatpakalpojumiem. Tādējādi pienākumiem būtu jāatbilst tiem prakses veidiem, kas ir uzskatāmi par negodīgiem, ņemot vērā digitālās nozares īpatnības un gūto pieredzi, piemēram, ES konkurences noteikumu piemērošanā, kas liecina, ka šādai praksei ir īpaši negatīva tieša ietekme uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt ir jāparedz iespēja ar vārtziņiem veikt regulatīvo dialogu ar mērķi pielāgot tos pienākumus, kuru efektivitātes un samērīguma nodrošināšanai varētu būt nepieciešami īpaši īstenošanas pasākumi. Pienākumi būtu jāatjaunina tikai pēc tam, kad ir veikta rūpīga pārbaude par tādu konkrētu prakses veidu būtību un ietekmi, kurus
  pēc padziļinātas pārbaudes
  var no jauna identificēt kā negodīgu vai sāncensību ierobežojošu praksi tādā pašā veidā kā šajā regulā noteiktos negodīgas prakses veidus, bet kuri, iespējams, neietilpst pašreizējā pienākumu kopuma piemērošanas jomā.

| (33) | Šajā regulā noteiktie pienākumi ir ierobežoti līdz nepieciešamajam apmēram un pamatoti, lai novērstu identificēto negodīgo praksi, ko īsteno vārtziņi, un lai nodrošinātu sāncensību attiecībā uz vārtziņu sniegtajiem platformas pamatpakalpojumiem. Tādējādi pienākumiem būtu jāatbilst tiem prakses veidiem, kas ir uzskatāmi par negodīgiem, ņemot vērā digitālās nozares īpatnības un gūto pieredzi, piemēram, ES konkurences noteikumu piemērošanā, kas liecina, ka šādai praksei ir īpaši negatīva tieša ietekme uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem.
  Pienākumi šajā regulā būtu jānosaka, ņemot vērā sniegto platformas pamatpakalpojumu raksturu un to, ka pastāv dažādi darījumdarbības modeļi.
  Turklāt ir jāparedz iespēja ar vārtziņiem veikt regulatīvo dialogu ar mērķi pielāgot tos pienākumus, kuru efektivitātes un samērīguma nodrošināšanai varētu būt nepieciešami īpaši īstenošanas pasākumi. Pienākumi būtu jāatjaunina tikai pēc tam, kad ir veikta rūpīga pārbaude par tādu konkrētu prakses veidu būtību un ietekmi, kurus var no jauna identificēt kā negodīgu vai sāncensību ierobežojošu praksi tādā pašā veidā kā šajā regulā noteiktos negodīgas prakses veidus, bet kuri, iespējams, neietilpst pašreizējā pienākumu kopuma piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(33)

Šajā regulā noteiktie pienākumi ir ierobežoti līdz nepieciešamajam apmēram un pamatoti, lai novērstu identificēto negodīgo praksi, ko īsteno vārtziņi, un lai nodrošinātu sāncensību attiecībā uz vārtziņu sniegtajiem platformas pamatpakalpojumiem. Tādējādi pienākumiem būtu jāatbilst tiem prakses veidiem, kas ir uzskatāmi par negodīgiem, ņemot vērā digitālās nozares īpatnības un gūto pieredzi, piemēram, ES konkurences noteikumu piemērošanā, kas liecina, ka šādai praksei ir īpaši negatīva tieša ietekme uz komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem.
  Pienākumi šajā regulā būtu jānosaka, ņemot vērā sniegto platformas pamatpakalpojumu raksturu un to, ka pastāv dažādi darījumdarbības modeļi.
  Turklāt ir jāparedz iespēja ar vārtziņiem veikt regulatīvo dialogu ar mērķi pielāgot tos pienākumus, kuru efektivitātes un samērīguma nodrošināšanai varētu būt nepieciešami īpaši īstenošanas pasākumi. Pienākumi būtu jāatjaunina tikai pēc tam, kad ir veikta rūpīga pārbaude par tādu konkrētu prakses veidu būtību un ietekmi, kurus var no jauna identificēt kā negodīgu vai sāncensību ierobežojošu praksi tādā pašā veidā kā šajā regulā noteiktos negodīgas prakses veidus, bet kuri, iespējams, neietilpst pašreizējā pienākumu kopuma piemērošanas jomā.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Tāda prakse kā galalietotāju datu kombinēšana no dažādiem avotiem vai lietotāju pierakstīšana dažādiem vārtziņu pakalpojumiem nodrošina vārtziņiem potenciālas priekšrocības datu uzkrāšanas ziņā, tādējādi palielinot šķēršļus ienākšanai tirgū. Lai novērstu, ka vārtziņi negodīgi apdraud sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, viņiem būtu jānodrošina saviem galalietotājiem brīva iespēja izvēlēties šādu darījumdarbības praksi, piedāvājot mazāk personalizētu alternatīvu. Šādai iespējai būtu jāattiecas uz visiem iespējamajiem persondatu gūšanas avotiem, ieskaitot paša vārtziņa pakalpojumus, kā arī trešo personu tīmekļa vietnes, un galalietotāji būtu par to proaktīvi, nepārprotami, skaidri un tieši jāinformē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Tāda prakse kā galalietotāju datu kombinēšana no dažādiem avotiem vai lietotāju pierakstīšana dažādiem vārtziņu pakalpojumiem nodrošina vārtziņiem potenciālas priekšrocības datu uzkrāšanas ziņā, tādējādi palielinot šķēršļus ienākšanai tirgū. Lai novērstu, ka vārtziņi negodīgi apdraud sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, viņiem būtu jānodrošina saviem galalietotājiem brīva iespēja izvēlēties šādu darījumdarbības praksi, piedāvājot mazāk personalizētu alternatīvu. Šādai iespējai būtu jāattiecas uz visiem iespējamajiem persondatu gūšanas avotiem, ieskaitot paša vārtziņa pakalpojumus, kā arī trešo personu tīmekļa vietnes, un galalietotāji būtu par to proaktīvi, nepārprotami, skaidri un tieši jāinformē.

| (36) | Tāda prakse kā galalietotāju datu kombinēšana no dažādiem avotiem vai lietotāju pierakstīšana dažādiem vārtziņu pakalpojumiem nodrošina vārtziņiem potenciālas priekšrocības datu uzkrāšanas ziņā, tādējādi palielinot šķēršļus ienākšanai tirgū. Lai novērstu, ka vārtziņi negodīgi apdraud sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, viņiem būtu jānodrošina saviem galalietotājiem brīva iespēja izvēlēties šādu darījumdarbības praksi, piedāvājot mazāk personalizētu
  , taču līdzvērtīgu
  alternatīvu.
  Mazāk personalizētā alternatīva nedrīkstētu būt atšķirīga vai zemākas kvalitātes, salīdzinot ar pakalpojumu, kas tiek piedāvāts galalietotājiem, kuri piekrīt savu persondatu kombinēšanai
  . Šādai iespējai būtu jāattiecas uz visiem iespējamajiem persondatu gūšanas avotiem, ieskaitot paša vārtziņa pakalpojumus, kā arī trešo personu tīmekļa vietnes, un galalietotāji būtu par to proaktīvi, nepārprotami, skaidri un tieši jāinformē. |
| --- | --- |

(36)

Tāda prakse kā galalietotāju datu kombinēšana no dažādiem avotiem vai lietotāju pierakstīšana dažādiem vārtziņu pakalpojumiem nodrošina vārtziņiem potenciālas priekšrocības datu uzkrāšanas ziņā, tādējādi palielinot šķēršļus ienākšanai tirgū. Lai novērstu, ka vārtziņi negodīgi apdraud sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, viņiem būtu jānodrošina saviem galalietotājiem brīva iespēja izvēlēties šādu darījumdarbības praksi, piedāvājot mazāk personalizētu
  , taču līdzvērtīgu
  alternatīvu.
  Mazāk personalizētā alternatīva nedrīkstētu būt atšķirīga vai zemākas kvalitātes, salīdzinot ar pakalpojumu, kas tiek piedāvāts galalietotājiem, kuri piekrīt savu persondatu kombinēšanai
  . Šādai iespējai būtu jāattiecas uz visiem iespējamajiem persondatu gūšanas avotiem, ieskaitot paša vārtziņa pakalpojumus, kā arī trešo personu tīmekļa vietnes, un galalietotāji būtu par to proaktīvi, nepārprotami, skaidri un tieši jāinformē.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36a) | Nepilngadīgajiem pienākas īpaša aizsardzība attiecībā uz viņu personas datiem, jo īpaši attiecībā uz šo datu izmantošanu mārketinga nolūkiem vai personības vai lietotāja profilu izveidi un personas datu vākšanu. Tādēļ nepilngadīgo personas dati, ko ievākuši vai citādi ģenerējuši vārtziņi, nebūtu jāapstrādā komerciālos nolūkos, tādos kā tiešais mārketings, profilēšana un uzvedībā balstīta mērķtiecīga reklāma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Nepilngadīgajiem pienākas īpaša aizsardzība attiecībā uz viņu personas datiem, jo īpaši attiecībā uz šo datu izmantošanu mārketinga nolūkiem vai personības vai lietotāja profilu izveidi un personas datu vākšanu. Tādēļ nepilngadīgo personas dati, ko ievākuši vai citādi ģenerējuši vārtziņi, nebūtu jāapstrādā komerciālos nolūkos, tādos kā tiešais mārketings, profilēšana un uzvedībā balstīta mērķtiecīga reklāma.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

36.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (36b) | Lai nodrošinātu galalietotājam godīgas izvēles iespējas, piekrišanas atteikšana nedrīkst būt grūtāka par piekrišanas sniegšanu. Turklāt, lai aizsargātu galalietotāju tiesības un brīvības, personas datu apstrādei reklāmas nolūkos būtu jāatbilst datu minimizēšanas prasībām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Turklāt tādu personas datu apstrādei, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai dalību arodbiedrībās, kā arī tādu datu apstrādei, kuri attiecas uz veselību vai fiziskas personas seksuālo dzīvi vai seksuālo orientāciju, vajadzētu būt stingri ierobežotai un uz to būtu jāattiecina atbilstošās garantijas, kas izklāstītas Regulas (ES) 2016/679 9. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36b)

Lai nodrošinātu galalietotājam godīgas izvēles iespējas, piekrišanas atteikšana nedrīkst būt grūtāka par piekrišanas sniegšanu. Turklāt, lai aizsargātu galalietotāju tiesības un brīvības, personas datu apstrādei reklāmas nolūkos būtu jāatbilst datu minimizēšanas prasībām saskaņā ar Regulas (ES) 2016/679 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Turklāt tādu personas datu apstrādei, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai dalību arodbiedrībās, kā arī tādu datu apstrādei, kuri attiecas uz veselību vai fiziskas personas seksuālo dzīvi vai seksuālo orientāciju, vajadzētu būt stingri ierobežotai un uz to būtu jāattiecina atbilstošās garantijas, kas izklāstītas Regulas (ES) 2016/679 9. pantā.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Atsevišķos gadījumos vārtziņi
  , ņemot vērā to stāvokli
  , varētu ierobežot savu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālo lietotāju spēju piedāvāt patērētājiem preces vai pakalpojumus ar izdevīgākiem nosacījumiem, to skaitā cenu, izmantojot citus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus. Šādiem ierobežojumiem ir būtiska atturoša ietekme uz vārtziņu komerciālajiem lietotājiem attiecībā uz alternatīvu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu izmantošanu, un tas ierobežo sāncensību starp platformām, kas savukārt ierobežo alternatīvu tiešsaistes starpniecības kanālu izvēles iespējas galalietotājiem. Lai nodrošinātu, ka vārtziņu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālie lietotāji var brīvi izvēlēties alternatīvus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus un diferencēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie piedāvā savus produktus vai pakalpojumus saviem galalietotājiem, nevajadzētu pieļaut, ka vārtziņi ierobežo komerciālo lietotāju izvēli diferencēt komerciālos nosacījumus, arī cenu. Šāds ierobežojums būtu jāpiemēro visiem pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi, piemēram, palielinātām komisijas maksām vai komerciālo lietotāju piedāvājumu izņemšanai no sortimenta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Atsevišķos gadījumos vārtziņi
  , ņemot vērā to stāvokli
  , varētu ierobežot savu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālo lietotāju spēju piedāvāt patērētājiem preces vai pakalpojumus ar izdevīgākiem nosacījumiem, to skaitā cenu, izmantojot citus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus. Šādiem ierobežojumiem ir būtiska atturoša ietekme uz vārtziņu komerciālajiem lietotājiem attiecībā uz alternatīvu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu izmantošanu, un tas ierobežo sāncensību starp platformām, kas savukārt ierobežo alternatīvu tiešsaistes starpniecības kanālu izvēles iespējas galalietotājiem. Lai nodrošinātu, ka vārtziņu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālie lietotāji var brīvi izvēlēties alternatīvus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus un diferencēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie piedāvā savus produktus vai pakalpojumus saviem galalietotājiem, nevajadzētu pieļaut, ka vārtziņi ierobežo komerciālo lietotāju izvēli diferencēt komerciālos nosacījumus, arī cenu. Šāds ierobežojums būtu jāpiemēro visiem pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi, piemēram, palielinātām komisijas maksām vai komerciālo lietotāju piedāvājumu izņemšanai no sortimenta.

| (37) | Sava stāvokļa dēļ
  atsevišķos gadījumos vārtziņi
  , uzspiežot līgumiskus noteikumus
  , varētu ierobežot savu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālo lietotāju spēju piedāvāt patērētājiem preces vai pakalpojumus ar izdevīgākiem nosacījumiem, to skaitā cenu, izmantojot citus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus
  vai tiešus uzņēmējdarbības kanālus
  . Šādiem ierobežojumiem ir būtiska atturoša ietekme uz vārtziņu komerciālajiem lietotājiem attiecībā uz alternatīvu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu
  vai tiešās izplatīšanas kanālu
  izmantošanu, un tas ierobežo sāncensību starp platformām, kas savukārt ierobežo alternatīvu tiešsaistes starpniecības kanālu izvēles iespējas galalietotājiem. Lai nodrošinātu, ka vārtziņu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālie lietotāji var brīvi izvēlēties alternatīvus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus
  vai citus tiešus izplatīšanas kanālus
  un diferencēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie piedāvā savus produktus vai pakalpojumus saviem galalietotājiem, nevajadzētu pieļaut, ka vārtziņi ierobežo komerciālo lietotāju izvēli diferencēt komerciālos nosacījumus, arī cenu. Šāds ierobežojums būtu jāpiemēro visiem pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi, piemēram, palielinātām komisijas maksām vai komerciālo lietotāju piedāvājumu izņemšanai no sortimenta. |
| --- | --- |

(37)

Sava stāvokļa dēļ
  atsevišķos gadījumos vārtziņi
  , uzspiežot līgumiskus noteikumus
  , varētu ierobežot savu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālo lietotāju spēju piedāvāt patērētājiem preces vai pakalpojumus ar izdevīgākiem nosacījumiem, to skaitā cenu, izmantojot citus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus
  vai tiešus uzņēmējdarbības kanālus
  . Šādiem ierobežojumiem ir būtiska atturoša ietekme uz vārtziņu komerciālajiem lietotājiem attiecībā uz alternatīvu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu
  vai tiešās izplatīšanas kanālu
  izmantošanu, un tas ierobežo sāncensību starp platformām, kas savukārt ierobežo alternatīvu tiešsaistes starpniecības kanālu izvēles iespējas galalietotājiem. Lai nodrošinātu, ka vārtziņu tiešsaistes starpniecības pakalpojumu komerciālie lietotāji var brīvi izvēlēties alternatīvus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus
  vai citus tiešus izplatīšanas kanālus
  un diferencēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie piedāvā savus produktus vai pakalpojumus saviem galalietotājiem, nevajadzētu pieļaut, ka vārtziņi ierobežo komerciālo lietotāju izvēli diferencēt komerciālos nosacījumus, arī cenu. Šāds ierobežojums būtu jāpiemēro visiem pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi, piemēram, palielinātām komisijas maksām vai komerciālo lietotāju piedāvājumu izņemšanai no sortimenta.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Lai nepieļautu vēl lielāku atkarību no vārtziņu platformas pamatpakalpojumiem, būtu jānodrošina iespēja šo vārtziņu komerciālajiem lietotājiem brīvi reklamēt un izvēlēties izplatīšanas kanālu, ko tie uzskata par vispiemērotāko mijiedarbībai ar jebkuriem galalietotājiem, kurus šie komerciālie lietotāji jau ir piesaistījuši, izmantojot vārtziņu sniegtos platformas pamatpakalpojumus. Savukārt galalietotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties šādu komerciālo lietotāju piedāvājumus un slēgt līgumus ar tiem, izmantojot vai nu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus, ja piemērojams, vai arī komerciālā lietotāja tiešās izplatīšanas kanālu vai citu netiešas izplatīšanas kanālu, ko šāds komerciālais lietotājs var izmantot. Tam būtu jāattiecas uz piedāvājumu reklamēšanu un līgumu noslēgšanu starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt nevajadzētu mazināt vai ierobežot galalietotāju iespējas brīvi iegūt saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus ārpus vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Jo īpaši būtu jānovērš, ka vārtziņi ierobežo lietotāju piekļuvi šādiem pakalpojumiem un to izmantošanu, izmantojot lietojumprogrammu, kas darbojas to platformas pamatpakalpojumā. Piemēram, būtu jānodrošina, lai abonentiem, kas iegādājušies tiešsaistes saturu ārpus lietojumprogrammas lejupielādes vai lietojumprogrammu veikalā, netiek liegta piekļuve šādam tiešsaistes saturam lietojumprogrammā, kas ir pieejama vārtziņa platformas pamatpakalpojumā, vienkārši tāpēc, ka tas tika iegādāts ārpus šādas lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikala. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Lai nepieļautu vēl lielāku atkarību no vārtziņu platformas pamatpakalpojumiem, būtu jānodrošina iespēja šo vārtziņu komerciālajiem lietotājiem brīvi reklamēt un izvēlēties izplatīšanas kanālu, ko tie uzskata par vispiemērotāko mijiedarbībai ar jebkuriem galalietotājiem, kurus šie komerciālie lietotāji jau ir piesaistījuši, izmantojot vārtziņu sniegtos platformas pamatpakalpojumus. Savukārt galalietotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties šādu komerciālo lietotāju piedāvājumus un slēgt līgumus ar tiem, izmantojot vai nu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus, ja piemērojams, vai arī komerciālā lietotāja tiešās izplatīšanas kanālu vai citu netiešas izplatīšanas kanālu, ko šāds komerciālais lietotājs var izmantot. Tam būtu jāattiecas uz piedāvājumu reklamēšanu un līgumu noslēgšanu starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt nevajadzētu mazināt vai ierobežot galalietotāju iespējas brīvi iegūt saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus ārpus vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Jo īpaši būtu jānovērš, ka vārtziņi ierobežo lietotāju piekļuvi šādiem pakalpojumiem un to izmantošanu, izmantojot lietojumprogrammu, kas darbojas to platformas pamatpakalpojumā. Piemēram, būtu jānodrošina, lai abonentiem, kas iegādājušies tiešsaistes saturu ārpus lietojumprogrammas lejupielādes vai lietojumprogrammu veikalā, netiek liegta piekļuve šādam tiešsaistes saturam lietojumprogrammā, kas ir pieejama vārtziņa platformas pamatpakalpojumā, vienkārši tāpēc, ka tas tika iegādāts ārpus šādas lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikala.

| (38) | Lai nepieļautu vēl lielāku atkarību no vārtziņu platformas pamatpakalpojumiem, būtu jānodrošina iespēja šo vārtziņu komerciālajiem lietotājiem brīvi reklamēt un izvēlēties izplatīšanas kanālu, ko tie uzskata par vispiemērotāko mijiedarbībai ar jebkuriem galalietotājiem, kurus šie komerciālie lietotāji jau ir piesaistījuši, izmantojot vārtziņu sniegtos platformas pamatpakalpojumus
  vai citus kanālus
  .
  Piesaistīts galalietotājs ir galalietotājs, kas jau ir stājies līgumattiecībās ar komerciālo lietotāju. Šādas līgumattiecības var būt vai nu par maksu, vai bezmaksas (piemēram, bezmaksas izmēģinājumi un bezmaksas pakalpojuma zīmols), un tajās var stāties vai nu vārtziņa platformā, vai arī izmantojot kādu citu kanālu
  . Savukārt galalietotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties šādu komerciālo lietotāju piedāvājumus un slēgt līgumus ar tiem, izmantojot vai nu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus, ja piemērojams, vai arī komerciālā lietotāja tiešās izplatīšanas kanālu vai citu netiešas izplatīšanas kanālu, ko šāds komerciālais lietotājs var izmantot. Tam būtu jāattiecas uz piedāvājumu reklamēšanu
  , komunicēšanu
  un līgumu noslēgšanu starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt nevajadzētu mazināt vai ierobežot galalietotāju iespējas brīvi iegūt saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus ārpus vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Jo īpaši būtu jānovērš, ka vārtziņi ierobežo lietotāju piekļuvi šādiem pakalpojumiem un to izmantošanu, izmantojot lietojumprogrammu, kas darbojas to platformas pamatpakalpojumā. Piemēram, būtu jānodrošina, lai abonentiem, kas iegādājušies tiešsaistes saturu ārpus lietojumprogrammas lejupielādes vai lietojumprogrammu veikalā, netiek liegta piekļuve šādam tiešsaistes saturam lietojumprogrammā, kas ir pieejama vārtziņa platformas pamatpakalpojumā, vienkārši tāpēc, ka tas tika iegādāts ārpus šādas lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikala. |
| --- | --- |

(38)

Lai nepieļautu vēl lielāku atkarību no vārtziņu platformas pamatpakalpojumiem, būtu jānodrošina iespēja šo vārtziņu komerciālajiem lietotājiem brīvi reklamēt un izvēlēties izplatīšanas kanālu, ko tie uzskata par vispiemērotāko mijiedarbībai ar jebkuriem galalietotājiem, kurus šie komerciālie lietotāji jau ir piesaistījuši, izmantojot vārtziņu sniegtos platformas pamatpakalpojumus
  vai citus kanālus
  .
  Piesaistīts galalietotājs ir galalietotājs, kas jau ir stājies līgumattiecībās ar komerciālo lietotāju. Šādas līgumattiecības var būt vai nu par maksu, vai bezmaksas (piemēram, bezmaksas izmēģinājumi un bezmaksas pakalpojuma zīmols), un tajās var stāties vai nu vārtziņa platformā, vai arī izmantojot kādu citu kanālu
  . Savukārt galalietotājiem vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties šādu komerciālo lietotāju piedāvājumus un slēgt līgumus ar tiem, izmantojot vai nu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus, ja piemērojams, vai arī komerciālā lietotāja tiešās izplatīšanas kanālu vai citu netiešas izplatīšanas kanālu, ko šāds komerciālais lietotājs var izmantot. Tam būtu jāattiecas uz piedāvājumu reklamēšanu
  , komunicēšanu
  un līgumu noslēgšanu starp komerciālajiem lietotājiem un galalietotājiem. Turklāt nevajadzētu mazināt vai ierobežot galalietotāju iespējas brīvi iegūt saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus ārpus vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Jo īpaši būtu jānovērš, ka vārtziņi ierobežo lietotāju piekļuvi šādiem pakalpojumiem un to izmantošanu, izmantojot lietojumprogrammu, kas darbojas to platformas pamatpakalpojumā. Piemēram, būtu jānodrošina, lai abonentiem, kas iegādājušies tiešsaistes saturu ārpus lietojumprogrammas lejupielādes vai lietojumprogrammu veikalā, netiek liegta piekļuve šādam tiešsaistes saturam lietojumprogrammā, kas ir pieejama vārtziņa platformas pamatpakalpojumā, vienkārši tāpēc, ka tas tika iegādāts ārpus šādas lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikala.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | Lai nodrošinātu godīgu komerciālo vidi un aizsargātu sāncensību digitālajā nozarē, ir svarīgi aizsargāt komerciālo lietotāju tiesības paust bažas par vārtziņu negodīgu rīcību jebkurā attiecīgajā administratīvajā vai citā valsts iestādē. Piemēram, komerciālie lietotāji varētu sūdzēties par dažādiem negodīgas prakses veidiem, piemēram, diskriminējošiem piekļuves nosacījumiem, komerciālo lietotāju kontu nepamatotu slēgšanu vai neskaidru pamatojumu produktu izņemšanai no sortimenta. Tāpēc būtu jāaizliedz jebkura prakse, kas jebkādā veidā traucētu izmantot šādu iespēju paust bažas vai izmantot pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, izmantojot konfidencialitātes klauzulas līgumos vai citos rakstveida noteikumos. Tam nevajadzētu skart komerciālo lietotāju un vārtziņu tiesības savos līgumos noteikt lietošanas noteikumus, kā arī likumīgu sūdzību izskatīšanas mehānismu, alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu vai konkrētu tiesu jurisdikcijas izmantošanu, ievērojot attiecīgos Savienības un valsts tiesību aktus. Tāpēc tam arī nevajadzētu skart vārtziņu nozīmi cīņā pret nelikumīgu saturu tiešsaistē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Lai nodrošinātu godīgu komerciālo vidi un aizsargātu sāncensību digitālajā nozarē, ir svarīgi aizsargāt komerciālo lietotāju tiesības paust bažas par vārtziņu negodīgu rīcību jebkurā attiecīgajā administratīvajā vai citā valsts iestādē. Piemēram, komerciālie lietotāji varētu sūdzēties par dažādiem negodīgas prakses veidiem, piemēram, diskriminējošiem piekļuves nosacījumiem, komerciālo lietotāju kontu nepamatotu slēgšanu vai neskaidru pamatojumu produktu izņemšanai no sortimenta. Tāpēc būtu jāaizliedz jebkura prakse, kas jebkādā veidā traucētu izmantot šādu iespēju paust bažas vai izmantot pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, izmantojot konfidencialitātes klauzulas līgumos vai citos rakstveida noteikumos. Tam nevajadzētu skart komerciālo lietotāju un vārtziņu tiesības savos līgumos noteikt lietošanas noteikumus, kā arī likumīgu sūdzību izskatīšanas mehānismu, alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu vai konkrētu tiesu jurisdikcijas izmantošanu, ievērojot attiecīgos Savienības un valsts tiesību aktus. Tāpēc tam arī nevajadzētu skart vārtziņu nozīmi cīņā pret nelikumīgu saturu tiešsaistē.

| (39) | Lai nodrošinātu godīgu komerciālo vidi un aizsargātu sāncensību digitālajā nozarē, ir svarīgi aizsargāt komerciālo lietotāju
  un galalietotāju, tostarp trauksmes cēlēju,
  tiesības paust bažas par vārtziņu negodīgu rīcību jebkurā attiecīgajā administratīvajā vai citā valsts iestādē. Piemēram, komerciālie lietotāji
  vai galalietotāji
  varētu vēlēties sūdzēties par dažādiem negodīgas prakses veidiem, tādiem kā diskriminējoši piekļuves nosacījumi, komerciālo lietotāju kontu nepamatota slēgšana vai neskaidrs pamatojums produktu izņemšanai no sortimenta. Tāpēc būtu jāaizliedz jebkura prakse, kas jebkādā veidā traucētu
  vai kavētu
  izmantot šādu iespēju paust bažas vai izmantot pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, izmantojot konfidencialitātes klauzulas līgumos vai citos rakstveida noteikumos. Tam nevajadzētu skart komerciālo lietotāju un vārtziņu tiesības savos līgumos noteikt lietošanas noteikumus, kā arī likumīgu sūdzību izskatīšanas mehānismu, alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu vai konkrētu tiesu jurisdikcijas izmantošanu, ievērojot attiecīgos Savienības un valsts tiesību aktus. Tāpēc tam arī nevajadzētu skart vārtziņu nozīmi cīņā pret nelikumīgu saturu tiešsaistē. |
| --- | --- |

(39)

Lai nodrošinātu godīgu komerciālo vidi un aizsargātu sāncensību digitālajā nozarē, ir svarīgi aizsargāt komerciālo lietotāju
  un galalietotāju, tostarp trauksmes cēlēju,
  tiesības paust bažas par vārtziņu negodīgu rīcību jebkurā attiecīgajā administratīvajā vai citā valsts iestādē. Piemēram, komerciālie lietotāji
  vai galalietotāji
  varētu vēlēties sūdzēties par dažādiem negodīgas prakses veidiem, tādiem kā diskriminējoši piekļuves nosacījumi, komerciālo lietotāju kontu nepamatota slēgšana vai neskaidrs pamatojums produktu izņemšanai no sortimenta. Tāpēc būtu jāaizliedz jebkura prakse, kas jebkādā veidā traucētu
  vai kavētu
  izmantot šādu iespēju paust bažas vai izmantot pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, izmantojot konfidencialitātes klauzulas līgumos vai citos rakstveida noteikumos. Tam nevajadzētu skart komerciālo lietotāju un vārtziņu tiesības savos līgumos noteikt lietošanas noteikumus, kā arī likumīgu sūdzību izskatīšanas mehānismu, alternatīvu strīdu izšķiršanas mehānismu vai konkrētu tiesu jurisdikcijas izmantošanu, ievērojot attiecīgos Savienības un valsts tiesību aktus. Tāpēc tam arī nevajadzētu skart vārtziņu nozīmi cīņā pret nelikumīgu saturu tiešsaistē.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Identifikācijas pakalpojumi ir būtiski
  , lai komerciālie lietotāji varētu veikt savu darījumdarbību, jo tie ļauj tiem ne tikai optimizēt pakalpojumus, ciktāl tas ir atļauts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (33), bet arī veicināt uzticēšanos tiešsaistes darījumiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. Tāpēc vārtziņiem savs platformas pamatpakalpojumu sniedzēja statuss nebūtu jāizmanto, lai pieprasītu saviem atkarīgajiem komerciālajiem lietotājiem iekļaut jebkādus vārtziņa sniegtos identifikācijas pakalpojumus kā daļu no šo komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem vai piedāvātajiem produktiem saviem galalietotājiem, ja šādiem komerciālajiem lietotājiem ir pieejami citi identifikācijas pakalpojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Identifikācijas pakalpojumi ir būtiski
  , lai komerciālie lietotāji varētu veikt savu darījumdarbību, jo tie ļauj tiem ne tikai optimizēt pakalpojumus, ciktāl tas ir atļauts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (33), bet arī veicināt uzticēšanos tiešsaistes darījumiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. Tāpēc vārtziņiem savs platformas pamatpakalpojumu sniedzēja statuss nebūtu jāizmanto, lai pieprasītu saviem atkarīgajiem komerciālajiem lietotājiem iekļaut jebkādus vārtziņa sniegtos identifikācijas pakalpojumus kā daļu no šo komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem vai piedāvātajiem produktiem saviem galalietotājiem, ja šādiem komerciālajiem lietotājiem ir pieejami citi identifikācijas pakalpojumi.

| (40) | Vārtziņi piedāvā virkni palīgpakalpojumu. Lai nodrošinātu sāncensību, ir ļoti svarīgi
  , lai komerciālie lietotāji varētu
  brīvi izvēlēties šādus papildpakalpojumus, nebaidoties no jebkādas kaitīgas ietekmes uz platformas pamatpakalpojuma sniegšanu, un
  veikt savu darījumdarbību, jo tie ļauj tiem ne tikai optimizēt pakalpojumus, ciktāl tas ir atļauts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (33), bet arī veicināt uzticēšanos tiešsaistes darījumiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. Tāpēc vārtziņiem
  savu platformas pamatpakalpojumu sniedzēja statusu nevajadzētu izmantot, lai pieprasītu saviem atkarīgajiem komerciālajiem lietotājiem izmantot, piedāvāt vai iekļaut jebkādus attiecīgā vārtziņa vai konkrētas trešās personas sniegtos papildpakalpojumus gadījumos, kad šādiem komerciālajiem lietotājiem ir pieejami citi papildpakalpojumi. Vārtziņiem
  savs platformas pamatpakalpojumu sniedzēja statuss nebūtu jāizmanto, lai pieprasītu saviem atkarīgajiem komerciālajiem lietotājiem iekļaut jebkādus vārtziņa sniegtos identifikācijas pakalpojumus kā daļu no šo komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem vai piedāvātajiem produktiem saviem galalietotājiem, ja šādiem komerciālajiem lietotājiem ir pieejami citi identifikācijas pakalpojumi. |
| --- | --- |

(40)

Vārtziņi piedāvā virkni palīgpakalpojumu. Lai nodrošinātu sāncensību, ir ļoti svarīgi
  , lai komerciālie lietotāji varētu
  brīvi izvēlēties šādus papildpakalpojumus, nebaidoties no jebkādas kaitīgas ietekmes uz platformas pamatpakalpojuma sniegšanu, un
  veikt savu darījumdarbību, jo tie ļauj tiem ne tikai optimizēt pakalpojumus, ciktāl tas ir atļauts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK (33), bet arī veicināt uzticēšanos tiešsaistes darījumiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem. Tāpēc vārtziņiem
  savu platformas pamatpakalpojumu sniedzēja statusu nevajadzētu izmantot, lai pieprasītu saviem atkarīgajiem komerciālajiem lietotājiem izmantot, piedāvāt vai iekļaut jebkādus attiecīgā vārtziņa vai konkrētas trešās personas sniegtos papildpakalpojumus gadījumos, kad šādiem komerciālajiem lietotājiem ir pieejami citi papildpakalpojumi. Vārtziņiem
  savs platformas pamatpakalpojumu sniedzēja statuss nebūtu jāizmanto, lai pieprasītu saviem atkarīgajiem komerciālajiem lietotājiem iekļaut jebkādus vārtziņa sniegtos identifikācijas pakalpojumus kā daļu no šo komerciālo lietotāju sniegtajiem pakalpojumiem vai piedāvātajiem produktiem saviem galalietotājiem, ja šādiem komerciālajiem lietotājiem ir pieejami citi identifikācijas pakalpojumi.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

41. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (41) | Vārtziņiem nevajadzētu ierobežot galalietotāju brīvu izvēli, tehniski liedzot pārslēgšanos starp dažādām lietojumprogrammām un pakalpojumiem vai to abonēšanu. Tāpēc vārtziņiem būtu jānodrošina brīva izvēle neatkarīgi no tā, vai viņi ir tādas aparatūras ražotāji, kura tiek izmantota šādu lietojumprogrammu vai pakalpojumu piekļuvei, un nevajadzētu radīt mākslīgus tehniskos šķēršļus, kuri pārslēgšanos padara
  neiespējamu vai
  neefektīvu. Noteikta produkta vai pakalpojuma piedāvāšana galalietotājiem, tai skaitā veicot iepriekšēju instalēšanu, kā arī galalietotājiem sniegtā piedāvājuma uzlabošana, piemēram, piedāvājot izdevīgākas cenas vai labāku kvalitāti, pati par sevi nav uzskatāma par šķērsli, kas kavē pārslēgšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41)

Vārtziņiem nevajadzētu ierobežot galalietotāju brīvu izvēli, tehniski liedzot pārslēgšanos starp dažādām lietojumprogrammām un pakalpojumiem vai to abonēšanu. Tāpēc vārtziņiem būtu jānodrošina brīva izvēle neatkarīgi no tā, vai viņi ir tādas aparatūras ražotāji, kura tiek izmantota šādu lietojumprogrammu vai pakalpojumu piekļuvei, un nevajadzētu radīt mākslīgus tehniskos šķēršļus, kuri pārslēgšanos padara
  neiespējamu vai
  neefektīvu. Noteikta produkta vai pakalpojuma piedāvāšana galalietotājiem, tai skaitā veicot iepriekšēju instalēšanu, kā arī galalietotājiem sniegtā piedāvājuma uzlabošana, piemēram, piedāvājot izdevīgākas cenas vai labāku kvalitāti, pati par sevi nav uzskatāma par šķērsli, kas kavē pārslēgšanos.

| (41) | Vārtziņiem nevajadzētu ierobežot galalietotāju brīvu izvēli, tehniski liedzot pārslēgšanos starp dažādām lietojumprogrammām un pakalpojumiem vai to abonēšanu. Tāpēc vārtziņiem būtu jānodrošina brīva izvēle neatkarīgi no tā, vai viņi ir tādas aparatūras ražotāji, kura tiek izmantota šādu lietojumprogrammu vai pakalpojumu piekļuvei, un nevajadzētu radīt mākslīgus tehniskos šķēršļus, kuri
  apgrūtina
  pārslēgšanos
  vai
  padara
  to
  neefektīvu. Noteikta produkta vai pakalpojuma piedāvāšana galalietotājiem, tai skaitā veicot iepriekšēju instalēšanu, kā arī galalietotājiem sniegtā piedāvājuma uzlabošana, piemēram, piedāvājot izdevīgākas cenas vai labāku kvalitāti, pati par sevi nav uzskatāma par šķērsli, kas kavē pārslēgšanos. |
| --- | --- |

(41)

Vārtziņiem nevajadzētu ierobežot galalietotāju brīvu izvēli, tehniski liedzot pārslēgšanos starp dažādām lietojumprogrammām un pakalpojumiem vai to abonēšanu. Tāpēc vārtziņiem būtu jānodrošina brīva izvēle neatkarīgi no tā, vai viņi ir tādas aparatūras ražotāji, kura tiek izmantota šādu lietojumprogrammu vai pakalpojumu piekļuvei, un nevajadzētu radīt mākslīgus tehniskos šķēršļus, kuri
  apgrūtina
  pārslēgšanos
  vai
  padara
  to
  neefektīvu. Noteikta produkta vai pakalpojuma piedāvāšana galalietotājiem, tai skaitā veicot iepriekšēju instalēšanu, kā arī galalietotājiem sniegtā piedāvājuma uzlabošana, piemēram, piedāvājot izdevīgākas cenas vai labāku kvalitāti, pati par sevi nav uzskatāma par šķērsli, kas kavē pārslēgšanos.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Šī neskaidrība daļēji ir saistīta ar dažu platformu praksi, kā arī ar mūsdienu programmatiskās reklāmas sistēmu sarežģītību. Tiek uzskatīts, ka nozare pēc jaunu privātuma tiesību aktu ieviešanas ir kļuvusi vēl nepārredzamāka, un paredzams, ka paziņotā trešo personu sīkfailu dzēšana vēl vairāk veicinās tās nepārskatāmību. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas un zināšanu par viņu iegādāto reklāmas pakalpojumu nosacījumiem, kas samazina viņu iespējas pāriet pie alternatīviem tiešsaistes reklāmas pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt tiešsaistes reklāmas izmaksas, visticamāk, būs lielākas, nekā tās būtu taisnīgākā, pārredzamākā un konkurējošākā platformu vidē. Šīs lielākās izmaksas, visticamāk, atspoguļosies cenās, ko galalietotāji maksā par daudziem ikdienas produktiem un pakalpojumiem, kas ir atkarīgi no tiešsaistes reklāmas izmantošanas. Tāpēc pārredzamības pienākumos būtu jāparedz, ka vārtziņi reklāmdevējiem un izdevējiem, kuriem tie sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus, pēc pieprasījuma un iespēju robežās nodrošina informāciju, kas abām pusēm ļauj saprast, kāda cena samaksāta par katru no dažādajiem reklāmas pakalpojumiem, kuri sniegti kā daļa no attiecīgās reklamēšanas vērtības ķēdes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Šī neskaidrība daļēji ir saistīta ar dažu platformu praksi, kā arī ar mūsdienu programmatiskās reklāmas sistēmu sarežģītību. Tiek uzskatīts, ka nozare pēc jaunu privātuma tiesību aktu ieviešanas ir kļuvusi vēl nepārredzamāka, un paredzams, ka paziņotā trešo personu sīkfailu dzēšana vēl vairāk veicinās tās nepārskatāmību. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas un zināšanu par viņu iegādāto reklāmas pakalpojumu nosacījumiem, kas samazina viņu iespējas pāriet pie alternatīviem tiešsaistes reklāmas pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt tiešsaistes reklāmas izmaksas, visticamāk, būs lielākas, nekā tās būtu taisnīgākā, pārredzamākā un konkurējošākā platformu vidē. Šīs lielākās izmaksas, visticamāk, atspoguļosies cenās, ko galalietotāji maksā par daudziem ikdienas produktiem un pakalpojumiem, kas ir atkarīgi no tiešsaistes reklāmas izmantošanas. Tāpēc pārredzamības pienākumos būtu jāparedz, ka vārtziņi reklāmdevējiem un izdevējiem, kuriem tie sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus, pēc pieprasījuma un iespēju robežās nodrošina informāciju, kas abām pusēm ļauj saprast, kāda cena samaksāta par katru no dažādajiem reklāmas pakalpojumiem, kuri sniegti kā daļa no attiecīgās reklamēšanas vērtības ķēdes.

| (42) | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Šī neskaidrība daļēji ir saistīta ar dažu platformu praksi, kā arī ar mūsdienu programmatiskās reklāmas sistēmu sarežģītību. Tiek uzskatīts, ka nozare pēc jaunu privātuma tiesību aktu ieviešanas ir kļuvusi vēl nepārredzamāka, un paredzams, ka paziņotā trešo personu sīkfailu dzēšana vēl vairāk veicinās tās nepārskatāmību. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas un zināšanu par viņu iegādāto reklāmas pakalpojumu nosacījumiem, kas samazina viņu iespējas pāriet pie alternatīviem tiešsaistes reklāmas pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt tiešsaistes reklāmas izmaksas, visticamāk, būs lielākas, nekā tās būtu taisnīgākā, pārredzamākā un konkurējošākā platformu vidē. Šīs lielākās izmaksas, visticamāk, atspoguļosies cenās, ko galalietotāji maksā par daudziem ikdienas produktiem un pakalpojumiem, kas ir atkarīgi no tiešsaistes reklāmas izmantošanas. Tāpēc pārredzamības pienākumos būtu jāparedz, ka vārtziņi reklāmdevējiem un izdevējiem, kuriem tie sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus, pēc pieprasījuma un iespēju robežās nodrošina
  bezmaksas, lietderīgu, kvalitatīvu, nepārtrauktu un reāllaika
  informāciju, kas abām pusēm ļauj saprast, kāda cena samaksāta par katru no dažādajiem reklāmas pakalpojumiem, kuri sniegti kā daļa no attiecīgās reklamēšanas vērtības ķēdes
  , kā arī reklāmas pieejamību un pamanāmību
  . |
| --- | --- |

(42)

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Šī neskaidrība daļēji ir saistīta ar dažu platformu praksi, kā arī ar mūsdienu programmatiskās reklāmas sistēmu sarežģītību. Tiek uzskatīts, ka nozare pēc jaunu privātuma tiesību aktu ieviešanas ir kļuvusi vēl nepārredzamāka, un paredzams, ka paziņotā trešo personu sīkfailu dzēšana vēl vairāk veicinās tās nepārskatāmību. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas un zināšanu par viņu iegādāto reklāmas pakalpojumu nosacījumiem, kas samazina viņu iespējas pāriet pie alternatīviem tiešsaistes reklāmas pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt tiešsaistes reklāmas izmaksas, visticamāk, būs lielākas, nekā tās būtu taisnīgākā, pārredzamākā un konkurējošākā platformu vidē. Šīs lielākās izmaksas, visticamāk, atspoguļosies cenās, ko galalietotāji maksā par daudziem ikdienas produktiem un pakalpojumiem, kas ir atkarīgi no tiešsaistes reklāmas izmantošanas. Tāpēc pārredzamības pienākumos būtu jāparedz, ka vārtziņi reklāmdevējiem un izdevējiem, kuriem tie sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus, pēc pieprasījuma un iespēju robežās nodrošina
  bezmaksas, lietderīgu, kvalitatīvu, nepārtrauktu un reāllaika
  informāciju, kas abām pusēm ļauj saprast, kāda cena samaksāta par katru no dažādajiem reklāmas pakalpojumiem, kuri sniegti kā daļa no attiecīgās reklamēšanas vērtības ķēdes
  , kā arī reklāmas pieejamību un pamanāmību
  .

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Lai piedāvātu preces un sniegtu pakalpojumus galalietotājiem, komerciālie lietotāji var iegādāties arī reklāmas pakalpojumus no platformas pamatpakalpojumu sniedzēja. Šādā gadījumā ir iespējams, ka dati netiek ģenerēti platformas pamatpakalpojumā, bet gan komerciālais lietotājs tos nodrošina platformas pamatpakalpojumam, vai arī tie tiek ģenerēti, pamatojoties uz tā darbībām, izmantojot attiecīgo platformas pamatpakalpojumu. Dažos gadījumos šim platformas pamatpakalpojumam, kas nodrošina reklāmu, var būt divējāda funkcija — kā starpniekam un kā reklāmas pakalpojumu sniedzējam. Līdz ar to pienākums, kas aizliedz vārtzinim ar divējādu funkciju izmantot komerciālo lietotāju datus, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz tiem datiem, kurus platformas pamatpakalpojums ir saņēmis no uzņēmumiem, lai sniegtu reklāmas pakalpojumus saistībā ar šo platformas pamatpakalpojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Lai piedāvātu preces un sniegtu pakalpojumus galalietotājiem, komerciālie lietotāji var iegādāties arī reklāmas pakalpojumus no platformas pamatpakalpojumu sniedzēja. Šādā gadījumā ir iespējams, ka dati netiek ģenerēti platformas pamatpakalpojumā, bet gan komerciālais lietotājs tos nodrošina platformas pamatpakalpojumam, vai arī tie tiek ģenerēti, pamatojoties uz tā darbībām, izmantojot attiecīgo platformas pamatpakalpojumu. Dažos gadījumos šim platformas pamatpakalpojumam, kas nodrošina reklāmu, var būt divējāda funkcija — kā starpniekam un kā reklāmas pakalpojumu sniedzējam. Līdz ar to pienākums, kas aizliedz vārtzinim ar divējādu funkciju izmantot komerciālo lietotāju datus, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz tiem datiem, kurus platformas pamatpakalpojums ir saņēmis no uzņēmumiem, lai sniegtu reklāmas pakalpojumus saistībā ar šo platformas pamatpakalpojumu.

| (44) | Lai piedāvātu preces un sniegtu pakalpojumus galalietotājiem, komerciālie lietotāji var iegādāties arī reklāmas pakalpojumus no platformas pamatpakalpojumu sniedzēja. Šādā gadījumā ir iespējams, ka dati netiek ģenerēti platformas pamatpakalpojumā, bet gan komerciālais lietotājs tos nodrošina platformas pamatpakalpojumam, vai arī tie tiek ģenerēti, pamatojoties uz tā darbībām, izmantojot attiecīgo platformas pamatpakalpojumu. Dažos gadījumos šim platformas pamatpakalpojumam, kas nodrošina reklāmu, var būt divējāda funkcija — kā starpniekam un kā reklāmas pakalpojumu sniedzējam. Līdz ar to pienākums, kas aizliedz vārtzinim ar divējādu funkciju izmantot komerciālo lietotāju datus, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz tiem datiem, kurus platformas pamatpakalpojums ir saņēmis no uzņēmumiem, lai sniegtu reklāmas pakalpojumus saistībā ar šo platformas pamatpakalpojumu.
  Turklāt vārtzinim būtu jāatturas komerciāli sensitīvu informāciju, kas iegūta saistībā ar kādu no tā reklāmas pakalpojumiem, atklāt trešām personām, kuras pieder pie tā paša uzņēmuma, un izmantot šādu komerciāli sensitīvu informāciju jebkādiem citiem nolūkiem, kas nav konkrētais reklāmas pakalpojums, ja vien tas nav nepieciešams darījuma veikšanai. |
| --- | --- |

(44)

Lai piedāvātu preces un sniegtu pakalpojumus galalietotājiem, komerciālie lietotāji var iegādāties arī reklāmas pakalpojumus no platformas pamatpakalpojumu sniedzēja. Šādā gadījumā ir iespējams, ka dati netiek ģenerēti platformas pamatpakalpojumā, bet gan komerciālais lietotājs tos nodrošina platformas pamatpakalpojumam, vai arī tie tiek ģenerēti, pamatojoties uz tā darbībām, izmantojot attiecīgo platformas pamatpakalpojumu. Dažos gadījumos šim platformas pamatpakalpojumam, kas nodrošina reklāmu, var būt divējāda funkcija — kā starpniekam un kā reklāmas pakalpojumu sniedzējam. Līdz ar to pienākums, kas aizliedz vārtzinim ar divējādu funkciju izmantot komerciālo lietotāju datus, būtu jāpiemēro arī attiecībā uz tiem datiem, kurus platformas pamatpakalpojums ir saņēmis no uzņēmumiem, lai sniegtu reklāmas pakalpojumus saistībā ar šo platformas pamatpakalpojumu.
  Turklāt vārtzinim būtu jāatturas komerciāli sensitīvu informāciju, kas iegūta saistībā ar kādu no tā reklāmas pakalpojumiem, atklāt trešām personām, kuras pieder pie tā paša uzņēmuma, un izmantot šādu komerciāli sensitīvu informāciju jebkādiem citiem nolūkiem, kas nav konkrētais reklāmas pakalpojums, ja vien tas nav nepieciešams darījuma veikšanai.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Vārtzinis var izmantot dažādus līdzekļus, ar kuriem veicināt savus pakalpojumus vai produktus savā platformas pamatpakalpojumā, un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus, ko galalietotāji varētu saņemt ar trešo personu starpniecību. Tas, piemēram, var būt gadījums, kad vārtzinis ir iepriekš instalējis noteiktas lietojumprogrammas vai pakalpojumus. Lai nodrošinātu galalietotājam izvēles iespēju, vārtzinim nevajadzētu liegt galalietotājiem atinstalēt platformas pamatpakalpojumā iepriekš instalētas lietojumprogrammas un tādējādi veicināt viņu pašu lietojumprogrammu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Vārtzinis var izmantot dažādus līdzekļus, ar kuriem veicināt savus pakalpojumus vai produktus savā platformas pamatpakalpojumā, un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus, ko galalietotāji varētu saņemt ar trešo personu starpniecību. Tas, piemēram, var būt gadījums, kad vārtzinis ir iepriekš instalējis noteiktas lietojumprogrammas vai pakalpojumus. Lai nodrošinātu galalietotājam izvēles iespēju, vārtzinim nevajadzētu liegt galalietotājiem atinstalēt platformas pamatpakalpojumā iepriekš instalētas lietojumprogrammas un tādējādi veicināt viņu pašu lietojumprogrammu izmantošanu.

| (46) | Vārtzinis var izmantot dažādus līdzekļus, ar kuriem veicināt savus pakalpojumus vai produktus savā platformas pamatpakalpojumā, un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus, ko galalietotāji varētu saņemt ar trešo personu starpniecību. Tas, piemēram, var būt gadījums, kad vārtzinis ir iepriekš instalējis noteiktas lietojumprogrammas vai pakalpojumus. Lai nodrošinātu galalietotājam izvēles iespēju, vārtzinim nevajadzētu liegt galalietotājiem atinstalēt platformas pamatpakalpojumā iepriekš instalētas lietojumprogrammas un tādējādi veicināt viņu pašu lietojumprogrammu izmantošanu.
  Vārtzinis var ierobežot šādu atinstalēšanu, ja šādas lietojumprogrammas ir ļoti svarīgas operētājsistēmas vai ierīces darbībai. |
| --- | --- |

(46)

Vārtzinis var izmantot dažādus līdzekļus, ar kuriem veicināt savus pakalpojumus vai produktus savā platformas pamatpakalpojumā, un tādējādi nelabvēlīgi ietekmēt tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus, ko galalietotāji varētu saņemt ar trešo personu starpniecību. Tas, piemēram, var būt gadījums, kad vārtzinis ir iepriekš instalējis noteiktas lietojumprogrammas vai pakalpojumus. Lai nodrošinātu galalietotājam izvēles iespēju, vārtzinim nevajadzētu liegt galalietotājiem atinstalēt platformas pamatpakalpojumā iepriekš instalētas lietojumprogrammas un tādējādi veicināt viņu pašu lietojumprogrammu izmantošanu.
  Vārtzinis var ierobežot šādu atinstalēšanu, ja šādas lietojumprogrammas ir ļoti svarīgas operētājsistēmas vai ierīces darbībai.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | Vārtziņu noteikumi par lietojumprogrammu izplatīšanu noteiktos apstākļos var ierobežot galalietotāju spēju instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus attiecīgā vārtziņa operētājsistēmās vai aparatūrā un ierobežot galalietotāju iespējas piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem ārpus šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Šādi ierobežojumi var ierobežot lietojumprogrammu izstrādātāju spēju izmantot alternatīvus izplatīšanas kanālus un galalietotāju spēju izvēlēties starp dažādām lietojumprogrammām no dažādiem izplatīšanas kanāliem, un tie būtu jāaizliedz kā negodīgi ierobežojumi, kas varētu vājināt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā. Lai nodrošinātu, ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti, attiecīgais vārtzinis var īstenot samērīgus tehniskus vai līgumiskus pasākumus šā mērķa sasniegšanai, ja vārtzinis pierāda, ka šādi pasākumi ir nepieciešami un pamatoti un ka nav pieejami mazāk ierobežojoši līdzekļi, kuri nodrošinātu aparatūras vai operētājsistēmas integritāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

Vārtziņu noteikumi par lietojumprogrammu izplatīšanu noteiktos apstākļos var ierobežot galalietotāju spēju instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus attiecīgā vārtziņa operētājsistēmās vai aparatūrā un ierobežot galalietotāju iespējas piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem ārpus šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Šādi ierobežojumi var ierobežot lietojumprogrammu izstrādātāju spēju izmantot alternatīvus izplatīšanas kanālus un galalietotāju spēju izvēlēties starp dažādām lietojumprogrammām no dažādiem izplatīšanas kanāliem, un tie būtu jāaizliedz kā negodīgi ierobežojumi, kas varētu vājināt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā. Lai nodrošinātu, ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti, attiecīgais vārtzinis var īstenot samērīgus tehniskus vai līgumiskus pasākumus šā mērķa sasniegšanai, ja vārtzinis pierāda, ka šādi pasākumi ir nepieciešami un pamatoti un ka nav pieejami mazāk ierobežojoši līdzekļi, kuri nodrošinātu aparatūras vai operētājsistēmas integritāti.

| (47) | Vārtziņu noteikumi par lietojumprogrammu izplatīšanu noteiktos apstākļos var ierobežot galalietotāju spēju instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus attiecīgā vārtziņa operētājsistēmās vai aparatūrā un ierobežot galalietotāju iespējas piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem ārpus šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Šādi ierobežojumi var ierobežot lietojumprogrammu izstrādātāju spēju izmantot alternatīvus izplatīšanas kanālus un galalietotāju spēju izvēlēties starp dažādām lietojumprogrammām no dažādiem izplatīšanas kanāliem, un tie būtu jāaizliedz kā negodīgi ierobežojumi, kas varētu vājināt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā.
  Lai nodrošinātu sāncensību, vārtzinim būtu attiecīgā gadījumā jāmudina galalietotājs izlemt, vai lejupielādētajai lietojumprogrammai vai lietojumprogrammu veikalam būtu jākļūst par noklusējuma iestatījumu.
  Lai nodrošinātu, ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti, attiecīgais vārtzinis var īstenot samērīgus tehniskus vai līgumiskus pasākumus šā mērķa sasniegšanai, ja vārtzinis pierāda, ka šādi pasākumi ir nepieciešami un pamatoti un ka nav pieejami mazāk ierobežojoši līdzekļi, kuri nodrošinātu aparatūras vai operētājsistēmas integritāti. |
| --- | --- |

(47)

Vārtziņu noteikumi par lietojumprogrammu izplatīšanu noteiktos apstākļos var ierobežot galalietotāju spēju instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus attiecīgā vārtziņa operētājsistēmās vai aparatūrā un ierobežot galalietotāju iespējas piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem ārpus šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. Šādi ierobežojumi var ierobežot lietojumprogrammu izstrādātāju spēju izmantot alternatīvus izplatīšanas kanālus un galalietotāju spēju izvēlēties starp dažādām lietojumprogrammām no dažādiem izplatīšanas kanāliem, un tie būtu jāaizliedz kā negodīgi ierobežojumi, kas varētu vājināt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā.
  Lai nodrošinātu sāncensību, vārtzinim būtu attiecīgā gadījumā jāmudina galalietotājs izlemt, vai lejupielādētajai lietojumprogrammai vai lietojumprogrammu veikalam būtu jākļūst par noklusējuma iestatījumu.
  Lai nodrošinātu, ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti, attiecīgais vārtzinis var īstenot samērīgus tehniskus vai līgumiskus pasākumus šā mērķa sasniegšanai, ja vārtzinis pierāda, ka šādi pasākumi ir nepieciešami un pamatoti un ka nav pieejami mazāk ierobežojoši līdzekļi, kuri nodrošinātu aparatūras vai operētājsistēmas integritāti.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

48. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (48) | Vārtziņi bieži vien ir vertikāli integrēti un ar savu platformas pamatpakalpojumu starpniecību vai ar tāda komerciālā lietotāja starpniecību, kuru tie kontrolē, piedāvā noteiktus produktus vai pakalpojumus galalietotājiem, un tas bieži izraisa interešu konfliktus. Tas var ietvert situāciju, kad vārtzinis piedāvā savus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, izmantojot tiešsaistes meklētājprogrammu. Piedāvājot šos produktus vai pakalpojumus platformas pamatpakalpojumā, vārtziņi piedāvājumu klāstā var rezervēt labāku ranžēšanas pozīciju savam piedāvājumam salīdzinājumā ar to trešo personu produktiem, kuras arī darbojas šajā platformas pamatpakalpojumā. Tas var notikt, piemēram, attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, arī citiem platformas pamatpakalpojumiem, kas tiešsaistes meklētājprogrammu parādītajos rezultātos ir sakārtoti prioritārā secībā vai kas daļēji vai pilnībā ir iegulti tiešsaistes meklētājprogrammu rezultātos vai noteiktas tēmas rezultātu grupās, kuras tiek parādītas kopā ar tādas tiešsaistes meklētājprogrammas rezultātiem, kuru daži galalietotāji uzskata vai izmanto kā no tiešsaistes meklētājprogrammas atšķirīgu vai to papildinošu pakalpojumu. Kā citus piemērus var minēt lietojumprogrammas, kas tiek izplatītas lietojumprogrammu veikalos, vai produktus vai pakalpojumus, kuri tiek izcelti un parādīti sociālā tīkla jaunumu plūsmā, vai produktus vai pakalpojumus, kas ir sakārtoti meklēšanas rezultātos vai tiek parādīti tiešsaistes tirdzniecības vietā. Šādos apstākļos vārtzinim ir divējāda funkcija kā starpniekam attiecībā uz trešo personu pakalpojumu sniedzējiem un kā vārtziņa produktu vai pakalpojumu tiešajam sniedzējam. Līdz ar to šiem vārtziņiem ir iespēja tiešā veidā vājināt šo produktu vai pakalpojumu konkurētspēju šajos platformas pamatpakalpojumos, kaitējot tiem komerciālajiem lietotājiem, kurus vārtzinis nekontrolē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48)

Vārtziņi bieži vien ir vertikāli integrēti un ar savu platformas pamatpakalpojumu starpniecību vai ar tāda komerciālā lietotāja starpniecību, kuru tie kontrolē, piedāvā noteiktus produktus vai pakalpojumus galalietotājiem, un tas bieži izraisa interešu konfliktus. Tas var ietvert situāciju, kad vārtzinis piedāvā savus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, izmantojot tiešsaistes meklētājprogrammu. Piedāvājot šos produktus vai pakalpojumus platformas pamatpakalpojumā, vārtziņi piedāvājumu klāstā var rezervēt labāku ranžēšanas pozīciju savam piedāvājumam salīdzinājumā ar to trešo personu produktiem, kuras arī darbojas šajā platformas pamatpakalpojumā. Tas var notikt, piemēram, attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, arī citiem platformas pamatpakalpojumiem, kas tiešsaistes meklētājprogrammu parādītajos rezultātos ir sakārtoti prioritārā secībā vai kas daļēji vai pilnībā ir iegulti tiešsaistes meklētājprogrammu rezultātos vai noteiktas tēmas rezultātu grupās, kuras tiek parādītas kopā ar tādas tiešsaistes meklētājprogrammas rezultātiem, kuru daži galalietotāji uzskata vai izmanto kā no tiešsaistes meklētājprogrammas atšķirīgu vai to papildinošu pakalpojumu. Kā citus piemērus var minēt lietojumprogrammas, kas tiek izplatītas lietojumprogrammu veikalos, vai produktus vai pakalpojumus, kuri tiek izcelti un parādīti sociālā tīkla jaunumu plūsmā, vai produktus vai pakalpojumus, kas ir sakārtoti meklēšanas rezultātos vai tiek parādīti tiešsaistes tirdzniecības vietā. Šādos apstākļos vārtzinim ir divējāda funkcija kā starpniekam attiecībā uz trešo personu pakalpojumu sniedzējiem un kā vārtziņa produktu vai pakalpojumu tiešajam sniedzējam. Līdz ar to šiem vārtziņiem ir iespēja tiešā veidā vājināt šo produktu vai pakalpojumu konkurētspēju šajos platformas pamatpakalpojumos, kaitējot tiem komerciālajiem lietotājiem, kurus vārtzinis nekontrolē.

| (48) | Vārtziņi bieži vien ir vertikāli integrēti un ar savu platformas pamatpakalpojumu starpniecību vai ar tāda komerciālā lietotāja starpniecību, kuru tie kontrolē, piedāvā noteiktus produktus vai pakalpojumus galalietotājiem, un tas bieži izraisa interešu konfliktus. Tas var ietvert situāciju, kad vārtzinis piedāvā savus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, izmantojot tiešsaistes meklētājprogrammu. Piedāvājot šos produktus vai pakalpojumus platformas pamatpakalpojumā, vārtziņi piedāvājumu klāstā var rezervēt labāku ranžēšanas pozīciju savam piedāvājumam salīdzinājumā ar to trešo personu produktiem, kuras arī darbojas šajā platformas pamatpakalpojumā. Tas var notikt, piemēram, attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, arī citiem platformas pamatpakalpojumiem, kas tiešsaistes meklētājprogrammu parādītajos rezultātos ir sakārtoti prioritārā secībā vai kas daļēji vai pilnībā ir iegulti tiešsaistes meklētājprogrammu rezultātos vai noteiktas tēmas rezultātu grupās, kuras tiek parādītas kopā ar tādas tiešsaistes meklētājprogrammas rezultātiem, kuru daži galalietotāji uzskata vai izmanto kā no tiešsaistes meklētājprogrammas atšķirīgu vai to papildinošu pakalpojumu.
  Šāda preferenciāla vai iegulta parādīšana atsevišķā tiešsaistes starpniecības pakalpojumā būtu uzskatāma par atbalstīšanu neatkarīgi no tā, vai attiecīgo informāciju vai rezultātus atbalstītajās specializēto rezultātu grupās iespējams nodrošināt arī ar konkurējošu pakalpojumu palīdzību un vai tie kā tādi ir ranžēti nediskriminējošā veidā.
  Kā citus piemērus var minēt lietojumprogrammas, kas tiek izplatītas lietojumprogrammu veikalos, vai produktus vai pakalpojumus, kuri tiek izcelti un parādīti sociālā tīkla jaunumu plūsmā, vai produktus vai pakalpojumus, kas ir sakārtoti meklēšanas rezultātos vai tiek parādīti tiešsaistes tirdzniecības vietā. Šādos apstākļos vārtzinim ir divējāda funkcija kā starpniekam attiecībā uz trešo personu pakalpojumu sniedzējiem un kā vārtziņa produktu vai pakalpojumu tiešajam sniedzējam
  , kas rada interešu konfliktus
  . Līdz ar to šiem vārtziņiem ir iespēja tiešā veidā vājināt šo produktu vai pakalpojumu konkurētspēju šajos platformas pamatpakalpojumos, kaitējot tiem komerciālajiem lietotājiem, kurus vārtzinis nekontrolē. |
| --- | --- |

(48)

Vārtziņi bieži vien ir vertikāli integrēti un ar savu platformas pamatpakalpojumu starpniecību vai ar tāda komerciālā lietotāja starpniecību, kuru tie kontrolē, piedāvā noteiktus produktus vai pakalpojumus galalietotājiem, un tas bieži izraisa interešu konfliktus. Tas var ietvert situāciju, kad vārtzinis piedāvā savus tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, izmantojot tiešsaistes meklētājprogrammu. Piedāvājot šos produktus vai pakalpojumus platformas pamatpakalpojumā, vārtziņi piedāvājumu klāstā var rezervēt labāku ranžēšanas pozīciju savam piedāvājumam salīdzinājumā ar to trešo personu produktiem, kuras arī darbojas šajā platformas pamatpakalpojumā. Tas var notikt, piemēram, attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, arī citiem platformas pamatpakalpojumiem, kas tiešsaistes meklētājprogrammu parādītajos rezultātos ir sakārtoti prioritārā secībā vai kas daļēji vai pilnībā ir iegulti tiešsaistes meklētājprogrammu rezultātos vai noteiktas tēmas rezultātu grupās, kuras tiek parādītas kopā ar tādas tiešsaistes meklētājprogrammas rezultātiem, kuru daži galalietotāji uzskata vai izmanto kā no tiešsaistes meklētājprogrammas atšķirīgu vai to papildinošu pakalpojumu.
  Šāda preferenciāla vai iegulta parādīšana atsevišķā tiešsaistes starpniecības pakalpojumā būtu uzskatāma par atbalstīšanu neatkarīgi no tā, vai attiecīgo informāciju vai rezultātus atbalstītajās specializēto rezultātu grupās iespējams nodrošināt arī ar konkurējošu pakalpojumu palīdzību un vai tie kā tādi ir ranžēti nediskriminējošā veidā.
  Kā citus piemērus var minēt lietojumprogrammas, kas tiek izplatītas lietojumprogrammu veikalos, vai produktus vai pakalpojumus, kuri tiek izcelti un parādīti sociālā tīkla jaunumu plūsmā, vai produktus vai pakalpojumus, kas ir sakārtoti meklēšanas rezultātos vai tiek parādīti tiešsaistes tirdzniecības vietā. Šādos apstākļos vārtzinim ir divējāda funkcija kā starpniekam attiecībā uz trešo personu pakalpojumu sniedzējiem un kā vārtziņa produktu vai pakalpojumu tiešajam sniedzējam
  , kas rada interešu konfliktus
  . Līdz ar to šiem vārtziņiem ir iespēja tiešā veidā vājināt šo produktu vai pakalpojumu konkurētspēju šajos platformas pamatpakalpojumos, kaitējot tiem komerciālajiem lietotājiem, kurus vārtzinis nekontrolē.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Šādās situācijās vārtzinim nebūtu jārada nekāda veida diferencēta vai preferenciāla attieksme attiecībā uz ranžēšanu platformas pamatpakalpojumā, izmantojot juridiskus, komerciālus vai tehniskus līdzekļus, dodot priekšroku tiem produktiem vai pakalpojumiem, ko tas piedāvā pats vai ar tā kontrolēta komerciālā lietotāja starpniecību. Lai nodrošinātu šā pienākuma lietderību, būtu arī jānodrošina, ka nosacījumi, kas attiecas uz šādu ranžēšanu, ir kopumā godīgi. Šajā saistībā ranžēšanai būtu jāaptver visi relatīvās pamanāmības veidi, ieskaitot attēlošanu, vērtēšanu, saistīšanu vai balss rezultātus. Lai nodrošinātu, ka šis pienākums ir lietderīgs un to nevar apiet, tas būtu jāpiemēro arī visiem pasākumiem, kam var būt līdzvērtīga ietekme uz diferencēto vai preferenciālo ranžēšanas režīmu. Šā pienākuma īstenošana un izpilde būtu jāveicina arī vadlīnijām, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1150 5. pantu (34). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Šādās situācijās vārtzinim nebūtu jārada nekāda veida diferencēta vai preferenciāla attieksme attiecībā uz ranžēšanu platformas pamatpakalpojumā, izmantojot juridiskus, komerciālus vai tehniskus līdzekļus, dodot priekšroku tiem produktiem vai pakalpojumiem, ko tas piedāvā pats vai ar tā kontrolēta komerciālā lietotāja starpniecību. Lai nodrošinātu šā pienākuma lietderību, būtu arī jānodrošina, ka nosacījumi, kas attiecas uz šādu ranžēšanu, ir kopumā godīgi. Šajā saistībā ranžēšanai būtu jāaptver visi relatīvās pamanāmības veidi, ieskaitot attēlošanu, vērtēšanu, saistīšanu vai balss rezultātus. Lai nodrošinātu, ka šis pienākums ir lietderīgs un to nevar apiet, tas būtu jāpiemēro arī visiem pasākumiem, kam var būt līdzvērtīga ietekme uz diferencēto vai preferenciālo ranžēšanas režīmu. Šā pienākuma īstenošana un izpilde būtu jāveicina arī vadlīnijām, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1150 5. pantu (34).

| (49) | Šādās situācijās vārtzinim nebūtu jārada nekāda veida diferencēta vai preferenciāla attieksme attiecībā uz ranžēšanu platformas pamatpakalpojumā, izmantojot juridiskus, komerciālus vai tehniskus līdzekļus, dodot priekšroku tiem produktiem vai pakalpojumiem, ko tas piedāvā pats vai ar tā kontrolēta komerciālā lietotāja starpniecību. Lai nodrošinātu šā pienākuma lietderību, būtu arī jānodrošina, ka nosacījumi, kas attiecas uz šādu ranžēšanu, ir kopumā godīgi. Šajā saistībā ranžēšanai būtu jāaptver visi relatīvās pamanāmības veidi, ieskaitot attēlošanu, vērtēšanu, saistīšanu vai balss rezultātus. Lai nodrošinātu, ka šis pienākums ir lietderīgs un to nevar apiet, tas būtu jāpiemēro arī visiem pasākumiem, kam var būt līdzvērtīga ietekme uz diferencēto vai preferenciālo ranžēšanas režīmu.
  Turklāt, lai izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem, būtu jāpieprasa, lai vārtziņi attiektos pret savu produktu vai pakalpojumus kā pret atsevišķu komerciālu vienību, kas ir komerciāli dzīvotspējīga kā atsevišķs pakalpojums.
  Šā pienākuma īstenošana un izpilde būtu jāveicina arī vadlīnijām, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1150 5. pantu (34). |
| --- | --- |

(49)

Šādās situācijās vārtzinim nebūtu jārada nekāda veida diferencēta vai preferenciāla attieksme attiecībā uz ranžēšanu platformas pamatpakalpojumā, izmantojot juridiskus, komerciālus vai tehniskus līdzekļus, dodot priekšroku tiem produktiem vai pakalpojumiem, ko tas piedāvā pats vai ar tā kontrolēta komerciālā lietotāja starpniecību. Lai nodrošinātu šā pienākuma lietderību, būtu arī jānodrošina, ka nosacījumi, kas attiecas uz šādu ranžēšanu, ir kopumā godīgi. Šajā saistībā ranžēšanai būtu jāaptver visi relatīvās pamanāmības veidi, ieskaitot attēlošanu, vērtēšanu, saistīšanu vai balss rezultātus. Lai nodrošinātu, ka šis pienākums ir lietderīgs un to nevar apiet, tas būtu jāpiemēro arī visiem pasākumiem, kam var būt līdzvērtīga ietekme uz diferencēto vai preferenciālo ranžēšanas režīmu.
  Turklāt, lai izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem, būtu jāpieprasa, lai vārtziņi attiektos pret savu produktu vai pakalpojumus kā pret atsevišķu komerciālu vienību, kas ir komerciāli dzīvotspējīga kā atsevišķs pakalpojums.
  Šā pienākuma īstenošana un izpilde būtu jāveicina arī vadlīnijām, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1150 5. pantu (34).

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

52.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (52a) | Starpsavienojuma funkciju trūkums vārtziņa pakalpojumos var būtiski ietekmēt lietotāju izvēli un pārslēgšanas spēju, jo galalietotājs nespēj atjaunot sociālos savienojumus un tīklus, ko nodrošina vārtzinis, pat ja ir iespējama daudzviesošana. Tāpēc būtu jāļauj visiem līdzvērtīgu platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar no vārtziņu numura neatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem vai sociālā tīkla pakalpojumiem. Starpsavienojums būtu jānodrošina tādos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim vai kādus tas izmanto, vienlaikus nodrošinot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni. Konkrētajā numuratkarīgo starpsakaru pakalpojumu gadījumā prasībām par starpsavienojumu būtu jānodrošina iespēja pakalpojumu sniedzējiem – trešām personām pieprasīt piekļuvi un savstarpēju savienojumu tādiem elementiem kā teksts, video, balss un attēls, vienlaikus nodrošinot piekļuvi un starpsavienojumu attiecībā uz tādām pamatfunkcijām kā ieraksti, atbalsta apliecinājumi (like) un komentāri sociālās tīklošanās pakalpojumiem. Numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu starpsavienojumu veidošanas pasākumi būtu jānosaka saskaņā ar Elektronisko sakaru kodeksa noteikumiem un jo īpaši tā 61. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām. Tomēr būtu jāpieņem, ka numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir ticis noteikts vārtziņa statuss, sasniedz nosacījumus, kas vajadzīgi, lai uzsāktu procedūras, proti, tiem ir būtiska līmeņa pārklājums un liels lietotāju skaits, un tādēļ būtu jāparedz piemērojamās minimālās sadarbspējas prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52a)

Starpsavienojuma funkciju trūkums vārtziņa pakalpojumos var būtiski ietekmēt lietotāju izvēli un pārslēgšanas spēju, jo galalietotājs nespēj atjaunot sociālos savienojumus un tīklus, ko nodrošina vārtzinis, pat ja ir iespējama daudzviesošana. Tāpēc būtu jāļauj visiem līdzvērtīgu platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar no vārtziņu numura neatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem vai sociālā tīkla pakalpojumiem. Starpsavienojums būtu jānodrošina tādos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim vai kādus tas izmanto, vienlaikus nodrošinot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni. Konkrētajā numuratkarīgo starpsakaru pakalpojumu gadījumā prasībām par starpsavienojumu būtu jānodrošina iespēja pakalpojumu sniedzējiem – trešām personām pieprasīt piekļuvi un savstarpēju savienojumu tādiem elementiem kā teksts, video, balss un attēls, vienlaikus nodrošinot piekļuvi un starpsavienojumu attiecībā uz tādām pamatfunkcijām kā ieraksti, atbalsta apliecinājumi (like) un komentāri sociālās tīklošanās pakalpojumiem. Numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu starpsavienojumu veidošanas pasākumi būtu jānosaka saskaņā ar Elektronisko sakaru kodeksa noteikumiem un jo īpaši tā 61. pantā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām. Tomēr būtu jāpieņem, ka numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzēji, kuriem ir ticis noteikts vārtziņa statuss, sasniedz nosacījumus, kas vajadzīgi, lai uzsāktu procedūras, proti, tiem ir būtiska līmeņa pārklājums un liels lietotāju skaits, un tādēļ būtu jāparedz piemērojamās minimālās sadarbspējas prasības.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas par konkrētās reklāmas ietekmi. Lai vēl vairāk uzlabotu godīgumu, pārredzamību un sāncensību attiecībā uz tiem tiešsaistes reklāmas pakalpojumiem, kas ir noteikti šajā regulā un ir pilnīgi integrēti citos platformas pamatpakalpojumos, kurus nodrošina tas pats pakalpojumu sniedzējs, noteiktajiem vārtziņiem būtu pēc pieprasījuma jānodrošina
  reklāmdevējiem un izdevējiem
  bezmaksas piekļuve vārtziņa rīcībā esošajiem veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas nepieciešama reklāmdevējiem, reklāmas aģentūrām, kuras darbojas reklāmas izvietotāja uzņēmuma vārdā, kā arī izdevējiem, lai tie veiktu neatkarīgu attiecīgo tiešsaistes reklāmas pakalpojumu pārbaudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas par konkrētās reklāmas ietekmi. Lai vēl vairāk uzlabotu godīgumu, pārredzamību un sāncensību attiecībā uz tiem tiešsaistes reklāmas pakalpojumiem, kas ir noteikti šajā regulā un ir pilnīgi integrēti citos platformas pamatpakalpojumos, kurus nodrošina tas pats pakalpojumu sniedzējs, noteiktajiem vārtziņiem būtu pēc pieprasījuma jānodrošina
  reklāmdevējiem un izdevējiem
  bezmaksas piekļuve vārtziņa rīcībā esošajiem veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas nepieciešama reklāmdevējiem, reklāmas aģentūrām, kuras darbojas reklāmas izvietotāja uzņēmuma vārdā, kā arī izdevējiem, lai tie veiktu neatkarīgu attiecīgo tiešsaistes reklāmas pakalpojumu pārbaudi.

| (53) | Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas par konkrētās reklāmas ietekmi. Lai vēl vairāk uzlabotu godīgumu, pārredzamību un sāncensību attiecībā uz tiem tiešsaistes reklāmas pakalpojumiem, kas ir noteikti šajā regulā un ir pilnīgi integrēti citos platformas pamatpakalpojumos, kurus nodrošina tas pats pakalpojumu sniedzējs, noteiktajiem vārtziņiem būtu
  jānodrošina reklāmdevējiem un izdevējiem visu to parametru un datu atklāšana un pārredzamība, kurus izmanto, pieņemot lēmumus, izpildot un mērot starpniecības pakalpojumus. Turklāt vārtziņiem būtu
  pēc pieprasījuma jānodrošina bezmaksas piekļuve vārtziņa rīcībā esošajiem veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas nepieciešama reklāmdevējiem, reklāmas aģentūrām, kuras darbojas reklāmas izvietotāja uzņēmuma vārdā, kā arī izdevējiem, lai tie veiktu neatkarīgu attiecīgo tiešsaistes reklāmas pakalpojumu pārbaudi. |
| --- | --- |

(53)

Nosacījumi, saskaņā ar kuriem vārtziņi sniedz tiešsaistes reklāmas pakalpojumus komerciālajiem lietotājiem, to vidū gan reklāmdevējiem, gan izdevējiem, bieži vien ir nepārredzami un neskaidri. Tā rezultātā reklāmdevējiem un izdevējiem bieži vien trūkst informācijas par konkrētās reklāmas ietekmi. Lai vēl vairāk uzlabotu godīgumu, pārredzamību un sāncensību attiecībā uz tiem tiešsaistes reklāmas pakalpojumiem, kas ir noteikti šajā regulā un ir pilnīgi integrēti citos platformas pamatpakalpojumos, kurus nodrošina tas pats pakalpojumu sniedzējs, noteiktajiem vārtziņiem būtu
  jānodrošina reklāmdevējiem un izdevējiem visu to parametru un datu atklāšana un pārredzamība, kurus izmanto, pieņemot lēmumus, izpildot un mērot starpniecības pakalpojumus. Turklāt vārtziņiem būtu
  pēc pieprasījuma jānodrošina bezmaksas piekļuve vārtziņa rīcībā esošajiem veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas nepieciešama reklāmdevējiem, reklāmas aģentūrām, kuras darbojas reklāmas izvietotāja uzņēmuma vārdā, kā arī izdevējiem, lai tie veiktu neatkarīgu attiecīgo tiešsaistes reklāmas pakalpojumu pārbaudi.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Vārtziņi, kas nodrošina piekļuvi
  lietojumprogrammu veikaliem
  , ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, kuri cenšas sasniegt galalietotājus. Ņemot vērā šo vārtziņu un to
  lietojumprogrammu veikalu
  komerciālo lietotāju nevienlīdzīgās iespējas aizstāvēt savas intereses, būtu jāliedz iespējas šiem vārtziņiem izvirzīt vispārējus nosacījumus, arī cenu noteikšanas nosacījumus, kuri būtu negodīgi vai izraisītu nepamatotu diferenciāciju. Cenu noteikšanas vai citi vispārīgi piekļuves nosacījumi būtu jāuzskata par negodīgiem, ja tie izjauc līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, kas uzlikti komerciālajiem lietotājiem, vai piešķir vārtzinim priekšrocības, kuras ir nesamērīgas ar pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem, vai rada neizdevīgus apstākļus komerciālajiem lietotājiem, kad tie sniedz tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus kā vārtzinis. Lai noteiktu vispārējo piekļuves nosacījumu taisnīgumu, par atskaites punktiem var izmantot šādus kritērijus: cenas vai nosacījumi, ko tiem pašiem vai līdzīgiem pakalpojumiem piemēro citi
  lietojumprogrammu veikalu darbības nodrošinātāji
  ; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro dažādiem saistītiem vai līdzīgiem pakalpojumiem vai dažādiem galalietotāju veidiem; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro vienam un tam pašam pakalpojumam dažādos ģeogrāfiskos reģionos; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro tam pašam pakalpojumam, ko vārtzinis piedāvā pats sev. Šim pienākumam nevajadzētu noteikt piekļuves tiesības, un tam nevajadzētu skart l
  ietojumprogrammu veikalu darbības nodrošinātāju
  spēju uzņemties vajadzīgo atbildību cīņā pret nelikumīgu un nevēlamu saturu, kā noteikts regulā [Digitālo pakalpojumu tiesību aktā]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Vārtziņi, kas nodrošina piekļuvi
  lietojumprogrammu veikaliem
  , ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, kuri cenšas sasniegt galalietotājus. Ņemot vērā šo vārtziņu un to
  lietojumprogrammu veikalu
  komerciālo lietotāju nevienlīdzīgās iespējas aizstāvēt savas intereses, būtu jāliedz iespējas šiem vārtziņiem izvirzīt vispārējus nosacījumus, arī cenu noteikšanas nosacījumus, kuri būtu negodīgi vai izraisītu nepamatotu diferenciāciju. Cenu noteikšanas vai citi vispārīgi piekļuves nosacījumi būtu jāuzskata par negodīgiem, ja tie izjauc līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, kas uzlikti komerciālajiem lietotājiem, vai piešķir vārtzinim priekšrocības, kuras ir nesamērīgas ar pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem, vai rada neizdevīgus apstākļus komerciālajiem lietotājiem, kad tie sniedz tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus kā vārtzinis. Lai noteiktu vispārējo piekļuves nosacījumu taisnīgumu, par atskaites punktiem var izmantot šādus kritērijus: cenas vai nosacījumi, ko tiem pašiem vai līdzīgiem pakalpojumiem piemēro citi
  lietojumprogrammu veikalu darbības nodrošinātāji
  ; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro dažādiem saistītiem vai līdzīgiem pakalpojumiem vai dažādiem galalietotāju veidiem; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro vienam un tam pašam pakalpojumam dažādos ģeogrāfiskos reģionos; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro tam pašam pakalpojumam, ko vārtzinis piedāvā pats sev. Šim pienākumam nevajadzētu noteikt piekļuves tiesības, un tam nevajadzētu skart l
  ietojumprogrammu veikalu darbības nodrošinātāju
  spēju uzņemties vajadzīgo atbildību cīņā pret nelikumīgu un nevēlamu saturu, kā noteikts regulā [Digitālo pakalpojumu tiesību aktā].

| (57) | Jo īpaši
  vārtziņi, kas nodrošina piekļuvi
  platformas pamatpakalpojumiem
  , ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, kuri cenšas sasniegt galalietotājus. Ņemot vērā šo vārtziņu un to
  platformas pamatpakalpojumu
  komerciālo lietotāju nevienlīdzīgās iespējas aizstāvēt savas intereses, būtu jāliedz iespējas šiem vārtziņiem izvirzīt vispārējus nosacījumus, arī cenu noteikšanas nosacījumus, kuri būtu negodīgi vai izraisītu nepamatotu diferenciāciju. Cenu noteikšanas vai citi vispārīgi piekļuves nosacījumi būtu jāuzskata par negodīgiem, ja tie izjauc līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, kas uzlikti komerciālajiem lietotājiem, vai piešķir vārtzinim priekšrocības, kuras ir nesamērīgas ar pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem, vai rada neizdevīgus apstākļus komerciālajiem lietotājiem, kad tie sniedz tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus kā vārtzinis. Lai noteiktu vispārējo piekļuves nosacījumu taisnīgumu, par atskaites punktiem var izmantot šādus kritērijus: cenas vai nosacījumi, ko tiem pašiem vai līdzīgiem pakalpojumiem piemēro citi
  platformas pamatpakalpojumu sniedzēji
  ; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro dažādiem saistītiem vai līdzīgiem pakalpojumiem vai dažādiem galalietotāju veidiem; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro vienam un tam pašam pakalpojumam dažādos ģeogrāfiskos reģionos; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro tam pašam pakalpojumam, ko vārtzinis piedāvā pats sev. Šim pienākumam nevajadzētu noteikt piekļuves tiesības, un tam nevajadzētu skart
  platformas pamatpakalpojumu sniedzēju
  spēju uzņemties vajadzīgo atbildību cīņā pret nelikumīgu un nevēlamu saturu, kā noteikts regulā [Digitālo pakalpojumu tiesību aktā]. |
| --- | --- |

(57)

Jo īpaši
  vārtziņi, kas nodrošina piekļuvi
  platformas pamatpakalpojumiem
  , ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, kuri cenšas sasniegt galalietotājus. Ņemot vērā šo vārtziņu un to
  platformas pamatpakalpojumu
  komerciālo lietotāju nevienlīdzīgās iespējas aizstāvēt savas intereses, būtu jāliedz iespējas šiem vārtziņiem izvirzīt vispārējus nosacījumus, arī cenu noteikšanas nosacījumus, kuri būtu negodīgi vai izraisītu nepamatotu diferenciāciju. Cenu noteikšanas vai citi vispārīgi piekļuves nosacījumi būtu jāuzskata par negodīgiem, ja tie izjauc līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, kas uzlikti komerciālajiem lietotājiem, vai piešķir vārtzinim priekšrocības, kuras ir nesamērīgas ar pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem, vai rada neizdevīgus apstākļus komerciālajiem lietotājiem, kad tie sniedz tādus pašus vai līdzīgus pakalpojumus kā vārtzinis. Lai noteiktu vispārējo piekļuves nosacījumu taisnīgumu, par atskaites punktiem var izmantot šādus kritērijus: cenas vai nosacījumi, ko tiem pašiem vai līdzīgiem pakalpojumiem piemēro citi
  platformas pamatpakalpojumu sniedzēji
  ; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro dažādiem saistītiem vai līdzīgiem pakalpojumiem vai dažādiem galalietotāju veidiem; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro vienam un tam pašam pakalpojumam dažādos ģeogrāfiskos reģionos; cenas vai nosacījumi, ko lietojumprogrammu veikala darbības nodrošinātājs piemēro tam pašam pakalpojumam, ko vārtzinis piedāvā pats sev. Šim pienākumam nevajadzētu noteikt piekļuves tiesības, un tam nevajadzētu skart
  platformas pamatpakalpojumu sniedzēju
  spēju uzņemties vajadzīgo atbildību cīņā pret nelikumīgu un nevēlamu saturu, kā noteikts regulā [Digitālo pakalpojumu tiesību aktā].

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

57.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (57a) | Vārtziņa pienākumu īstenošanu, kuri attiecas uz piekļuvi, ierīkošanu, pārnesamību vai sadarbspēju, varētu atvieglot, izmantojot tehniskos standartus. Šajā sakarībā Komisijai būtu jāapzina atbilstīgi, plaši izmantoti IKT tehniskie standarti no standartizācijas organizācijām, kā to paredz Regulas (ES) Nr. 1025/2012 13. pants, vai attiecīgā gadījumā jālūdz/jāpieprasa Eiropas standartizācijas iestādēm tos izstrādāt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57a)

Vārtziņa pienākumu īstenošanu, kuri attiecas uz piekļuvi, ierīkošanu, pārnesamību vai sadarbspēju, varētu atvieglot, izmantojot tehniskos standartus. Šajā sakarībā Komisijai būtu jāapzina atbilstīgi, plaši izmantoti IKT tehniskie standarti no standartizācijas organizācijām, kā to paredz Regulas (ES) Nr. 1025/2012 13. pants, vai attiecīgā gadījumā jālūdz/jāpieprasa Eiropas standartizācijas iestādēm tos izstrādāt.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

58. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (58) | Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pienākumu pienācīgu izpildi, vienlaikus pārliecinoties, ka šie pienākumi attiecas tikai uz pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu sāncensību un novērstu vārtziņu negodīgas prakses nelabvēlīgo ietekmi, ir svarīgi tos skaidri definēt un ierobežot, lai vārtzinis varētu tos nekavējoties izpildīt, pilnībā ievērojot Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī tiesību aktus par patērētāju aizsardzību, kiberdrošību un produktu drošību. Vārtziņiem atbilstība šai regulai būtu jānodrošina integrētā veidā. Tāpēc vajadzīgajiem pasākumiem būtu jābūt attiecīgā gadījumā pēc iespējas vairāk integrētiem vārtziņu izmantotajos tehnoloģiskajos risinājumos. Tomēr atsevišķos gadījumos pēc dialoga ar attiecīgo vārtzini Komisijai var būt lietderīgi sīkāk precizēt dažus pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim būtu jāveic, lai pilnvērtīgi izpildītu tos pienākumus, kurus ir iespējams precizēt detalizētāk. Šādam regulatīvajam dialogam būtu jāveicina vārtziņu atbilstība un jāpaātrina regulas pareiza īstenošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(58)

Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pienākumu pienācīgu izpildi, vienlaikus pārliecinoties, ka šie pienākumi attiecas tikai uz pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu sāncensību un novērstu vārtziņu negodīgas prakses nelabvēlīgo ietekmi, ir svarīgi tos skaidri definēt un ierobežot, lai vārtzinis varētu tos nekavējoties izpildīt, pilnībā ievērojot Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī tiesību aktus par patērētāju aizsardzību, kiberdrošību un produktu drošību. Vārtziņiem atbilstība šai regulai būtu jānodrošina integrētā veidā. Tāpēc vajadzīgajiem pasākumiem būtu jābūt attiecīgā gadījumā pēc iespējas vairāk integrētiem vārtziņu izmantotajos tehnoloģiskajos risinājumos. Tomēr atsevišķos gadījumos pēc dialoga ar attiecīgo vārtzini Komisijai var būt lietderīgi sīkāk precizēt dažus pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim būtu jāveic, lai pilnvērtīgi izpildītu tos pienākumus, kurus ir iespējams precizēt detalizētāk. Šādam regulatīvajam dialogam būtu jāveicina vārtziņu atbilstība un jāpaātrina regulas pareiza īstenošana.

| (58) | Šīs regulas mērķis ir digitālajā ekonomikā nodrošināt sāncensību un godīgumu, lai veicinātu inovāciju, digitālo produktu un pakalpojumu kvalitāti, godīgas un konkurētspējīgas cenas, kā arī augstu kvalitāti un izvēli galalietotājiem digitālajā nozarē.
  Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pienākumu pienācīgu izpildi, vienlaikus pārliecinoties, ka šie pienākumi attiecas tikai uz pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu sāncensību un novērstu vārtziņu negodīgas prakses nelabvēlīgo ietekmi, ir svarīgi tos skaidri definēt un ierobežot, lai vārtzinis varētu tos nekavējoties izpildīt, pilnībā ievērojot Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī tiesību aktus par patērētāju aizsardzību, kiberdrošību un produktu drošību
  , un arī izpildīt piekļūstamības prasības attiecībā uz personām ar invaliditāti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/882
  . Vārtziņiem atbilstība šai regulai būtu jānodrošina integrētā veidā. Tāpēc vajadzīgajiem pasākumiem būtu jābūt attiecīgā gadījumā pēc iespējas vairāk integrētiem vārtziņu izmantotajos tehnoloģiskajos risinājumos. Tomēr atsevišķos gadījumos pēc dialoga ar attiecīgo vārtzini Komisijai var būt lietderīgi
  un attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar ieinteresētajām trešām pusēm lēmumā
  sīkāk precizēt dažus pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim būtu jāveic, lai pilnvērtīgi izpildītu tos pienākumus, kurus ir iespējams precizēt detalizētāk. Šādam regulatīvajam dialogam būtu jāveicina vārtziņu atbilstība un jāpaātrina regulas pareiza īstenošana. |
| --- | --- |

(58)

Šīs regulas mērķis ir digitālajā ekonomikā nodrošināt sāncensību un godīgumu, lai veicinātu inovāciju, digitālo produktu un pakalpojumu kvalitāti, godīgas un konkurētspējīgas cenas, kā arī augstu kvalitāti un izvēli galalietotājiem digitālajā nozarē.
  Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pienākumu pienācīgu izpildi, vienlaikus pārliecinoties, ka šie pienākumi attiecas tikai uz pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu sāncensību un novērstu vārtziņu negodīgas prakses nelabvēlīgo ietekmi, ir svarīgi tos skaidri definēt un ierobežot, lai vārtzinis varētu tos nekavējoties izpildīt, pilnībā ievērojot Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī tiesību aktus par patērētāju aizsardzību, kiberdrošību un produktu drošību
  , un arī izpildīt piekļūstamības prasības attiecībā uz personām ar invaliditāti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2019/882
  . Vārtziņiem atbilstība šai regulai būtu jānodrošina integrētā veidā. Tāpēc vajadzīgajiem pasākumiem būtu jābūt attiecīgā gadījumā pēc iespējas vairāk integrētiem vārtziņu izmantotajos tehnoloģiskajos risinājumos. Tomēr atsevišķos gadījumos pēc dialoga ar attiecīgo vārtzini Komisijai var būt lietderīgi
  un attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās ar ieinteresētajām trešām pusēm lēmumā
  sīkāk precizēt dažus pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim būtu jāveic, lai pilnvērtīgi izpildītu tos pienākumus, kurus ir iespējams precizēt detalizētāk. Šādam regulatīvajam dialogam būtu jāveicina vārtziņu atbilstība un jāpaātrina regulas pareiza īstenošana.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

59. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (59) | Kā papildu elements proporcionalitātes nodrošināšanai vārtziņiem būtu jādod iespēja pieprasīt noteikta pienākuma apturēšanu, ciktāl tas nepieciešams, ārkārtas apstākļos, kurus vārtzinis nevar kontrolēt, piemēram, neparedzēta ārēja satricinājuma gadījumā, kas uz laiku ir būtiski samazinājis ievērojamas galalietotāju daļas pieprasījumu pēc attiecīgā platformas pamatpakalpojuma, savukārt vārtzinis pierāda, ka attiecīgā pienākuma ievērošana apdraud attiecīgā vārtziņa darbību ekonomisko dzīvotspēju Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59)

Kā papildu elements proporcionalitātes nodrošināšanai vārtziņiem būtu jādod iespēja pieprasīt noteikta pienākuma apturēšanu, ciktāl tas nepieciešams, ārkārtas apstākļos, kurus vārtzinis nevar kontrolēt, piemēram, neparedzēta ārēja satricinājuma gadījumā, kas uz laiku ir būtiski samazinājis ievērojamas galalietotāju daļas pieprasījumu pēc attiecīgā platformas pamatpakalpojuma, savukārt vārtzinis pierāda, ka attiecīgā pienākuma ievērošana apdraud attiecīgā vārtziņa darbību ekonomisko dzīvotspēju Savienībā.

| (59) | Kā papildu elements proporcionalitātes nodrošināšanai vārtziņiem būtu jādod iespēja pieprasīt noteikta pienākuma apturēšanu, ciktāl tas nepieciešams, ārkārtas apstākļos, kurus vārtzinis nevar kontrolēt, piemēram, neparedzēta ārēja satricinājuma gadījumā, kas uz laiku ir būtiski samazinājis ievērojamas galalietotāju daļas pieprasījumu pēc attiecīgā platformas pamatpakalpojuma, savukārt vārtzinis pierāda, ka attiecīgā pienākuma ievērošana apdraud attiecīgā vārtziņa darbību ekonomisko dzīvotspēju Savienībā.
  Komisijai savā lēmumā būtu jānorāda apturēšanas iemesli, un tas regulāri jāpārskata, lai izvērtētu, vai vēl joprojām pastāv nosacījumi, kuru dēļ notikusi apturēšana. |
| --- | --- |

(59)

Kā papildu elements proporcionalitātes nodrošināšanai vārtziņiem būtu jādod iespēja pieprasīt noteikta pienākuma apturēšanu, ciktāl tas nepieciešams, ārkārtas apstākļos, kurus vārtzinis nevar kontrolēt, piemēram, neparedzēta ārēja satricinājuma gadījumā, kas uz laiku ir būtiski samazinājis ievērojamas galalietotāju daļas pieprasījumu pēc attiecīgā platformas pamatpakalpojuma, savukārt vārtzinis pierāda, ka attiecīgā pienākuma ievērošana apdraud attiecīgā vārtziņa darbību ekonomisko dzīvotspēju Savienībā.
  Komisijai savā lēmumā būtu jānorāda apturēšanas iemesli, un tas regulāri jāpārskata, lai izvērtētu, vai vēl joprojām pastāv nosacījumi, kuru dēļ notikusi apturēšana.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

60. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (60) | Ārkārtas apstākļos, kurus attaisno atsevišķi sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai sabiedrības drošības apsvērumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, ka attiecīgais pienākums neattiecas uz konkrētu platformas pamatpakalpojumu. Šādu sabiedrības interešu skaršana var liecināt par to, ka izmaksas sabiedrībai kopumā par noteikta pienākuma izpildi noteiktā izņēmuma gadījumā būtu pārāk augstas un līdz ar to nesamērīgas. Regulatīvajam dialogam, ko izmanto, lai veicinātu atbilstības nodrošināšanu ar ierobežotām apturēšanas un atbrīvojumu piemērošanas iespējām, būtu jānodrošina šajā regulā noteikto pienākumu samērīgums, nemazinot paredzēto ex ante ietekmi uz godīgumu un sāncensību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(60)

Ārkārtas apstākļos, kurus attaisno atsevišķi sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai sabiedrības drošības apsvērumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, ka attiecīgais pienākums neattiecas uz konkrētu platformas pamatpakalpojumu. Šādu sabiedrības interešu skaršana var liecināt par to, ka izmaksas sabiedrībai kopumā par noteikta pienākuma izpildi noteiktā izņēmuma gadījumā būtu pārāk augstas un līdz ar to nesamērīgas. Regulatīvajam dialogam, ko izmanto, lai veicinātu atbilstības nodrošināšanu ar ierobežotām apturēšanas un atbrīvojumu piemērošanas iespējām, būtu jānodrošina šajā regulā noteikto pienākumu samērīgums, nemazinot paredzēto ex ante ietekmi uz godīgumu un sāncensību.

| (60) | Ārkārtas apstākļos, kurus attaisno atsevišķi sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai sabiedrības drošības apsvērumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, ka attiecīgais pienākums neattiecas uz konkrētu platformas pamatpakalpojumu. Šādu sabiedrības interešu skaršana var liecināt par to, ka izmaksas sabiedrībai kopumā par noteikta pienākuma izpildi noteiktā izņēmuma gadījumā būtu pārāk augstas un līdz ar to nesamērīgas. Regulatīvajam dialogam, ko izmanto, lai veicinātu atbilstības nodrošināšanu ar ierobežotām
  un pienācīgi pamatotām
  apturēšanas un atbrīvojumu piemērošanas iespējām, būtu jānodrošina šajā regulā noteikto pienākumu samērīgums, nemazinot paredzēto ex ante ietekmi uz godīgumu un sāncensību.
  Ja šādu atbrīvojumu piešķir, Komisijai savs lēmums būtu katru gadu jāpārskata. |
| --- | --- |

(60)

Ārkārtas apstākļos, kurus attaisno atsevišķi sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai sabiedrības drošības apsvērumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, ka attiecīgais pienākums neattiecas uz konkrētu platformas pamatpakalpojumu. Šādu sabiedrības interešu skaršana var liecināt par to, ka izmaksas sabiedrībai kopumā par noteikta pienākuma izpildi noteiktā izņēmuma gadījumā būtu pārāk augstas un līdz ar to nesamērīgas. Regulatīvajam dialogam, ko izmanto, lai veicinātu atbilstības nodrošināšanu ar ierobežotām
  un pienācīgi pamatotām
  apturēšanas un atbrīvojumu piemērošanas iespējām, būtu jānodrošina šajā regulā noteikto pienākumu samērīgums, nemazinot paredzēto ex ante ietekmi uz godīgumu un sāncensību.
  Ja šādu atbrīvojumu piešķir, Komisijai savs lēmums būtu katru gadu jāpārskata.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

61. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (61) | Attiecībā uz jebkādas tādas potenciāli negatīvas ietekmes novērtēšanu, ko izraisa novērotā vārtziņu prakse vākt un uzkrāt lielu datu apjomu no galalietotājiem, būtiska ir galalietotāju datu un privātuma interešu aizsardzība. Nodrošinot vārtziņu izmantotās profilēšanas prakses pienācīgu pārredzamību, tiek veicināta sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, izdarot ārēju spiedienu uz vārtziņiem, lai novērstu, ka patērētāju padziļināta profilēšana kļūst par nozares standartu, ņemot vērā to, ka potenciālie jaunpienācēji vai jaunuzņēmumi nevar piekļūt datiem vienādā apjomā, intensitātē un līdzīgā mērogā. Uzlabotai pārredzamībai vajadzētu nodrošināt iespējas citiem platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem labāk izcelties, izmantojot uzlabotas privātuma garantēšanas iespējas. Lai nodrošinātu šā pārredzamības pienākuma minimālo efektivitātes līmeni, vārtziņiem būtu jāsniedz vismaz apraksts par to, uz kāda pamata tiek veikta profilēšana, arī par to, vai tiek izmantoti persondati un dati, kas iegūti no lietotāju darbības, par veikto apstrādi, par profila sagatavošanas un lietošanas mērķi, par šādas profilēšanas ietekmi uz vārtziņa pakalpojumiem un par pasākumiem, kas veikti, lai informētu galalietotājus par šādas profilēšanas attiecīgo izmantošanu un lai saņemtu viņu piekrišanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61)

Attiecībā uz jebkādas tādas potenciāli negatīvas ietekmes novērtēšanu, ko izraisa novērotā vārtziņu prakse vākt un uzkrāt lielu datu apjomu no galalietotājiem, būtiska ir galalietotāju datu un privātuma interešu aizsardzība. Nodrošinot vārtziņu izmantotās profilēšanas prakses pienācīgu pārredzamību, tiek veicināta sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, izdarot ārēju spiedienu uz vārtziņiem, lai novērstu, ka patērētāju padziļināta profilēšana kļūst par nozares standartu, ņemot vērā to, ka potenciālie jaunpienācēji vai jaunuzņēmumi nevar piekļūt datiem vienādā apjomā, intensitātē un līdzīgā mērogā. Uzlabotai pārredzamībai vajadzētu nodrošināt iespējas citiem platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem labāk izcelties, izmantojot uzlabotas privātuma garantēšanas iespējas. Lai nodrošinātu šā pārredzamības pienākuma minimālo efektivitātes līmeni, vārtziņiem būtu jāsniedz vismaz apraksts par to, uz kāda pamata tiek veikta profilēšana, arī par to, vai tiek izmantoti persondati un dati, kas iegūti no lietotāju darbības, par veikto apstrādi, par profila sagatavošanas un lietošanas mērķi, par šādas profilēšanas ietekmi uz vārtziņa pakalpojumiem un par pasākumiem, kas veikti, lai informētu galalietotājus par šādas profilēšanas attiecīgo izmantošanu un lai saņemtu viņu piekrišanu.

| (61) | Attiecībā uz jebkādas tādas potenciāli negatīvas ietekmes novērtēšanu, ko izraisa novērotā vārtziņu prakse vākt un uzkrāt lielu datu apjomu no galalietotājiem, būtiska ir galalietotāju datu un privātuma interešu aizsardzība. Nodrošinot vārtziņu izmantotās profilēšanas prakses pienācīgu pārredzamību, tiek veicināta sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, izdarot ārēju spiedienu uz vārtziņiem, lai novērstu, ka patērētāju padziļināta profilēšana kļūst par nozares standartu, ņemot vērā to, ka potenciālie jaunpienācēji vai jaunuzņēmumi nevar piekļūt datiem vienādā apjomā, intensitātē un līdzīgā mērogā. Uzlabotai pārredzamībai vajadzētu nodrošināt iespējas citiem platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem labāk izcelties, izmantojot uzlabotas privātuma garantēšanas iespējas. Lai nodrošinātu šā pārredzamības pienākuma minimālo efektivitātes līmeni, vārtziņiem būtu jāsniedz vismaz apraksts par to, uz kāda pamata tiek veikta profilēšana, arī par to, vai tiek izmantoti persondati un dati, kas iegūti no lietotāju darbības, par veikto apstrādi, par profila sagatavošanas un lietošanas mērķi, par šādas profilēšanas ietekmi uz vārtziņa pakalpojumiem un par pasākumiem, kas veikti, lai informētu galalietotājus par šādas profilēšanas attiecīgo izmantošanu un lai saņemtu viņu piekrišanu.
  Patērētāju profilēšanas metožu novērtēšanā jo īpaši būtu jāņem vērā patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu kā Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupas locekļu īpašās zināšanas. Komisijai būtu jāizstrādā revīzijas standarti un procedūra sadarbībā ar ES Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz jebkādas tādas potenciāli negatīvas ietekmes novērtēšanu, ko izraisa novērotā vārtziņu prakse vākt un uzkrāt lielu datu apjomu no galalietotājiem, būtiska ir galalietotāju datu un privātuma interešu aizsardzība. Nodrošinot vārtziņu izmantotās profilēšanas prakses pienācīgu pārredzamību, tiek veicināta sāncensība platformas pamatpakalpojumu jomā, izdarot ārēju spiedienu uz vārtziņiem, lai novērstu, ka patērētāju padziļināta profilēšana kļūst par nozares standartu, ņemot vērā to, ka potenciālie jaunpienācēji vai jaunuzņēmumi nevar piekļūt datiem vienādā apjomā, intensitātē un līdzīgā mērogā. Uzlabotai pārredzamībai vajadzētu nodrošināt iespējas citiem platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem labāk izcelties, izmantojot uzlabotas privātuma garantēšanas iespējas. Lai nodrošinātu šā pārredzamības pienākuma minimālo efektivitātes līmeni, vārtziņiem būtu jāsniedz vismaz apraksts par to, uz kāda pamata tiek veikta profilēšana, arī par to, vai tiek izmantoti persondati un dati, kas iegūti no lietotāju darbības, par veikto apstrādi, par profila sagatavošanas un lietošanas mērķi, par šādas profilēšanas ietekmi uz vārtziņa pakalpojumiem un par pasākumiem, kas veikti, lai informētu galalietotājus par šādas profilēšanas attiecīgo izmantošanu un lai saņemtu viņu piekrišanu.
  Patērētāju profilēšanas metožu novērtēšanā jo īpaši būtu jāņem vērā patērētāju tiesību aizsardzības iestāžu kā Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupas locekļu īpašās zināšanas. Komisijai būtu jāizstrādā revīzijas standarti un procedūra sadarbībā ar ES Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu pilnīgu un ilgstošu sasniegšanu, Komisijai būtu jāspēj novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējs būtu jānosaka par vārtzini, ja tas neatbilst šajā regulā noteiktajām kvantitatīvajām robežvērtībām, vai vārtziņa sistemātiska neatbilstība pamato papildu aizsardzības līdzekļu piemērošanu, vai būtu jāpārskata to pienākumu saraksts, kuri attiecas uz vārtziņu īstenotu negodīgu praksi, un vai
  būtu jānosaka
  papildu prakses veidi, kas ir tikpat negodīgi un ierobežo sāncensību digitālajā tirgū. Lai atbalstītu šīs regulas ex ante ietekmi uz konkurētspēju un taisnīgumu digitālajā nozarē un nodrošinātu vajadzīgo juridiskās noteiktības pakāpi, šāda novērtējuma pamatā vajadzētu būt tirgus apsekošanai, kas jāveic atbilstošā laikposmā, izmantojot skaidras procedūras un termiņus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu pilnīgu un ilgstošu sasniegšanu, Komisijai būtu jāspēj novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējs būtu jānosaka par vārtzini, ja tas neatbilst šajā regulā noteiktajām kvantitatīvajām robežvērtībām, vai vārtziņa sistemātiska neatbilstība pamato papildu aizsardzības līdzekļu piemērošanu, vai būtu jāpārskata to pienākumu saraksts, kuri attiecas uz vārtziņu īstenotu negodīgu praksi, un vai
  būtu jānosaka
  papildu prakses veidi, kas ir tikpat negodīgi un ierobežo sāncensību digitālajā tirgū. Lai atbalstītu šīs regulas ex ante ietekmi uz konkurētspēju un taisnīgumu digitālajā nozarē un nodrošinātu vajadzīgo juridiskās noteiktības pakāpi, šāda novērtējuma pamatā vajadzētu būt tirgus apsekošanai, kas jāveic atbilstošā laikposmā, izmantojot skaidras procedūras un termiņus.

| (62) | Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu pilnīgu un ilgstošu sasniegšanu, Komisijai būtu jāspēj novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējs būtu jānosaka par vārtzini, ja tas neatbilst šajā regulā noteiktajām kvantitatīvajām robežvērtībām, vai vārtziņa sistemātiska neatbilstība pamato papildu aizsardzības līdzekļu piemērošanu, vai būtu jāpārskata to pienākumu saraksts, kuri attiecas uz vārtziņu īstenotu negodīgu praksi un vai
  ir jāizmeklē
  papildu prakses veidi, kas ir tikpat negodīgi un ierobežo sāncensību digitālajā tirgū. Lai atbalstītu šīs regulas ex ante ietekmi uz konkurētspēju un taisnīgumu digitālajā nozarē un nodrošinātu vajadzīgo juridiskās noteiktības pakāpi, šāda novērtējuma pamatā vajadzētu būt tirgus apsekošanai, kas jāveic atbilstošā laikposmā, izmantojot skaidras procedūras un
  obligātus
  termiņus. |
| --- | --- |

(62)

Lai nodrošinātu šīs regulas mērķu pilnīgu un ilgstošu sasniegšanu, Komisijai būtu jāspēj novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējs būtu jānosaka par vārtzini, ja tas neatbilst šajā regulā noteiktajām kvantitatīvajām robežvērtībām, vai vārtziņa sistemātiska neatbilstība pamato papildu aizsardzības līdzekļu piemērošanu, vai būtu jāpārskata to pienākumu saraksts, kuri attiecas uz vārtziņu īstenotu negodīgu praksi un vai
  ir jāizmeklē
  papildu prakses veidi, kas ir tikpat negodīgi un ierobežo sāncensību digitālajā tirgū. Lai atbalstītu šīs regulas ex ante ietekmi uz konkurētspēju un taisnīgumu digitālajā nozarē un nodrošinātu vajadzīgo juridiskās noteiktības pakāpi, šāda novērtējuma pamatā vajadzētu būt tirgus apsekošanai, kas jāveic atbilstošā laikposmā, izmantojot skaidras procedūras un
  obligātus
  termiņus.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

64. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (64) | Komisijai būtu jāpārbauda un jānovērtē, vai ir pamatoti piemērot ar rīcību saistītus vai — attiecīgā gadījumā — strukturālus papildu aizsardzības līdzekļus, lai nodrošinātu, ka vārtzinis nevar traucēt šīs regulas mērķu sasniegšanu, sistemātiski
  pārkāpjot
  vienu vai vairākus šajā regulā noteiktos pienākumus
  , tādējādi vēl vairāk nostiprinot vārtziņa stāvokli. Tas būtu tādā gadījumā, ja vārtziņa lielums iekšējā tirgū būtu vēl vairāk pieaudzis
  ,
  komerciālo lietotāju un galalietotāju ekonomiskā atkarība no vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem būtu vēl vairāk pastiprināta, tā kā ir palielinājies to skaits un vārtzinis gūst labumu no sava stāvokļa nostiprināšanas.
  Tāpēc šādos gadījumos Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot jebkādus ar rīcību saistītus vai strukturālus aizsardzības līdzekļus,
  pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. Strukturālie aizsardzības līdzekļi
  ,
  piemēram, juridiskā, funkcionālā vai strukturālā nošķiršana
  ,
  ieskaitot uzņēmuma vai tā daļas atsavināšanu, būtu jāpiemēro tikai tad, ja nav pieejami vienlīdz iedarbīgi ar rīcību saistīti aizsardzības līdzekļi vai ja jebkurš vienlīdz iedarbīgs aizsardzības līdzeklis radītu lielāku slogu attiecīgajam uzņēmumam nekā strukturālais aizsardzības līdzeklis. Izmaiņas uzņēmuma struktūrā
  ,
  kāda tā bija pirms sistemātiskās neatbilstības konstatēšanas, būtu samērīgas tikai tad, ja pastāv būtisks risks
  ,
  ka šī sistemātiskā neatbilstība izriet no attiecīgā uzņēmuma struktūras
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(64)

Komisijai būtu jāpārbauda un jānovērtē, vai ir pamatoti piemērot ar rīcību saistītus vai — attiecīgā gadījumā — strukturālus papildu aizsardzības līdzekļus, lai nodrošinātu, ka vārtzinis nevar traucēt šīs regulas mērķu sasniegšanu, sistemātiski
  pārkāpjot
  vienu vai vairākus šajā regulā noteiktos pienākumus
  , tādējādi vēl vairāk nostiprinot vārtziņa stāvokli. Tas būtu tādā gadījumā, ja vārtziņa lielums iekšējā tirgū būtu vēl vairāk pieaudzis
  ,
  komerciālo lietotāju un galalietotāju ekonomiskā atkarība no vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem būtu vēl vairāk pastiprināta, tā kā ir palielinājies to skaits un vārtzinis gūst labumu no sava stāvokļa nostiprināšanas.
  Tāpēc šādos gadījumos Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot jebkādus ar rīcību saistītus vai strukturālus aizsardzības līdzekļus,
  pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. Strukturālie aizsardzības līdzekļi
  ,
  piemēram, juridiskā, funkcionālā vai strukturālā nošķiršana
  ,
  ieskaitot uzņēmuma vai tā daļas atsavināšanu, būtu jāpiemēro tikai tad, ja nav pieejami vienlīdz iedarbīgi ar rīcību saistīti aizsardzības līdzekļi vai ja jebkurš vienlīdz iedarbīgs aizsardzības līdzeklis radītu lielāku slogu attiecīgajam uzņēmumam nekā strukturālais aizsardzības līdzeklis. Izmaiņas uzņēmuma struktūrā
  ,
  kāda tā bija pirms sistemātiskās neatbilstības konstatēšanas, būtu samērīgas tikai tad, ja pastāv būtisks risks
  ,
  ka šī sistemātiskā neatbilstība izriet no attiecīgā uzņēmuma struktūras
  .

| (64) | Komisijai būtu jāpārbauda un jānovērtē, vai ir pamatoti piemērot ar rīcību saistītus vai — attiecīgā gadījumā — strukturālus papildu aizsardzības līdzekļus, lai nodrošinātu, ka vārtzinis nevar traucēt šīs regulas mērķu sasniegšanu, sistemātiski
  nepildot
  vienu vai vairākus šajā regulā noteiktos pienākumus. Tāpēc šādos
  sistemātiskas neatbilstības
  gadījumos Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot jebkādus ar rīcību saistītus vai strukturālus aizsardzības līdzekļus,
  kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu faktisku atbilstību šai regulai. Komisija varētu aizliegt vārtziņiem iesaistīties iegādēs (tostarp iegādēs nolūkā likvidēt) tajās jomās, kas attiecas uz šo regulu, piemēram, digitālajā jomā vai ar datu izmantošanu saistītās nozarēs, piemēram, azartspēļu, pētniecības institūtu, patēriņa preču, fitnesa ierīču, veselības izsekojamības un finanšu pakalpojumu nozarē, un ierobežotā laikposmā
  ,
  ja tas ir nepieciešams un samērīgi
  ,
  lai novērstu atkārtotu pārkāpumu radīto kaitējumu vai lai novērstu turpmāku kaitējumu iekšējā tirgus sāncensībai un taisnīgumam. To darot, Komisija varētu ņemt vērā dažādus elementus, piemēram, iespējamu tīkla ietekmi, datu konsolidāciju un iespējamu ilgtermiņa ietekmi, kā arī to, vai un kad tādu struktūru iegāde, kuru rīcībā ir īpaši datu resursi, var būtiski apdraudēt tirgu sāncensību un konkurētspēju horizontālas, vertikālas vai konglomerātu ietekmes dēļ. |
| --- | --- |

(64)

Komisijai būtu jāpārbauda un jānovērtē, vai ir pamatoti piemērot ar rīcību saistītus vai — attiecīgā gadījumā — strukturālus papildu aizsardzības līdzekļus, lai nodrošinātu, ka vārtzinis nevar traucēt šīs regulas mērķu sasniegšanu, sistemātiski
  nepildot
  vienu vai vairākus šajā regulā noteiktos pienākumus. Tāpēc šādos
  sistemātiskas neatbilstības
  gadījumos Komisijai vajadzētu būt pilnvarām piemērot jebkādus ar rīcību saistītus vai strukturālus aizsardzības līdzekļus,
  kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu faktisku atbilstību šai regulai. Komisija varētu aizliegt vārtziņiem iesaistīties iegādēs (tostarp iegādēs nolūkā likvidēt) tajās jomās, kas attiecas uz šo regulu, piemēram, digitālajā jomā vai ar datu izmantošanu saistītās nozarēs, piemēram, azartspēļu, pētniecības institūtu, patēriņa preču, fitnesa ierīču, veselības izsekojamības un finanšu pakalpojumu nozarē, un ierobežotā laikposmā
  ,
  ja tas ir nepieciešams un samērīgi
  ,
  lai novērstu atkārtotu pārkāpumu radīto kaitējumu vai lai novērstu turpmāku kaitējumu iekšējā tirgus sāncensībai un taisnīgumam. To darot, Komisija varētu ņemt vērā dažādus elementus, piemēram, iespējamu tīkla ietekmi, datu konsolidāciju un iespējamu ilgtermiņa ietekmi, kā arī to, vai un kad tādu struktūru iegāde, kuru rīcībā ir īpaši datu resursi, var būtiski apdraudēt tirgu sāncensību un konkurētspēju horizontālas, vertikālas vai konglomerātu ietekmes dēļ.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

65.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (65a) | Pagaidu pasākumi var būt svarīgs rīks, ar ko nodrošināt, lai laikā, kamēr turpinās izmeklēšana, tā pārkāpuma rezultātā, kas tiek izmeklēts, nerastos nopietns un tūlītējs kaitējums vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem. Steidzamos gadījumos, kad tādas jaunas prakses dēļ, kas varētu apdraudēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, varētu rasties smaga un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu pakalpojumu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai noteikt pagaidu pasākumus, uz laiku paredzot saistības attiecīgajam vārtzinim. Šiem pagaidu pasākumiem vajadzētu būt ierobežotiem līdz nepieciešamajam apmēram un pamatotiem. Tie būtu jāpiemēro līdz brīdim, kad tiek pabeigta tirgus apsekošana un tiek pieņemts attiecīgais Komisijas galīgais lēmums saskaņā ar 17. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(65a)

Pagaidu pasākumi var būt svarīgs rīks, ar ko nodrošināt, lai laikā, kamēr turpinās izmeklēšana, tā pārkāpuma rezultātā, kas tiek izmeklēts, nerastos nopietns un tūlītējs kaitējums vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem. Steidzamos gadījumos, kad tādas jaunas prakses dēļ, kas varētu apdraudēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā, varētu rasties smaga un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu pakalpojumu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai noteikt pagaidu pasākumus, uz laiku paredzot saistības attiecīgajam vārtzinim. Šiem pagaidu pasākumiem vajadzētu būt ierobežotiem līdz nepieciešamajam apmēram un pamatotiem. Tie būtu jāpiemēro līdz brīdim, kad tiek pabeigta tirgus apsekošana un tiek pieņemts attiecīgais Komisijas galīgais lēmums saskaņā ar 17. pantu.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

67. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (67) | Ja, veicot procedūru neatbilstības izvērtēšanai vai pārbaudot sistēmisku neatbilstību, vārtzinis pauž Komisijai apņemšanos uzņemties saistības, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, lai noteiktu, ka šīs saistības attiecīgajam vārtzinim ir saistošas, ja Komisija konstatē, ka šīs saistības nodrošina faktisku atbilstību šīs regulas prasībām. Šajā lēmumā būtu arī jākonstatē, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(67)

Ja, veicot procedūru neatbilstības izvērtēšanai vai pārbaudot sistēmisku neatbilstību, vārtzinis pauž Komisijai apņemšanos uzņemties saistības, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, lai noteiktu, ka šīs saistības attiecīgajam vārtzinim ir saistošas, ja Komisija konstatē, ka šīs saistības nodrošina faktisku atbilstību šīs regulas prasībām. Šajā lēmumā būtu arī jākonstatē, ka Komisijas rīcībai vairs nav pamata.

svītrots

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

70. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (70) | Komisijai vajadzētu būt iespējai tieši pieprasīt uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt attiecīgos pierādījumus, datus un informāciju. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai šīs regulas vajadzībām pieprasīt jebkādu attiecināmu informāciju no jebkuras valsts sektora iestādes, struktūras vai aģentūras dalībvalstī vai no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas. Īstenojot Komisijas lēmumu, uzņēmumiem ir pienākums atbildēt uz faktus precizējošiem jautājumiem un nodrošināt dokumentus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(70)

Komisijai vajadzētu būt iespējai tieši pieprasīt uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt attiecīgos pierādījumus, datus un informāciju. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai šīs regulas vajadzībām pieprasīt jebkādu attiecināmu informāciju no jebkuras valsts sektora iestādes, struktūras vai aģentūras dalībvalstī vai no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas. Īstenojot Komisijas lēmumu, uzņēmumiem ir pienākums atbildēt uz faktus precizējošiem jautājumiem un nodrošināt dokumentus.

| (70) | Komisijai vajadzētu būt iespējai tieši pieprasīt uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt attiecīgos pierādījumus, datus un informāciju.
  Nosakot termiņus informācijas pieprasījumu iesniegšanai, Komisijai būtu jāņem vērā uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības lielums un spējas.
  Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai šīs regulas vajadzībām pieprasīt jebkādu attiecināmu informāciju no jebkuras valsts sektora iestādes, struktūras vai aģentūras dalībvalstī vai no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas. Īstenojot Komisijas lēmumu, uzņēmumiem ir pienākums atbildēt uz faktus precizējošiem jautājumiem un nodrošināt dokumentus. |
| --- | --- |

(70)

Komisijai vajadzētu būt iespējai tieši pieprasīt uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām sniegt attiecīgos pierādījumus, datus un informāciju.
  Nosakot termiņus informācijas pieprasījumu iesniegšanai, Komisijai būtu jāņem vērā uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības lielums un spējas.
  Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai šīs regulas vajadzībām pieprasīt jebkādu attiecināmu informāciju no jebkuras valsts sektora iestādes, struktūras vai aģentūras dalībvalstī vai no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas. Īstenojot Komisijas lēmumu, uzņēmumiem ir pienākums atbildēt uz faktus precizējošiem jautājumiem un nodrošināt dokumentus.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

75. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (75) | Saskaņā ar šo regulu īstenotajās procedūrās attiecīgajiem uzņēmumiem būtu jānodrošina tiesības tikt uzklausītiem Komisijā un pieņemtie lēmumi būtu plaši jāpublisko. Nodrošinot attiecīgo uzņēmumu tiesības uz labu pārvaldību un tiesības uz aizstāvību, it sevišķi tiesības uz piekļuvi lietai un tiesības tikt uzklausītiem, ir būtiski aizsargāt konfidenciālu
  informāciju
  . Turklāt, ievērojot informācijas konfidencialitāti, Komisijai būtu jānodrošina, ka visa informācija, uz ko paļaujas lēmuma pieņemšanas nolūkā, tiek atklāta tādā apmērā, lai lēmuma adresātam būtu iespējams izprast faktus un apsvērumus, kuru rezultātā lēmums pieņemts. Visbeidzot, noteiktos apstākļos noteiktu darījumdarbības informāciju, piemēram, juristu un viņu klientu saziņu, var uzskatīt par konfidenciālu, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(75)

Saskaņā ar šo regulu īstenotajās procedūrās attiecīgajiem uzņēmumiem būtu jānodrošina tiesības tikt uzklausītiem Komisijā un pieņemtie lēmumi būtu plaši jāpublisko. Nodrošinot attiecīgo uzņēmumu tiesības uz labu pārvaldību un tiesības uz aizstāvību, it sevišķi tiesības uz piekļuvi lietai un tiesības tikt uzklausītiem, ir būtiski aizsargāt konfidenciālu
  informāciju
  . Turklāt, ievērojot informācijas konfidencialitāti, Komisijai būtu jānodrošina, ka visa informācija, uz ko paļaujas lēmuma pieņemšanas nolūkā, tiek atklāta tādā apmērā, lai lēmuma adresātam būtu iespējams izprast faktus un apsvērumus, kuru rezultātā lēmums pieņemts. Visbeidzot, noteiktos apstākļos noteiktu darījumdarbības informāciju, piemēram, juristu un viņu klientu saziņu, var uzskatīt par konfidenciālu, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi.

| (75) | Saskaņā ar šo regulu īstenotajās procedūrās attiecīgajiem uzņēmumiem būtu jānodrošina tiesības tikt uzklausītiem Komisijā un pieņemtie lēmumi būtu plaši jāpublisko. Nodrošinot attiecīgo uzņēmumu tiesības uz labu pārvaldību un tiesības uz aizstāvību, it sevišķi tiesības uz piekļuvi lietai un tiesības tikt uzklausītiem, ir būtiski aizsargāt konfidenciālu
  un sensitīvu komercinformāciju, kas varētu skart komercnoslēpumu privātumu
  . Turklāt, ievērojot informācijas konfidencialitāti, Komisijai būtu jānodrošina, ka visa informācija, uz ko paļaujas lēmuma pieņemšanas nolūkā, tiek atklāta tādā apmērā, lai lēmuma adresātam būtu iespējams izprast faktus un apsvērumus, kuru rezultātā lēmums pieņemts. Visbeidzot, noteiktos apstākļos noteiktu darījumdarbības informāciju, piemēram, juristu un viņu klientu saziņu, var uzskatīt par konfidenciālu, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar šo regulu īstenotajās procedūrās attiecīgajiem uzņēmumiem būtu jānodrošina tiesības tikt uzklausītiem Komisijā un pieņemtie lēmumi būtu plaši jāpublisko. Nodrošinot attiecīgo uzņēmumu tiesības uz labu pārvaldību un tiesības uz aizstāvību, it sevišķi tiesības uz piekļuvi lietai un tiesības tikt uzklausītiem, ir būtiski aizsargāt konfidenciālu
  un sensitīvu komercinformāciju, kas varētu skart komercnoslēpumu privātumu
  . Turklāt, ievērojot informācijas konfidencialitāti, Komisijai būtu jānodrošina, ka visa informācija, uz ko paļaujas lēmuma pieņemšanas nolūkā, tiek atklāta tādā apmērā, lai lēmuma adresātam būtu iespējams izprast faktus un apsvērumus, kuru rezultātā lēmums pieņemts. Visbeidzot, noteiktos apstākļos noteiktu darījumdarbības informāciju, piemēram, juristu un viņu klientu saziņu, var uzskatīt par konfidenciālu, ja ir izpildīti attiecīgie nosacījumi.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

75.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (75a) | Lai atvieglotu sadarbību un koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm to izpildes darbībās, būtu jāizveido augsta līmeņa regulatoru grupa, kura atbild par digitālo nozari un kurai ir pilnvaras konsultēt Komisiju. Ar minētās regulatoru grupas izveidi būtu jānodrošina informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un labāka uzraudzība, kas līdz ar to stiprinātu šīs regulas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(75a)

Lai atvieglotu sadarbību un koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm to izpildes darbībās, būtu jāizveido augsta līmeņa regulatoru grupa, kura atbild par digitālo nozari un kurai ir pilnvaras konsultēt Komisiju. Ar minētās regulatoru grupas izveidi būtu jānodrošina informācijas un paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm un labāka uzraudzība, kas līdz ar to stiprinātu šīs regulas īstenošanu.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

75.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (75b) | Komisijai šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro ciešā sadarbībā ar kompetentajām valstu iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu izpildāmību un saskaņotu īstenošanu un sekmētu sadarbību ar kompetentajām valstu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(75b)

Komisijai šīs regulas noteikumi būtu jāpiemēro ciešā sadarbībā ar kompetentajām valstu iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu izpildāmību un saskaņotu īstenošanu un sekmētu sadarbību ar kompetentajām valstu iestādēm.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

76. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (76) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. un 30. panta īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras ir jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (35). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. un 30. panta īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras ir jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (35).

| (76) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus 3.,
  5.,
  6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. un 30. panta īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras ir jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (35). |
| --- | --- |

(76)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus 3.,
  5.,
  6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. un 30. panta īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras ir jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (35).

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

77. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (77) | Padomdevējai komitejai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011, būtu arī jāsniedz atzinumi par noteiktiem atsevišķiem lēmumiem, kurus Komisija pieņēmusi atbilstīgi šai regulai. Lai nodrošinātu konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu šīs regulas papildināšanai. Proti, deleģētie akti būtu jāpieņem attiecībā uz metodiku, kā nosakāmas kvantitatīvās robežvērtības, pēc kurām uzņēmumiem nosaka vārtziņa statusu saskaņā ar šo regulu
  , un attiecībā uz šajā regulā noteikto pienākumu atjaunināšanu, ja Komisija pēc tirgus apsekošanas ir konstatējusi, ka nepieciešams atjaunināt pienākumus, lai novērstu praksi, kas ierobežo sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai ir negodīga
  . Ir ļoti svarīgi, lai Komisija veiktu pienācīgas apspriešanās un lai šādas apspriešanās tiktu īstenotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (36). Proti, lai nodrošināt vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome saņem visus dokumentus vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuru ziņā ir deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77)

Padomdevējai komitejai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011, būtu arī jāsniedz atzinumi par noteiktiem atsevišķiem lēmumiem, kurus Komisija pieņēmusi atbilstīgi šai regulai. Lai nodrošinātu konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu šīs regulas papildināšanai. Proti, deleģētie akti būtu jāpieņem attiecībā uz metodiku, kā nosakāmas kvantitatīvās robežvērtības, pēc kurām uzņēmumiem nosaka vārtziņa statusu saskaņā ar šo regulu
  , un attiecībā uz šajā regulā noteikto pienākumu atjaunināšanu, ja Komisija pēc tirgus apsekošanas ir konstatējusi, ka nepieciešams atjaunināt pienākumus, lai novērstu praksi, kas ierobežo sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai ir negodīga
  . Ir ļoti svarīgi, lai Komisija veiktu pienācīgas apspriešanās un lai šādas apspriešanās tiktu īstenotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (36). Proti, lai nodrošināt vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome saņem visus dokumentus vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuru ziņā ir deleģēto aktu sagatavošana.

| (77) | Padomdevējai komitejai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011, būtu arī jāsniedz atzinumi par noteiktiem atsevišķiem lēmumiem, kurus Komisija pieņēmusi atbilstīgi šai regulai. Lai nodrošinātu konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu šīs regulas papildināšanai. Proti, deleģētie akti būtu jāpieņem attiecībā uz metodiku, kā nosakāmas kvantitatīvās robežvērtības, pēc kurām uzņēmumiem nosaka vārtziņa statusu saskaņā ar šo regulu. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija veiktu pienācīgas apspriešanās un lai šādas apspriešanās tiktu īstenotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (36). Proti, lai nodrošināt vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome saņem visus dokumentus vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuru ziņā ir deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(77)

Padomdevējai komitejai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011, būtu arī jāsniedz atzinumi par noteiktiem atsevišķiem lēmumiem, kurus Komisija pieņēmusi atbilstīgi šai regulai. Lai nodrošinātu konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi, Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu šīs regulas papildināšanai. Proti, deleģētie akti būtu jāpieņem attiecībā uz metodiku, kā nosakāmas kvantitatīvās robežvērtības, pēc kurām uzņēmumiem nosaka vārtziņa statusu saskaņā ar šo regulu. Ir ļoti svarīgi, lai Komisija veiktu pienācīgas apspriešanās un lai šādas apspriešanās tiktu īstenotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (36). Proti, lai nodrošināt vienlīdzīgu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome saņem visus dokumentus vienlaikus ar dalībvalstu ekspertiem, un to ekspertiem ir sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuru ziņā ir deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

77.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (77a) | Valstu tiesām būs svarīga loma šīs regulas piemērošanā, un tām būtu jāļauj lūgt Komisiju nosūtīt tām informāciju vai atzinumus par jautājumiem, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu. Vienlaikus Komisijai vajadzētu būt iespējai iesniegt mutiskus vai rakstiskus apsvērumus dalībvalstu tiesām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77a)

Valstu tiesām būs svarīga loma šīs regulas piemērošanā, un tām būtu jāļauj lūgt Komisiju nosūtīt tām informāciju vai atzinumus par jautājumiem, kas attiecas uz šīs regulas piemērošanu. Vienlaikus Komisijai vajadzētu būt iespējai iesniegt mutiskus vai rakstiskus apsvērumus dalībvalstu tiesām.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

77.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (77b) | Trauksmes cēlēji var vērst kompetento iestāžu uzmanību uz jaunu informāciju, kas tām palīdz konstatēt šīs regulas pārkāpumus un piemērot sankcijas. Tādēļ ar šo regulu būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti adekvāti pasākumi, lai trauksmes cēlējiem dotu iespēju brīdināt kompetentās iestādes par faktiskiem vai iespējamiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un lai pasargātu viņus no atriebības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77b)

Trauksmes cēlēji var vērst kompetento iestāžu uzmanību uz jaunu informāciju, kas tām palīdz konstatēt šīs regulas pārkāpumus un piemērot sankcijas. Tādēļ ar šo regulu būtu jānodrošina, ka tiek ieviesti adekvāti pasākumi, lai trauksmes cēlējiem dotu iespēju brīdināt kompetentās iestādes par faktiskiem vai iespējamiem šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un lai pasargātu viņus no atriebības.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

77.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (77c) | Galalietotājiem vajadzētu būt tiesīgiem īstenot savas tiesības saistībā ar pienākumiem, kas ar šo regulu noteikti vārtziņiem, un to darīt, izmantojot pārstāvības prasības saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/1828. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(77c)

Galalietotājiem vajadzētu būt tiesīgiem īstenot savas tiesības saistībā ar pienākumiem, kas ar šo regulu noteikti vārtziņiem, un to darīt, izmantojot pārstāvības prasības saskaņā ar Direktīvu (ES) 2020/1828.

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

78. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (78) | Komisijai šī regula būtu periodiski jāizvērtē, un cieši jāuzrauga tās ietekme uz komerciālo attiecību sāncensību un godīgumu tiešsaistes platformu ekonomikā, it sevišķi ar mērķi noteikt, vai, ņemot vērā attiecīgo tehnoloģiju vai tirgus attīstību, ir vajadzīgi grozījumi. Šādā izvērtējumā būtu jāietver platformas pamatpakalpojumu
  un vārtziņiem piemēroto pienākumu
  saraksta regulāra pārskatīšana, kā arī to izpilde, lai nodrošinātu, ka Savienības digitālajos tirgos valda sāncensība un tie ir godīgi. Lai gūtu plašu priekšstatu par norisēm nozarē, izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pieredze. Komisija šajā saistībā var arī izskatīt atzinumus un ziņojumus, ko iesniedzis tiešsaistes platformu ekonomikas novērošanas centrs, ko pirmo reizi izveidoja ar Komisijas 2018. gada 26. aprīļa Lēmumu C(2018)2393. Pēc izvērtējuma Komisijai būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi. Veicot šajā regulā noteiktos prakses un pienākumu novērtēšanu un pārskatīšanu, Komisijai par mērķi būtu jāizvirza augsta aizsardzības līmeņa uzturēšana un kopīgo ES tiesību un vērtību, it sevišķi līdztiesības un nediskriminācijas, ievērošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(78)

Komisijai šī regula būtu periodiski jāizvērtē, un cieši jāuzrauga tās ietekme uz komerciālo attiecību sāncensību un godīgumu tiešsaistes platformu ekonomikā, it sevišķi ar mērķi noteikt, vai, ņemot vērā attiecīgo tehnoloģiju vai tirgus attīstību, ir vajadzīgi grozījumi. Šādā izvērtējumā būtu jāietver platformas pamatpakalpojumu
  un vārtziņiem piemēroto pienākumu
  saraksta regulāra pārskatīšana, kā arī to izpilde, lai nodrošinātu, ka Savienības digitālajos tirgos valda sāncensība un tie ir godīgi. Lai gūtu plašu priekšstatu par norisēm nozarē, izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pieredze. Komisija šajā saistībā var arī izskatīt atzinumus un ziņojumus, ko iesniedzis tiešsaistes platformu ekonomikas novērošanas centrs, ko pirmo reizi izveidoja ar Komisijas 2018. gada 26. aprīļa Lēmumu C(2018)2393. Pēc izvērtējuma Komisijai būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi. Veicot šajā regulā noteiktos prakses un pienākumu novērtēšanu un pārskatīšanu, Komisijai par mērķi būtu jāizvirza augsta aizsardzības līmeņa uzturēšana un kopīgo ES tiesību un vērtību, it sevišķi līdztiesības un nediskriminācijas, ievērošana.

| (78) | Komisijai šī regula būtu periodiski jāizvērtē, un cieši jāuzrauga tās ietekme uz komerciālo attiecību sāncensību un godīgumu tiešsaistes platformu ekonomikā, it sevišķi ar mērķi noteikt, vai, ņemot vērā attiecīgo tehnoloģiju vai tirgus attīstību, ir vajadzīgi grozījumi. Šādā izvērtējumā būtu jāietver platformas pamatpakalpojumu saraksta regulāra pārskatīšana, kā arī to izpilde, lai nodrošinātu, ka Savienības digitālajos tirgos valda sāncensība un tie ir godīgi. Lai gūtu plašu priekšstatu par norisēm nozarē, izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pieredze. Komisija šajā saistībā var arī izskatīt atzinumus un ziņojumus, ko iesniedzis tiešsaistes platformu ekonomikas novērošanas centrs, ko pirmo reizi izveidoja ar Komisijas 2018. gada 26. aprīļa Lēmumu C(2018)2393. Pēc izvērtējuma Komisijai būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi. Veicot šajā regulā noteiktos prakses un pienākumu novērtēšanu un pārskatīšanu, Komisijai par mērķi būtu jāizvirza augsta aizsardzības līmeņa uzturēšana un kopīgo ES tiesību un vērtību, it sevišķi līdztiesības un nediskriminācijas, ievērošana. |
| --- | --- |

(78)

Komisijai šī regula būtu periodiski jāizvērtē, un cieši jāuzrauga tās ietekme uz komerciālo attiecību sāncensību un godīgumu tiešsaistes platformu ekonomikā, it sevišķi ar mērķi noteikt, vai, ņemot vērā attiecīgo tehnoloģiju vai tirgus attīstību, ir vajadzīgi grozījumi. Šādā izvērtējumā būtu jāietver platformas pamatpakalpojumu saraksta regulāra pārskatīšana, kā arī to izpilde, lai nodrošinātu, ka Savienības digitālajos tirgos valda sāncensība un tie ir godīgi. Lai gūtu plašu priekšstatu par norisēm nozarē, izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalstu un attiecīgo ieinteresēto personu pieredze. Komisija šajā saistībā var arī izskatīt atzinumus un ziņojumus, ko iesniedzis tiešsaistes platformu ekonomikas novērošanas centrs, ko pirmo reizi izveidoja ar Komisijas 2018. gada 26. aprīļa Lēmumu C(2018)2393. Pēc izvērtējuma Komisijai būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi. Veicot šajā regulā noteiktos prakses un pienākumu novērtēšanu un pārskatīšanu, Komisijai par mērķi būtu jāizvirza augsta aizsardzības līmeņa uzturēšana un kopīgo ES tiesību un vērtību, it sevišķi līdztiesības un nediskriminācijas, ievērošana.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

79.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (78a) | Neskarot budžeta procedūru un izmantojot pašreizējos finanšu instrumentus, būtu jāpiešķir Komisijai pienācīgi cilvēkresursi, finanšu un tehniskie resursi, kas vajadzīgi, lai tā varētu efektīvi pildīt savus pienākumus un īstenot savas pilnvaras šīs regulas izpildes nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(78a)

Neskarot budžeta procedūru un izmantojot pašreizējos finanšu instrumentus, būtu jāpiešķir Komisijai pienācīgi cilvēkresursi, finanšu un tehniskie resursi, kas vajadzīgi, lai tā varētu efektīvi pildīt savus pienākumus un īstenot savas pilnvaras šīs regulas izpildes nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

79. apsvērums – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula atbilst pamattiesībām un principiem, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās 16., 47. un 50. pantā. Tāpēc šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, | (79) | Šī regula atbilst pamattiesībām un principiem, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās 16., 47. un 50. pantā. Tādējādi šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ievērojot minētās tiesības un principus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula atbilst pamattiesībām un principiem, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās 16., 47. un 50. pantā. Tāpēc šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem,

(79)

Šī regula atbilst pamattiesībām un principiem, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it sevišķi tās 16., 47. un 50. pantā. Tādējādi šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ievērojot minētās tiesības un principus;

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Šajā regulā
  ir
  paredzēti saskaņoti noteikumi
  ,
  kas
  nodrošina konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi. | 1.   
  Šīs regulas mērķis
  ir
  veicināt iekšējā tirgus pareizu darbību
  ,
  paredzot saskaņotus noteikumus, ar kuriem
  nodrošina konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus
  visiem uzņēmumiem, no kā gūtu labumu gan komerciālie lietotāji, gan galalietotāji
  visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi
  , nolūkā sekmēt inovāciju un uzlabot patērētāju labklājību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   
  Šajā regulā
  ir
  paredzēti saskaņoti noteikumi
  ,
  kas
  nodrošina konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi.

1.   
  Šīs regulas mērķis
  ir
  veicināt iekšējā tirgus pareizu darbību
  ,
  paredzot saskaņotus noteikumus, ar kuriem
  nodrošina konkurējošus un godīgus digitālās nozares tirgus
  visiem uzņēmumiem, no kā gūtu labumu gan komerciālie lietotāji, gan galalietotāji
  visā Savienībā vietās, kur ir vārtziņi
  , nolūkā sekmēt inovāciju un uzlabot patērētāju labklājību
  .

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šī regula attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, ko vārtziņi sniedz vai piedāvā
  komerciālajiem lietotājiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai
  galalietotājiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Savienībā, neatkarīgi no vārtziņu uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai atrašanās vietas un neatkarīgi no tiesību aktiem, kas piemērojami pakalpojuma sniegšanai. | 2.   Šī regula attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, ko vārtziņi sniedz vai piedāvā galalietotājiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Savienībā,
  komerciālajiem lietotājiem
  neatkarīgi no vārtziņu
  vai komerciālo lietotāju
  uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai atrašanās vietas un neatkarīgi no tiesību aktiem, kas piemērojami pakalpojuma sniegšanai.
  Šo regulu piemēro un interpretē, pilnībā ievērojot pamattiesības un principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši 11., 16., 47. un 50. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šī regula attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, ko vārtziņi sniedz vai piedāvā
  komerciālajiem lietotājiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, vai
  galalietotājiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Savienībā, neatkarīgi no vārtziņu uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai atrašanās vietas un neatkarīgi no tiesību aktiem, kas piemērojami pakalpojuma sniegšanai.

2.   Šī regula attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, ko vārtziņi sniedz vai piedāvā galalietotājiem, kuru dzīvesvieta vai atrašanās vieta ir Savienībā,
  komerciālajiem lietotājiem
  neatkarīgi no vārtziņu
  vai komerciālo lietotāju
  uzņēmējdarbības veikšanas vietas vai atrašanās vietas un neatkarīgi no tiesību aktiem, kas piemērojami pakalpojuma sniegšanai.
  Šo regulu piemēro un interpretē, pilnībā ievērojot pamattiesības un principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši 11., 16., 47. un 50. pantā.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kas saistīti ar elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 4. punktā, un kas nav saistīti ar starppersonu sakaru pakalpojumiem, kā definēts minētās direktīvas 2. panta
  4
  . 
  punkta b) apakšpunktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kas saistīti ar elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 4. punktā, un kas nav saistīti ar starppersonu sakaru pakalpojumiem, kā definēts minētās direktīvas 2. panta
  4
  . 
  punkta b) apakšpunktā
  .

4

punkta b) apakšpunktā

| (b) | kas saistīti ar elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 4. punktā, un kas nav saistīti ar
  numurneatkarīgiem
  starppersonu sakaru pakalpojumiem, kā definēts minētās direktīvas 2. panta
  7
  . 
  punktā
  . |
| --- | --- |

(b)

kas saistīti ar elektronisko sakaru pakalpojumiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/1972 2. panta 4. punktā, un kas nav saistīti ar
  numurneatkarīgiem
  starppersonu sakaru pakalpojumiem, kā definēts minētās direktīvas 2. panta
  7
  . 
  punktā
  .

numurneatkarīgiem

7

punktā

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 5. punkts

1. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem nepiemēro papildu pienākumus, kuru
  mērķisir
  nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem, ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt patērētājus vai apkarot negodīgu konkurenci. | 5.   
  Lai izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības,
  dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem
  šīs regulas nozīmē
  nepiemēro papildu pienākumus, kuru
  mērķis ir
  nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem, ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt patērētājus, apkarot negodīgu konkurenci
  vai īstenot citas leģitīmas publiskas intereses
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem nepiemēro papildu pienākumus, kuru
  mērķisir
  nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem, ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt patērētājus vai apkarot negodīgu konkurenci.

5.   
  Lai izvairītos no iekšējā tirgus sadrumstalotības,
  dalībvalstis ar tiesību aktiem, noteikumiem vai administratīvu rīcību vārtziņiem
  šīs regulas nozīmē
  nepiemēro papildu pienākumus, kuru
  mērķis ir
  nodrošināt konkurējošus un godīgus tirgus. Tas neskar noteikumus, kuru mērķis ir citas likumīgas sabiedrības intereses atbilstīgi Savienības tiesību aktiem. Proti, nekas šajā regulā neliedz dalībvalstīm piemērot Savienības tiesību aktiem atbilstīgus pienākumus uzņēmumiem, to vidū platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem, ja šie pienākumi nav saistīti ar attiecīgo uzņēmumu vārtziņa statusu šīs regulas nozīmē un ja to mērķis ir aizsargāt patērētājus, apkarot negodīgu konkurenci
  vai īstenot citas leģitīmas publiskas intereses
  .

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 6. punkts

1. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību, ciktāl
  šādi
  noteikumi
  attiecas uz
  uzņēmumiem,
  kas
  nav vārtziņi, vai
  nozīmē
  papildu
  pienākumu piemērošanu
  vārtziņiem; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (38)

  un
  valstu noteikumi par apvienošanos kontroli
  ; Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes
  Regula (ES) 2019/1150
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) ..../..

   (39). | 6.   Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu
  konkurences
  noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību, ciktāl
  šie
  noteikumi
  tiek piemēroti
  uzņēmumiem,
  kuri
  nav vārtziņi
  šīs regulas nozīmē
  , vai
  ciktāl tie uzliek
  papildu
  pienākumus
  vārtziņiem; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (38), valstu noteikumi par apvienošanos kontroli un Regula (ES) 2019/1150. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību, ciktāl
  šādi
  noteikumi
  attiecas uz
  uzņēmumiem,
  kas
  nav vārtziņi, vai
  nozīmē
  papildu
  pienākumu piemērošanu
  vārtziņiem; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (38)

  un
  valstu noteikumi par apvienošanos kontroli
  ; Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes
  Regula (ES) 2019/1150
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) ..../..

   (39).

6.   Šī regula neskar LESD 101. un 102. panta piemērošanu. Tāpat tā neskar šādu noteikumu piemērošanu: valstu noteikumi, kas aizliedz konkurenci ierobežojošas vienošanās, uzņēmumu apvienību lēmumus, saskaņotas darbības un dominējoša stāvokļa izmantošanu; valstu
  konkurences
  noteikumi, kas aizliedz cita veida vienpusēju rīcību, ciktāl
  šie
  noteikumi
  tiek piemēroti
  uzņēmumiem,
  kuri
  nav vārtziņi
  šīs regulas nozīmē
  , vai
  ciktāl tie uzliek
  papildu
  pienākumus
  vārtziņiem; Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (38), valstu noteikumi par apvienošanos kontroli un Regula (ES) 2019/1150.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 7. punkts

1. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē savas izpildes darbības. | 7.   Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē savas izpildes darbības
  , pamatojoties uz 31.d pantā noteiktajiem principiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē savas izpildes darbības.

7.   Valstu iestādes nepieņem lēmumus, kas būtu pretrunīgi lēmumam, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar šo regulu. Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un koordinē savas izpildes darbības
  , pamatojoties uz 31.d pantā noteiktajiem principiem
  .

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | tīmekļa pārlūkprogrammas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

tīmekļa pārlūkprogrammas;

tīmekļa pārlūkprogrammas;

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | virtuālie palīgi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fb)

(fb)

virtuālie palīgi;

virtuālie palīgi;

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – fc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fc) | hibrīdtelevīzija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fc)

(fc)

hibrīdtelevīzija;

hibrīdtelevīzija;

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – h apakšpunkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs.

| (h) | tiešsaistes
  reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  , ja uzņēmums, pie kura tas pieder, arī ir pakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

(h)

tiešsaistes
  reklāmas pakalpojumi, to skaitā jebkādi reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi, ko sniedz jebkurš a)–g) apakšpunktā uzskaitīto platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  , ja uzņēmums, pie kura tas pieder, arī ir pakalpojumu sniedzējs;

tiešsaistes

, ja uzņēmums, pie kura tas pieder, arī ir pakalpojumu sniedzējs;

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “Tiešsaistes meklētājprogramma” ir digitāls pakalpojums, kā definēts Regulas (ES) 2019/1150 2. panta 5. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)

“Tiešsaistes meklētājprogramma” ir digitāls pakalpojums, kā definēts Regulas (ES) 2019/1150 2. panta 5. punktā.

| (6) | “Tiešsaistes meklētājprogramma” ir digitāls pakalpojums, kā definēts Regulas (ES) 2019/1150 2. panta 5. punktā
  , un tādējādi izslēdz meklēšanas funkcijas citos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos
  . |
| --- | --- |

(6)

“Tiešsaistes meklētājprogramma” ir digitāls pakalpojums, kā definēts Regulas (ES) 2019/1150 2. panta 5. punktā
  , un tādējādi izslēdz meklēšanas funkcijas citos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos
  .

, un tādējādi izslēdz meklēšanas funkcijas citos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | “Tīmekļa pārlūkprogramma” ir lietojumprogramma, kas ļauj lietotājiem piekļūt tīmekļa saturam un mijiedarboties ar to serveros, kas ir savienoti ar tādiem tīkliem kā internets, tostarp autonomas tīmekļa pārlūkprogrammas, kā arī tīmekļa pārlūkprogrammas, kas integrētas vai iegultas programmatūrā vai līdzīgā veidā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(10a)

(10a)

“Tīmekļa pārlūkprogramma” ir lietojumprogramma, kas ļauj lietotājiem piekļūt tīmekļa saturam un mijiedarboties ar to serveros, kas ir savienoti ar tādiem tīkliem kā internets, tostarp autonomas tīmekļa pārlūkprogrammas, kā arī tīmekļa pārlūkprogrammas, kas integrētas vai iegultas programmatūrā vai līdzīgā veidā;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 10.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | “Virtuālie palīgi” ir programmatūra, kura ir integrēta precē vai savstarpēji saistīta ar to Direktīvas (ES) 2019/771 nozīmē un kura var apstrādāt pieprasījumus, uzdevumus vai jautājumus, pamatojoties uz audio, attēlveidošanas vai citām kognitīvām datošanas tehnoloģijām, ieskaitot paplašinātās realitātes pakalpojumus, un kura pamatojas uz minēto pieprasījumu, uzdevumu vai jautājumu piekļuvi saviem un trešo personu pakalpojumiem vai kontrolē savas un trešo personu ierīces. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(10b)

(10b)

“Virtuālie palīgi” ir programmatūra, kura ir integrēta precē vai savstarpēji saistīta ar to Direktīvas (ES) 2019/771 nozīmē un kura var apstrādāt pieprasījumus, uzdevumus vai jautājumus, pamatojoties uz audio, attēlveidošanas vai citām kognitīvām datošanas tehnoloģijām, ieskaitot paplašinātās realitātes pakalpojumus, un kura pamatojas uz minēto pieprasījumu, uzdevumu vai jautājumu piekļuvi saviem un trešo personu pakalpojumiem vai kontrolē savas un trešo personu ierīces.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 10.c punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 10.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10c) | “Hibrīdtelevīzija” ir sistēmas programmatūra vai lietojumprogramma, ar ko kontrolē internetam pieslēgtu televizoru un ļauj tajā darboties lietojumprogrammām, tostarp mūzikas un video straumēšanai vai attēlu skatīšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(10c)

(10c)

“Hibrīdtelevīzija” ir sistēmas programmatūra vai lietojumprogramma, ar ko kontrolē internetam pieslēgtu televizoru un ļauj tajā darboties lietojumprogrammām, tostarp mūzikas un video straumēšanai vai attēlu skatīšanai;

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 14. punkts

2. pants – 1. daļa – 14. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | “Papildpakalpojums” ir pakalpojums, kas sniegts platformas pamatpakalpojuma kontekstā vai kopā ar to un ietver maksājumu pakalpojumus, kas definēti 4. panta 3. punktā, un tehniskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 3. panta j) punktā,
  kā arī
  izpildes, identifikācijas vai reklāmas pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(14)

“Papildpakalpojums” ir pakalpojums, kas sniegts platformas pamatpakalpojuma kontekstā vai kopā ar to un ietver maksājumu pakalpojumus, kas definēti 4. panta 3. punktā, un tehniskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 3. panta j) punktā,
  kā arī
  izpildes, identifikācijas vai reklāmas pakalpojumus.

kā arī

| (14) | “Papildpakalpojums” ir pakalpojums, kas sniegts platformas pamatpakalpojuma kontekstā vai kopā ar to un ietver maksājumu pakalpojumus, kas definēti 4. panta 3. punktā, un tehniskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 3. panta j) punktā,
  lietotņu maksājumu sistēmas,
  izpildes
  , tostarp paku piegādes, kā definēts Regulas (ES) 2018/644 2. panta 2. punktā, kravu transporta
  , identifikācijas vai reklāmas pakalpojumus. |
| --- | --- |

(14)

“Papildpakalpojums” ir pakalpojums, kas sniegts platformas pamatpakalpojuma kontekstā vai kopā ar to un ietver maksājumu pakalpojumus, kas definēti 4. panta 3. punktā, un tehniskos pakalpojumus, ar kuriem atbalsta maksājumu pakalpojumu sniegšanu, kā definēts Direktīvas (ES) 2015/2366 3. panta j) punktā,
  lietotņu maksājumu sistēmas,
  izpildes
  , tostarp paku piegādes, kā definēts Regulas (ES) 2018/644 2. panta 2. punktā, kravu transporta
  , identifikācijas vai reklāmas pakalpojumus.

lietotņu maksājumu sistēmas,

, tostarp paku piegādes, kā definēts Regulas (ES) 2018/644 2. panta 2. punktā, kravu transporta

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 14.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 14.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | “Lietotnes maksājumu sistēma” ir lietojumprogramma, pakalpojums vai lietotāja saskarne, kas apstrādā lietotnes lietotāju maksājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(14a)

(14a)

“Lietotnes maksājumu sistēma” ir lietojumprogramma, pakalpojums vai lietotāja saskarne, kas apstrādā lietotnes lietotāju maksājumus.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 18. punkts

2. pants – 1. daļa – 18. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | “Ranžējums” ir relatīvā pamanāmība, ko piešķir precēm vai pakalpojumiem, kurus piedāvā, izmantojot
  tiešsaistes starpniecības pakalpojumus vai tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumus
  , vai atbilstība, ko tiešsaistes meklētājprogrammas piešķir meklēšanas rezultātiem, un ko
  attiecīgi tiešsaistes starpniecības pakalpojumu vai tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu sniedzēji vai tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu
  sniedzēji attēlo, izkārto vai paziņo neatkarīgi no šādai attēlošanai, izkārtošanai vai paziņošanai izmantotajām tehnoloģijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(18)

“Ranžējums” ir relatīvā pamanāmība, ko piešķir precēm vai pakalpojumiem, kurus piedāvā, izmantojot
  tiešsaistes starpniecības pakalpojumus vai tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumus
  , vai atbilstība, ko tiešsaistes meklētājprogrammas piešķir meklēšanas rezultātiem, un ko
  attiecīgi tiešsaistes starpniecības pakalpojumu vai tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu sniedzēji vai tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu
  sniedzēji attēlo, izkārto vai paziņo neatkarīgi no šādai attēlošanai, izkārtošanai vai paziņošanai izmantotajām tehnoloģijām.

tiešsaistes starpniecības pakalpojumus vai tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumus

attiecīgi tiešsaistes starpniecības pakalpojumu vai tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu sniedzēji vai tiešsaistes meklētājprogrammu pakalpojumu

| (18) | “Ranžējums” ir relatīvā pamanāmība, ko piešķir precēm vai pakalpojumiem, kurus piedāvā, izmantojot
  platformas pamatpakalpojumus
  , vai atbilstība, ko tiešsaistes meklētājprogrammas piešķir meklēšanas rezultātiem un ko
  platformas pamatpakalpojumu
  sniedzēji attēlo, izkārto vai paziņo neatkarīgi no šādai attēlošanai, izkārtošanai vai paziņošanai izmantotajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

(18)

“Ranžējums” ir relatīvā pamanāmība, ko piešķir precēm vai pakalpojumiem, kurus piedāvā, izmantojot
  platformas pamatpakalpojumus
  , vai atbilstība, ko tiešsaistes meklētājprogrammas piešķir meklēšanas rezultātiem un ko
  platformas pamatpakalpojumu
  sniedzēji attēlo, izkārto vai paziņo neatkarīgi no šādai attēlošanai, izkārtošanai vai paziņošanai izmantotajām tehnoloģijām.

platformas pamatpakalpojumus

platformas pamatpakalpojumu

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 18.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 18.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | “Meklēšanas rezultāti” ir jebkura formāta informācija, ieskaitot tekstus, attēlus, balss vai cita veida datus, kura tiek sniegta kā atbilde saistībā ar rakstisku vai mutisku meklēšanas vaicājumu, neatkarīgi no tā, vai šī informācija ir dabisks rezultāts, apmaksāts rezultāts, tieša atbilde vai jebkurš produkts, pakalpojums vai informācija, kas tiek piedāvāta saistībā ar dabiskajiem rezultātiem vai tiek parādīta kopā ar tiem, vai arī ir daļēji vai pilnībā iegulta šādos rezultātos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(18a)

(18a)

“Meklēšanas rezultāti” ir jebkura formāta informācija, ieskaitot tekstus, attēlus, balss vai cita veida datus, kura tiek sniegta kā atbilde saistībā ar rakstisku vai mutisku meklēšanas vaicājumu, neatkarīgi no tā, vai šī informācija ir dabisks rezultāts, apmaksāts rezultāts, tieša atbilde vai jebkurš produkts, pakalpojums vai informācija, kas tiek piedāvāta saistībā ar dabiskajiem rezultātiem vai tiek parādīta kopā ar tiem, vai arī ir daļēji vai pilnībā iegulta šādos rezultātos.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | “Sadarbspēja” ir spēja apmainīties ar informāciju un savstarpēji izmantot informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa, lai visi aparatūras vai programmatūras elementi, kas attiecas uz konkrēto pakalpojumu un ko izmanto tā sniedzējs, efektīvi darbotos ar aparatūru vai programmatūru, kas vajadzīga konkrētiem pakalpojumiem, kurus sniedz trešās personas, un minētie elementi atšķiras no elementiem, ar kuriem sākotnēji tika sniegta attiecīgā informācija. Tas ietver iespēju piekļūt šādai informācijai, neizmantojot lietojumprogrammu vai citas pārveides tehnoloģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(23a)

(23a)

“Sadarbspēja” ir spēja apmainīties ar informāciju un savstarpēji izmantot informāciju, ar kuru notikusi apmaiņa, lai visi aparatūras vai programmatūras elementi, kas attiecas uz konkrēto pakalpojumu un ko izmanto tā sniedzējs, efektīvi darbotos ar aparatūru vai programmatūru, kas vajadzīga konkrētiem pakalpojumiem, kurus sniedz trešās personas, un minētie elementi atšķiras no elementiem, ar kuriem sākotnēji tika sniegta attiecīgā informācija. Tas ietver iespēju piekļūt šādai informācijai, neizmantojot lietojumprogrammu vai citas pārveides tehnoloģijas.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Platformas pamatpakalpojumu sniedzējam
  nosaka vārtziņa statusu, ja: | 1.   
  Uzņēmumam
  nosaka vārtziņa statusu, ja: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Platformas pamatpakalpojumu sniedzējam
  nosaka vārtziņa statusu, ja:

1.   
  Uzņēmumam
  nosaka vārtziņa statusu, ja:

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tas sniedz platformas pamatpakalpojumu, kas ir kā svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, lai tie sasniegtu galalietotājus; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

tas sniedz platformas pamatpakalpojumu, kas ir kā svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem, lai tie sasniegtu galalietotājus; un

| (b) | tas sniedz platformas pamatpakalpojumu, kas ir kā svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem
  vai galalietotājiem
  , lai tie sasniegtu
  citus
  galalietotājus; un |
| --- | --- |

(b)

tas sniedz platformas pamatpakalpojumu, kas ir kā svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem
  vai galalietotājiem
  , lai tie sasniegtu
  citus
  galalietotājus; un

vai galalietotājiem

citus

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pieņem, ka
  platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  atbilst: | 2.   Pieņem, ka
  uzņēmums
  atbilst: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pieņem, ka
  platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  atbilst:

2.   Pieņem, ka
  uzņēmums
  atbilst:

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | prasībai 1. punkta a) apakšpunktā, ja
  tā uzņēmums
  pēdējos trīs finanšu gados ir sasniedzis gada EEZ apgrozījumu
  6,5
   miljardu EUR apmērā vai lielāku vai ja
  tā
  uzņēmuma vidējā tirgus kapitalizācija vai ekvivalentā patiesā tirgus vērtība pēdējā finanšu gadā ir sasniegusi vismaz
  65
   miljardus EUR un tas sniedz platformas pamatpakalpojumu vismaz trīs dalībvalstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

prasībai 1. punkta a) apakšpunktā, ja
  tā uzņēmums
  pēdējos trīs finanšu gados ir sasniedzis gada EEZ apgrozījumu
  6,5
   miljardu EUR apmērā vai lielāku vai ja
  tā
  uzņēmuma vidējā tirgus kapitalizācija vai ekvivalentā patiesā tirgus vērtība pēdējā finanšu gadā ir sasniegusi vismaz
  65
   miljardus EUR un tas sniedz platformas pamatpakalpojumu vismaz trīs dalībvalstīs;

tā uzņēmums

6,5

tā

65

| (a) | prasībai 1. punkta a) apakšpunktā, ja
  tas
  pēdējos trīs finanšu gados ir sasniedzis gada EEZ apgrozījumu
  8
   miljardu EUR apmērā vai lielāku vai ja uzņēmuma vidējā tirgus kapitalizācija vai ekvivalentā patiesā tirgus vērtība pēdējā finanšu gadā ir sasniegusi vismaz
  80
   miljardus EUR un tas sniedz platformas pamatpakalpojumu vismaz trīs dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(a)

prasībai 1. punkta a) apakšpunktā, ja
  tas
  pēdējos trīs finanšu gados ir sasniedzis gada EEZ apgrozījumu
  8
   miljardu EUR apmērā vai lielāku vai ja uzņēmuma vidējā tirgus kapitalizācija vai ekvivalentā patiesā tirgus vērtība pēdējā finanšu gadā ir sasniegusi vismaz
  80
   miljardus EUR un tas sniedz platformas pamatpakalpojumu vismaz trīs dalībvalstīs;

tas

8

80

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – 1. daļa

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| prasībai 1. punkta b) apakšpunktā, ja tas sniedz platformas
  pamatpakalpojumu
  ,
  kam
  pēdējā finanšu gadā mēnesī ir bijis vairāk nekā 45 miljoni
  aktīvu
  galalietotāju, kas reģistrēti vai atrodas
  Savienībā
  , un gadā ir bijuši vairāk nekā 10 000  
  aktīvu
  komerciālo lietotāju, kuri veic uzņēmējdarbību
  Savienībā
  ; | prasībai 1. punkta b) apakšpunktā, ja tas sniedz
  vienu vai vairākus
  platformas
  pamatpakalpojumus
  ,
  no kuriem katram
  pēdējā finanšu gadā mēnesī ir bijis vairāk nekā 45 miljoni galalietotāju, kas reģistrēti vai atrodas
  EEZ
  , un gadā ir bijuši vairāk nekā 10 000  komerciālo lietotāju, kuri veic uzņēmējdarbību
  EEZ
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

prasībai 1. punkta b) apakšpunktā, ja tas sniedz platformas
  pamatpakalpojumu
  ,
  kam
  pēdējā finanšu gadā mēnesī ir bijis vairāk nekā 45 miljoni
  aktīvu
  galalietotāju, kas reģistrēti vai atrodas
  Savienībā
  , un gadā ir bijuši vairāk nekā 10 000  
  aktīvu
  komerciālo lietotāju, kuri veic uzņēmējdarbību
  Savienībā
  ;

pamatpakalpojumu

kam

aktīvu

Savienībā

aktīvu

Savienībā

prasībai 1. punkta b) apakšpunktā, ja tas sniedz
  vienu vai vairākus
  platformas
  pamatpakalpojumus
  ,
  no kuriem katram
  pēdējā finanšu gadā mēnesī ir bijis vairāk nekā 45 miljoni galalietotāju, kas reģistrēti vai atrodas
  EEZ
  , un gadā ir bijuši vairāk nekā 10 000  komerciālo lietotāju, kuri veic uzņēmējdarbību
  EEZ
  ;

vienu vai vairākus

pamatpakalpojumus

no kuriem katram

EEZ

EEZ

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| pirmajā daļā minētie mēneša aktīvie galalietotāji ir aktīvo galalietotāju vidējais skaits mēnesī pēdējā finanšu gada lielākajā daļā; | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

pirmajā daļā minētie mēneša aktīvie galalietotāji ir aktīvo galalietotāju vidējais skaits mēnesī pēdējā finanšu gada lielākajā daļā;

pirmajā daļā minētie mēneša aktīvie galalietotāji ir aktīvo galalietotāju vidējais skaits mēnesī pēdējā finanšu gada lielākajā daļā;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | prasībai 1. punkta c) apakšpunktā, ja katrā no pēdējiem
  trim
  finanšu gadiem ir sasniegtas b) apakšpunktā norādītās robežvērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

prasībai 1. punkta c) apakšpunktā, ja katrā no pēdējiem
  trim
  finanšu gadiem ir sasniegtas b) apakšpunktā norādītās robežvērtības.

trim

| (c) | prasībai 1. punkta c) apakšpunktā, ja katrā no pēdējiem
  diviem
  finanšu gadiem ir sasniegtas b) apakšpunktā norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

(c)

prasībai 1. punkta c) apakšpunktā, ja katrā no pēdējiem
  diviem
  finanšu gadiem ir sasniegtas b) apakšpunktā norādītās robežvērtības.

diviem

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

3. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā punkta b) apakšpunkta nolūkā: |
| | (i) | galalietotāju skaits mēnesī un komerciālo lietotāju skaits gadā tiek novērtēts, ņemot vērā šīs regulas pielikumā noteiktos rādītājus, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkā:

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkā:

(i)

(i)

galalietotāju skaits mēnesī un komerciālo lietotāju skaits gadā tiek novērtēts, ņemot vērā šīs regulas pielikumā noteiktos rādītājus, un

galalietotāju skaits mēnesī un komerciālo lietotāju skaits gadā tiek novērtēts, ņemot vērā šīs regulas pielikumā noteiktos rādītājus, un

| (ii) | galalietotāju skaits mēnesī norāda galalietotāju vidējo skaitu mēnesī vismaz sešu mēnešu laikposmā pēdējā finanšu gadā; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

galalietotāju skaits mēnesī norāda galalietotāju vidējo skaitu mēnesī vismaz sešu mēnešu laikposmā pēdējā finanšu gadā;

galalietotāju skaits mēnesī norāda galalietotāju vidējo skaitu mēnesī vismaz sešu mēnešu laikposmā pēdējā finanšu gadā;

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs atbilst visām 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, tas par to informē Komisiju
  trīs
  mēnešu laikā pēc šo robežvērtību sasniegšanas un sniedz 2. punktā paredzēto attiecīgo informāciju. Šādā paziņojumā iekļauj 2. punktā noteikto attiecīgo informāciju par katru no
  pakalpojumu sniedzēja
  platformas pamatpakalpojumiem, kas atbilst 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajām robežvērtībām. Paziņojumu atjaunina ik reizi, kad citi platformas pamatpakalpojumi atsevišķi sasniedz 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās robežvērtības. | 3.   Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  uzņēmums
  atbilst visām 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, tas par to informē Komisiju
  bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā divu
  mēnešu laikā pēc šo robežvērtību sasniegšanas un sniedz 2. punktā paredzēto attiecīgo informāciju. Šādā paziņojumā iekļauj 2. punktā noteikto attiecīgo informāciju par katru no
  minētā uzņēmuma
  platformas pamatpakalpojumiem, kas atbilst 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajām robežvērtībām. Paziņojumu atjaunina ik reizi, kad citi platformas pamatpakalpojumi atsevišķi sasniedz 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās robežvērtības. |
| Tas, ka attiecīgs platformas pamatpakalpojumu sniedzējs nesniedz vajadzīgo informāciju saskaņā ar šo punktu, Komisijai neliedz jebkurā laikā tam noteikt vārtziņa statusu saskaņā ar 4. punktu. | Tas, ka attiecīgs platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  uzņēmums
  nesniedz vajadzīgo informāciju saskaņā ar šo punktu, Komisijai neliedz jebkurā laikā tam noteikt vārtziņa statusu saskaņā ar 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs atbilst visām 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, tas par to informē Komisiju
  trīs
  mēnešu laikā pēc šo robežvērtību sasniegšanas un sniedz 2. punktā paredzēto attiecīgo informāciju. Šādā paziņojumā iekļauj 2. punktā noteikto attiecīgo informāciju par katru no
  pakalpojumu sniedzēja
  platformas pamatpakalpojumiem, kas atbilst 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajām robežvērtībām. Paziņojumu atjaunina ik reizi, kad citi platformas pamatpakalpojumi atsevišķi sasniedz 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās robežvērtības.

3.   Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  uzņēmums
  atbilst visām 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, tas par to informē Komisiju
  bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā divu
  mēnešu laikā pēc šo robežvērtību sasniegšanas un sniedz 2. punktā paredzēto attiecīgo informāciju. Šādā paziņojumā iekļauj 2. punktā noteikto attiecīgo informāciju par katru no
  minētā uzņēmuma
  platformas pamatpakalpojumiem, kas atbilst 2. punkta b) apakšpunktā paredzētajām robežvērtībām. Paziņojumu atjaunina ik reizi, kad citi platformas pamatpakalpojumi atsevišķi sasniedz 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās robežvērtības.

Tas, ka attiecīgs platformas pamatpakalpojumu sniedzējs nesniedz vajadzīgo informāciju saskaņā ar šo punktu, Komisijai neliedz jebkurā laikā tam noteikt vārtziņa statusu saskaņā ar 4. punktu.

Tas, ka attiecīgs platformas pamatpakalpojumu sniedzējs
  uzņēmums
  nesniedz vajadzīgo informāciju saskaņā ar šo punktu, Komisijai neliedz jebkurā laikā tam noteikt vārtziņa statusu saskaņā ar 4. punktu.

uzņēmums

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts – 1. daļa

3. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pilnīgas 3. punktā minētās informācijas saņemšanas nosaka vārtziņa statusu tādam platformas
  pamatpakalpojumu sniedzējam,
  kas atbilst visām 2. punktā paredzētajām robežvērtībām
  , ja vien šis pakalpojumu sniedzējs
  savā paziņojumā
  nav izklāstījis pietiekami pamatotus
  argumentus ar mērķi pierādīt, ka apstākļos, kādos darbojas attiecīgais platformas
  pamatpakalpojumu sniedzējs
  ,
  kā arī ņemot vērā 6. punktā uzskaitītos elementus, šis pakalpojumu sniedzējs
  neatbilst 1. punkta prasībām. | Komisija bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pilnīgas 3. punktā minētās informācijas saņemšanas nosaka vārtziņa statusu tādam
  uzņēmumam, kas sniedz
  platformas
  pamatpakalpojumus un
  kas atbilst visām 2. punktā paredzētajām robežvērtībām
  . Minētais uzņēmums
  savā paziņojumā
  var izklāstīt pārliecinošus
  argumentus ar mērķi pierādīt, ka apstākļos, kādos darbojas attiecīgais platformas
  pamatpakalpojums
  ,
  uzņēmums
  neatbilst 1. punkta prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pilnīgas 3. punktā minētās informācijas saņemšanas nosaka vārtziņa statusu tādam platformas
  pamatpakalpojumu sniedzējam,
  kas atbilst visām 2. punktā paredzētajām robežvērtībām
  , ja vien šis pakalpojumu sniedzējs
  savā paziņojumā
  nav izklāstījis pietiekami pamatotus
  argumentus ar mērķi pierādīt, ka apstākļos, kādos darbojas attiecīgais platformas
  pamatpakalpojumu sniedzējs
  ,
  kā arī ņemot vērā 6. punktā uzskaitītos elementus, šis pakalpojumu sniedzējs
  neatbilst 1. punkta prasībām.

pamatpakalpojumu sniedzējam,

, ja vien šis pakalpojumu sniedzējs

nav izklāstījis pietiekami pamatotus

pamatpakalpojumu sniedzējs

kā arī ņemot vērā 6. punktā uzskaitītos elementus, šis pakalpojumu sniedzējs

Komisija bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pilnīgas 3. punktā minētās informācijas saņemšanas nosaka vārtziņa statusu tādam
  uzņēmumam, kas sniedz
  platformas
  pamatpakalpojumus un
  kas atbilst visām 2. punktā paredzētajām robežvērtībām
  . Minētais uzņēmums
  savā paziņojumā
  var izklāstīt pārliecinošus
  argumentus ar mērķi pierādīt, ka apstākļos, kādos darbojas attiecīgais platformas
  pamatpakalpojums
  ,
  uzņēmums
  neatbilst 1. punkta prasībām.

uzņēmumam, kas sniedz

pamatpakalpojumus un

. Minētais uzņēmums

var izklāstīt pārliecinošus

pamatpakalpojums

uzņēmums

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts – 2. daļa

3. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja vārtzinis šādus pietiekami pamatotus argumentus iesniedz, lai pierādītu, ka tas neatbilst 1. punkta prasībām, Komisija piemēro 6. punktu, lai novērtētu, vai ir izpildīti 1. punkta kritēriji. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja vārtzinis šādus pietiekami pamatotus argumentus iesniedz, lai pierādītu, ka tas neatbilst 1. punkta prasībām, Komisija piemēro 6. punktu, lai novērtētu, vai ir izpildīti 1. punkta kritēriji.

Ja vārtzinis šādus pietiekami pamatotus argumentus iesniedz, lai pierādītu, ka tas neatbilst 1. punkta prasībām, Komisija piemēro 6. punktu, lai novērtētu, vai ir izpildīti 1. punkta kritēriji.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4.a punkts (jauns)

3. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ja uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, neinformē Komisiju, nesniedz 3. punktā prasīto informāciju vai Komisijas noteiktajā termiņā nesniedz visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu tā noteikšanu par vārtzini saskaņā ar 2. un 6. punktu, Komisijai ir tiesības noteikt šo uzņēmumu par vārtzini jebkurā laikā, ņemot vērā informāciju, kas Komisijai pieejama saskaņā ar 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Ja uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, neinformē Komisiju, nesniedz 3. punktā prasīto informāciju vai Komisijas noteiktajā termiņā nesniedz visu attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu tā noteikšanu par vārtzini saskaņā ar 2. un 6. punktu, Komisijai ir tiesības noteikt šo uzņēmumu par vārtzini jebkurā laikā, ņemot vērā informāciju, kas Komisijai pieejama saskaņā ar 4. punktu.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 5. punkts

3. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Tādēļ Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas 2. punktā paredzētās kvantitatīvās robežvērtības, un vajadzības gadījumā
  to
  regulāri pielāgotu tirgus un tehnoloģiju attīstībai
  , it sevišķi saistībā
  ar
  2
  . 
  punkta a) apakšpunkta robežvērtību
  . | 5.   Tādēļ Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas
  šā panta
  2. punktā paredzētās kvantitatīvās robežvērtības, un vajadzības gadījumā
  šo metodiku
  regulāri pielāgotu tirgus un tehnoloģiju attīstībai
  . Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar
  37
  . 
  pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumā iekļautā rādītāju saraksta grozījumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Tādēļ Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas 2. punktā paredzētās kvantitatīvās robežvērtības, un vajadzības gadījumā
  to
  regulāri pielāgotu tirgus un tehnoloģiju attīstībai
  , it sevišķi saistībā
  ar
  2
  . 
  punkta a) apakšpunkta robežvērtību
  .

5.   Tādēļ Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu metodiku, pēc kuras nosaka, vai ir sasniegtas
  šā panta
  2. punktā paredzētās kvantitatīvās robežvērtības, un vajadzības gadījumā
  šo metodiku
  regulāri pielāgotu tirgus un tehnoloģiju attīstībai
  . Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
  ar
  37
  . 
  pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumā iekļautā rādītāju saraksta grozījumiem
  .

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 1. daļa

3. pants – 6. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  var
  par vārtzini saskaņā ar 15. pantā paredzēto procedūru
  noteikt
  jebkuru platformas
  pamatpakalpojumu sniedzēju
  , kas atbilst visām 1. punktā paredzētajām prasībām, bet neatbilst visām 2. punktā noteiktajām robežvērtībām
  , vai kas ir sniedzis pietiekami pamatotus argumentus saskaņā ar 4. punktu
  . | Komisija par vārtzini saskaņā ar 15. pantā paredzēto procedūru
  nosaka
  jebkuru
  uzņēmumu, kas sniedz
  platformas
  pamatpakalpojumus, izņemot mazos un vidējos uzņēmumus vai mikrouzņēmumus, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK
  ,
  un
  kas atbilst visām
  šā panta
  1. punktā paredzētajām prasībām, bet neatbilst visām
  šā panta
  2. punktā noteiktajām robežvērtībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  var
  par vārtzini saskaņā ar 15. pantā paredzēto procedūru
  noteikt
  jebkuru platformas
  pamatpakalpojumu sniedzēju
  , kas atbilst visām 1. punktā paredzētajām prasībām, bet neatbilst visām 2. punktā noteiktajām robežvērtībām
  , vai kas ir sniedzis pietiekami pamatotus argumentus saskaņā ar 4. punktu
  .

var

noteikt

pamatpakalpojumu sniedzēju

, vai kas ir sniedzis pietiekami pamatotus argumentus saskaņā ar 4. punktu

Komisija par vārtzini saskaņā ar 15. pantā paredzēto procedūru
  nosaka
  jebkuru
  uzņēmumu, kas sniedz
  platformas
  pamatpakalpojumus, izņemot mazos un vidējos uzņēmumus vai mikrouzņēmumus, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK
  ,
  un
  kas atbilst visām
  šā panta
  1. punktā paredzētajām prasībām, bet neatbilst visām
  šā panta
  2. punktā noteiktajām robežvērtībām.

nosaka

uzņēmumu, kas sniedz

pamatpakalpojumus, izņemot mazos un vidējos uzņēmumus vai mikrouzņēmumus, kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK

un

šā panta

šā panta

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | platformas pamatpakalpojumu sniedzēja
  lielums, arī apgrozījums un tirgus kapitalizācija, darbības un stāvoklis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

platformas pamatpakalpojumu sniedzēja
  lielums, arī apgrozījums un tirgus kapitalizācija, darbības un stāvoklis;

platformas pamatpakalpojumu sniedzēja

| (a) | uzņēmuma, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus,
  lielums, arī apgrozījums un tirgus kapitalizācija, darbības un stāvoklis; |
| --- | --- |

(a)

uzņēmuma, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus,
  lielums, arī apgrozījums un tirgus kapitalizācija, darbības un stāvoklis;

uzņēmuma, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus,

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | piekļuves ierobežojumi, kas izriet no tīkla efekta un datu sniegtām priekšrocībām, it sevišķi saistībā ar
  pakalpojumu sniedzēja
  piekļuvi persondatiem un nepersondatiem un to apkopošanu vai analītikas spējām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

piekļuves ierobežojumi, kas izriet no tīkla efekta un datu sniegtām priekšrocībām, it sevišķi saistībā ar
  pakalpojumu sniedzēja
  piekļuvi persondatiem un nepersondatiem un to apkopošanu vai analītikas spējām;

pakalpojumu sniedzēja

| (c) | piekļuves ierobežojumi, kas izriet no tīkla efekta un datu sniegtām priekšrocībām, it sevišķi saistībā ar
  uzņēmuma
  piekļuvi persondatiem un nepersondatiem un to apkopošanu vai analītikas spējām; |
| --- | --- |

(c)

piekļuves ierobežojumi, kas izriet no tīkla efekta un datu sniegtām priekšrocībām, it sevišķi saistībā ar
  uzņēmuma
  piekļuvi persondatiem un nepersondatiem un to apkopošanu vai analītikas spējām;

uzņēmuma

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – d apakšpunkts

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | apmēra un tvēruma ietekme, kas sniedz ieguvumus
  pakalpojumu sniedzējam
  , arī saistībā ar datiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

apmēra un tvēruma ietekme, kas sniedz ieguvumus
  pakalpojumu sniedzējam
  , arī saistībā ar datiem;

pakalpojumu sniedzējam

| (d) | apmēra un tvēruma ietekme, kas sniedz ieguvumus
  uzņēmumam
  , arī saistībā ar datiem; |
| --- | --- |

(d)

apmēra un tvēruma ietekme, kas sniedz ieguvumus
  uzņēmumam
  , arī saistībā ar datiem;

uzņēmumam

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – ea apakšpunkts (jauns)

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | daudzviesošanas pakāpe starp komerciālajiem lietotājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

daudzviesošanas pakāpe starp komerciālajiem lietotājiem;

daudzviesošanas pakāpe starp komerciālajiem lietotājiem;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – eb apakšpunkts (jauns)

3. pants – 6. punkts – 2. daļa – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | uzņēmuma spēja īstenot konglomerāta stratēģijas, jo īpaši ar tā vertikālo integrāciju vai ievērojamu sviras efektu saistītajos tirgos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

uzņēmuma spēja īstenot konglomerāta stratēģijas, jo īpaši ar tā vertikālo integrāciju vai ievērojamu sviras efektu saistītajos tirgos;

uzņēmuma spēja īstenot konglomerāta stratēģijas, jo īpaši ar tā vertikālo integrāciju vai ievērojamu sviras efektu saistītajos tirgos;

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 3. daļa

3. pants – 6. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Veicot novērtējumu, Komisija ņem vērā minēto elementu paredzamo attīstību. | Veicot novērtējumu, Komisija ņem vērā minēto elementu paredzamo attīstību
  , tostarp jebkādu plānotu koncentrāciju, kurā iesaistīts cits platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegtu pakalpojumu sniedzējs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Veicot novērtējumu, Komisija ņem vērā minēto elementu paredzamo attīstību.

Veicot novērtējumu, Komisija ņem vērā minēto elementu paredzamo attīstību
  , tostarp jebkādu plānotu koncentrāciju, kurā iesaistīts cits platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegtu pakalpojumu sniedzējs
  .

, tostarp jebkādu plānotu koncentrāciju, kurā iesaistīts cits platformas pamatpakalpojumu vai jebkādu citu digitālajā nozarē sniegtu pakalpojumu sniedzējs

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 4. daļa

3. pants – 6. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs, kas atbilst 2. punkta kvantitatīvajām robežvērtībām, lielā mērā neatbilst Komisijas norīkotajiem pārbaudes pasākumiem un ja šāda neatbilstība pastāv arī pēc tam, kad pakalpojumu sniedzējs ir ticis aicināts saprātīgā termiņā nodrošināt atbilstību un iesniegt apsvērumus, Komisijai ir tiesības šim pakalpojumu sniedzējam noteikt vārtziņa statusu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs, kas atbilst 2. punkta kvantitatīvajām robežvērtībām, lielā mērā neatbilst Komisijas norīkotajiem pārbaudes pasākumiem un ja šāda neatbilstība pastāv arī pēc tam, kad pakalpojumu sniedzējs ir ticis aicināts saprātīgā termiņā nodrošināt atbilstību un iesniegt apsvērumus, Komisijai ir tiesības šim pakalpojumu sniedzējam noteikt vārtziņa statusu.

Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs, kas atbilst 2. punkta kvantitatīvajām robežvērtībām, lielā mērā neatbilst Komisijas norīkotajiem pārbaudes pasākumiem un ja šāda neatbilstība pastāv arī pēc tam, kad pakalpojumu sniedzējs ir ticis aicināts saprātīgā termiņā nodrošināt atbilstību un iesniegt apsvērumus, Komisijai ir tiesības šim pakalpojumu sniedzējam noteikt vārtziņa statusu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 6. punkts – 5. daļa

3. pants – 6. punkts – 5. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs, kas neatbilst 2. punkta kvantitatīvajām robežvērtībām, lielā mērā neatbilst Komisijas norīkotajiem pārbaudes pasākumiem un ja šāda neatbilstība pastāv arī pēc tam, kad pakalpojumu sniedzējs ir ticis aicināts saprātīgā termiņā nodrošināt atbilstību un iesniegt apsvērumus, Komisijai ir tiesības šim pakalpojumu sniedzējam noteikt vārtziņa statusu, balstoties uz pieejamajiem faktiem. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs, kas neatbilst 2. punkta kvantitatīvajām robežvērtībām, lielā mērā neatbilst Komisijas norīkotajiem pārbaudes pasākumiem un ja šāda neatbilstība pastāv arī pēc tam, kad pakalpojumu sniedzējs ir ticis aicināts saprātīgā termiņā nodrošināt atbilstību un iesniegt apsvērumus, Komisijai ir tiesības šim pakalpojumu sniedzējam noteikt vārtziņa statusu, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs, kas neatbilst 2. punkta kvantitatīvajām robežvērtībām, lielā mērā neatbilst Komisijas norīkotajiem pārbaudes pasākumiem un ja šāda neatbilstība pastāv arī pēc tam, kad pakalpojumu sniedzējs ir ticis aicināts saprātīgā termiņā nodrošināt atbilstību un iesniegt apsvērumus, Komisijai ir tiesības šim pakalpojumu sniedzējam noteikt vārtziņa statusu, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 7. punkts

3. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Katram
  vārtzinim
  ,
  kas
  noteikts
  saskaņā ar
  4. vai 6. punktu, Komisija
  nosaka tā attiecīgo uzņēmumu un uzskaita
  attiecīgos platformas pamatpakalpojumus, kuri tiek sniegti
  šajā
  uzņēmumā un kuri katrs atsevišķi ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem galalietotāju sasniegšanā, kā minēts 1. punkta b) apakšpunktā. | 7.   Katram
  uzņēmumam
  ,
  kam
  noteikts
  vārtziņa statuss, ievērojot
  4. vai 6. punktu, Komisija
  4. punktā minētajā termiņā nosaka
  attiecīgos platformas pamatpakalpojumus, kuri tiek sniegti
  tajā pašā
  uzņēmumā un kuri katrs atsevišķi ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem galalietotāju sasniegšanā, kā minēts 1. punkta b) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Katram
  vārtzinim
  ,
  kas
  noteikts
  saskaņā ar
  4. vai 6. punktu, Komisija
  nosaka tā attiecīgo uzņēmumu un uzskaita
  attiecīgos platformas pamatpakalpojumus, kuri tiek sniegti
  šajā
  uzņēmumā un kuri katrs atsevišķi ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem galalietotāju sasniegšanā, kā minēts 1. punkta b) apakšpunktā.

7.   Katram
  uzņēmumam
  ,
  kam
  noteikts
  vārtziņa statuss, ievērojot
  4. vai 6. punktu, Komisija
  4. punktā minētajā termiņā nosaka
  attiecīgos platformas pamatpakalpojumus, kuri tiek sniegti
  tajā pašā
  uzņēmumā un kuri katrs atsevišķi ir svarīga vārteja komerciālajiem lietotājiem galalietotāju sasniegšanā, kā minēts 1. punkta b) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 8. punkts

3. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Vārtzinis nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem
  sešu mēnešu laikā
  pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu. | 8.   Vārtzinis nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem
  pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā četrus mēnešus
  pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Vārtzinis nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem
  sešu mēnešu laikā
  pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu.

8.   Vārtzinis nodrošina atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem
  pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā četrus mēnešus
  pēc tam, kad platformas pamatpakalpojums ir iekļauts sarakstā saskaņā ar šā panta 7. punktu.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa

4. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija regulāri un vismaz reizi
  divos
  gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām un vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji. Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts. | Komisija regulāri un vismaz reizi
  trijos
  gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām, un 
  — vismaz reizi gadā —
  vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji. Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts.
  Pārskatīšana nekādā veidā neaptur vārtziņa saistības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija regulāri un vismaz reizi
  divos
  gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām un vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji. Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts.

divos

Komisija regulāri un vismaz reizi
  trijos
  gados pārskata, vai noteiktie vārtziņi joprojām atbilst 3. panta 1. punkta prasībām, un 
  — vismaz reizi gadā —
  vai šīm prasībām atbilst jauni platformas pamatpakalpojumu sniedzēji. Šādā regulārā pārskatīšanā arī izskata, vai ir jāpielāgo iekļauto vārtziņa platformas pamatpakalpojumu saraksts.
  Pārskatīšana nekādā veidā neaptur vārtziņa saistības.

trijos

— vismaz reizi gadā —

Pārskatīšana nekādā veidā neaptur vārtziņa saistības.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 2. daļa

4. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja Komisija, pamatojoties uz pirmajā daļā noteikto pārskatīšanu, konstatē, ka ir mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīta vārtziņa statusa noteikšana platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem, tā pieņem attiecīgu lēmumu. | Ja Komisija, pamatojoties uz pirmajā daļā noteikto pārskatīšanu, konstatē, ka ir mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīta vārtziņa statusa noteikšana platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem
  uzņēmumiem
  , tā pieņem attiecīgu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja Komisija, pamatojoties uz pirmajā daļā noteikto pārskatīšanu, konstatē, ka ir mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīta vārtziņa statusa noteikšana platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem, tā pieņem attiecīgu lēmumu.

Ja Komisija, pamatojoties uz pirmajā daļā noteikto pārskatīšanu, konstatē, ka ir mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīta vārtziņa statusa noteikšana platformas pamatpakalpojumu sniedzējiem
  uzņēmumiem
  , tā pieņem attiecīgu lēmumu.

uzņēmumiem

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija regulāri publicē un atjaunina
  vārtziņu
  sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi. | 3.   Komisija regulāri publicē un atjaunina
  par vārtziņiem noteikto uzņēmumu
  sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.
  Komisija publicē ikgadēju ziņojumu, kurā izklāsta savu uzraudzības darbību konstatējumus, tostarp ietekmi uz komerciālajiem lietotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un galalietotājiem, un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija regulāri publicē un atjaunina
  vārtziņu
  sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.

3.   Komisija regulāri publicē un atjaunina
  par vārtziņiem noteikto uzņēmumu
  sarakstu un to platformas pamatpakalpojumu sarakstu, saistībā ar kuriem vārtziņiem ir jāpilda 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.
  Komisija publicē ikgadēju ziņojumu, kurā izklāsta savu uzraudzības darbību konstatējumus, tostarp ietekmi uz komerciālajiem lietotājiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un galalietotājiem, un iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – a punkts

5. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nekombinē persondatus, kas iegūti no šiem platformas pamatpakalpojumiem, ar persondatiem no jebkuriem citiem vārtziņa piedāvātajiem pakalpojumiem vai ar persondatiem no trešo personu pakalpojumiem, kā arī galalietotājiem pierakstoties citos vārtziņa pakalpojumos, lai kombinētu persondatus, ja vien galalietotājam nav tikusi piedāvāta
  konkrēta
  izvēle un tas ir sniedzis piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē;; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nekombinē persondatus, kas iegūti no šiem platformas pamatpakalpojumiem, ar persondatiem no jebkuriem citiem vārtziņa piedāvātajiem pakalpojumiem vai ar persondatiem no trešo personu pakalpojumiem, kā arī galalietotājiem pierakstoties citos vārtziņa pakalpojumos, lai kombinētu persondatus, ja vien galalietotājam nav tikusi piedāvāta
  konkrēta
  izvēle un tas ir sniedzis piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē;;

konkrēta

| (a) | nekombinē
  un savstarpēji neizmanto
  persondatus, kas iegūti no šiem platformas pamatpakalpojumiem, ar persondatiem no jebkuriem citiem vārtziņa piedāvātajiem pakalpojumiem vai ar persondatiem no trešo personu pakalpojumiem, kā arī galalietotājiem pierakstoties citos vārtziņa pakalpojumos, lai kombinētu persondatus, ja vien galalietotājam nav
  skaidri un nepārprotami
  tikusi piedāvāta
  konkrētā
  izvēle un tas ir sniedzis piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē; |
| --- | --- |

(a)

nekombinē
  un savstarpēji neizmanto
  persondatus, kas iegūti no šiem platformas pamatpakalpojumiem, ar persondatiem no jebkuriem citiem vārtziņa piedāvātajiem pakalpojumiem vai ar persondatiem no trešo personu pakalpojumiem, kā arī galalietotājiem pierakstoties citos vārtziņa pakalpojumos, lai kombinētu persondatus, ja vien galalietotājam nav
  skaidri un nepārprotami
  tikusi piedāvāta
  konkrētā
  izvēle un tas ir sniedzis piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē;

un savstarpēji neizmanto

skaidri un nepārprotami

konkrētā

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – b punkts

5. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ļauj
  komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ļauj
  komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības pakalpojumus, par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem;

ļauj

| (b) | atturas no tādu līgumsaistību piemērošanas, kas liedz
  komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības pakalpojumus
  vai pašiem savus tiešās pārdošanas tiešsaistes kanālus
  , par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

(b)

atturas no tādu līgumsaistību piemērošanas, kas liedz
  komerciālajiem lietotājiem piedāvāt galalietotājiem tādus pašus produktus vai pakalpojumus, izmantojot trešo personu tiešsaistes starpniecības pakalpojumus
  vai pašiem savus tiešās pārdošanas tiešsaistes kanālus
  , par cenām vai saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no tiem, kādi tiek piedāvāti ar vārtziņa tiešsaistes starpniecības pakalpojumiem;

atturas no tādu līgumsaistību piemērošanas, kas liedz

vai pašiem savus tiešās pārdošanas tiešsaistes kanālus

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – c punkts

5. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ļauj komerciālajiem lietotājiem reklamēt galalietotājiem piedāvājumus, kas saņemti ar platformas pamatpakalpojuma starpniecību, un slēgt līgumus ar šiem galalietotājiem neatkarīgi no tā, vai šim mērķim viņi izmanto vārtziņa platformas pamatpakalpojumus vai nē
  , un ļauj galalietotājiem ar vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecību piekļūt un izmantot saturu, abonementus, funkcijas un citus elementus, izmantojot komerciālā lietotāja lietojumprogrammu, ja galalietotāji šos elementus ir iegādājušies no attiecīgā komerciālā lietotāja, neizmantojot vārtziņa platformas pamatpakalpojumus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ļauj komerciālajiem lietotājiem reklamēt galalietotājiem piedāvājumus, kas saņemti ar platformas pamatpakalpojuma starpniecību, un slēgt līgumus ar šiem galalietotājiem neatkarīgi no tā, vai šim mērķim viņi izmanto vārtziņa platformas pamatpakalpojumus vai nē
  , un ļauj galalietotājiem ar vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecību piekļūt un izmantot saturu, abonementus, funkcijas un citus elementus, izmantojot komerciālā lietotāja lietojumprogrammu, ja galalietotāji šos elementus ir iegādājušies no attiecīgā komerciālā lietotāja, neizmantojot vārtziņa platformas pamatpakalpojumus
  ;

, un ļauj galalietotājiem ar vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecību piekļūt un izmantot saturu, abonementus, funkcijas un citus elementus, izmantojot komerciālā lietotāja lietojumprogrammu, ja galalietotāji šos elementus ir iegādājušies no attiecīgā komerciālā lietotāja, neizmantojot vārtziņa platformas pamatpakalpojumus

| (c) | ļauj komerciālajiem lietotājiem
  paziņot un
  reklamēt 
  — arī ar dažādiem pirkšanas nosacījumiem —
  galalietotājiem piedāvājumus, kas saņemti ar platformas pamatpakalpojuma starpniecību,
  vai arī izmantojot citus kanālus,
  un slēgt līgumus ar šiem galalietotājiem
  vai saņemt maksājumus par sniegtajiem pakalpojumiem
  neatkarīgi no tā, vai šim mērķim viņi izmanto vārtziņa platformas pamatpakalpojumus vai nē; |
| --- | --- |

(c)

ļauj komerciālajiem lietotājiem
  paziņot un
  reklamēt 
  — arī ar dažādiem pirkšanas nosacījumiem —
  galalietotājiem piedāvājumus, kas saņemti ar platformas pamatpakalpojuma starpniecību,
  vai arī izmantojot citus kanālus,
  un slēgt līgumus ar šiem galalietotājiem
  vai saņemt maksājumus par sniegtajiem pakalpojumiem
  neatkarīgi no tā, vai šim mērķim viņi izmanto vārtziņa platformas pamatpakalpojumus vai nē;

paziņot un

— arī ar dažādiem pirkšanas nosacījumiem —

vai arī izmantojot citus kanālus,

vai saņemt maksājumus par sniegtajiem pakalpojumiem

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ļauj galalietotājiem ar vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecību piekļūt un izmantot saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus, izmantojot komerciālā lietotāja lietojumprogrammu, pat ja galalietotājs šos vienumus ir iegādājies no attiecīgā komerciālā lietotāja bez vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecības, ja vien vārtzinis nevar pierādīt, ka šāda piekļuve traucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

ļauj galalietotājiem ar vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecību piekļūt un izmantot saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus, izmantojot komerciālā lietotāja lietojumprogrammu, pat ja galalietotājs šos vienumus ir iegādājies no attiecīgā komerciālā lietotāja bez vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecības, ja vien vārtzinis nevar pierādīt, ka šāda piekļuve traucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību;

ļauj galalietotājiem ar vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecību piekļūt un izmantot saturu, abonementus, funkcijas vai citus elementus, izmantojot komerciālā lietotāja lietojumprogrammu, pat ja galalietotājs šos vienumus ir iegādājies no attiecīgā komerciālā lietotāja bez vārtziņa platformas pamatpakalpojumu starpniecības, ja vien vārtzinis nevar pierādīt, ka šāda piekļuve traucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību;

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – d punkts

5. pants – 1. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | neliedz un neierobežo komerciālo lietotāju iespējas vērsties jebkurā attiecīgā valsts sektora iestādē ar jautājumiem par vārtziņu praksi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

neliedz un neierobežo komerciālo lietotāju iespējas vērsties jebkurā attiecīgā valsts sektora iestādē ar jautājumiem par vārtziņu praksi;

| (d) | tieši vai netieši
  neliedz un neierobežo komerciālo lietotāju
  un galalietotāju
  iespējas vērsties jebkurā attiecīgā valsts sektora iestādē
  , tostarp valsts tiesā,
  ar jautājumiem par vārtziņu praksi; |
| --- | --- |

(d)

tieši vai netieši
  neliedz un neierobežo komerciālo lietotāju
  un galalietotāju
  iespējas vērsties jebkurā attiecīgā valsts sektora iestādē
  , tostarp valsts tiesā,
  ar jautājumiem par vārtziņu praksi;

tieši vai netieši

un galalietotāju

, tostarp valsts tiesā,

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – e punkts

5. pants – 1. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | neprasa komerciālajiem lietotājiem izmantot, piedāvāt vai nodrošināt sadarbspēju ar vārtziņa identifikācijas
  pakalpojumu
  saistībā ar pakalpojumiem, ko komerciālie lietotāji piedāvā, izmantojot konkrētā vārtziņa platformas pamatpakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

neprasa komerciālajiem lietotājiem izmantot, piedāvāt vai nodrošināt sadarbspēju ar vārtziņa identifikācijas
  pakalpojumu
  saistībā ar pakalpojumiem, ko komerciālie lietotāji piedāvā, izmantojot konkrētā vārtziņa platformas pamatpakalpojumus;

pakalpojumu

| (e) | neprasa komerciālajiem lietotājiem izmantot, piedāvāt vai nodrošināt sadarbspēju ar vārtziņa identifikācijas
  , maksājumu vai jebkādu citu papildpakalpojumu
  saistībā ar pakalpojumiem, ko komerciālie lietotāji piedāvā, izmantojot konkrētā vārtziņa platformas pamatpakalpojumus; |
| --- | --- |

(e)

neprasa komerciālajiem lietotājiem izmantot, piedāvāt vai nodrošināt sadarbspēju ar vārtziņa identifikācijas
  , maksājumu vai jebkādu citu papildpakalpojumu
  saistībā ar pakalpojumiem, ko komerciālie lietotāji piedāvā, izmantojot konkrētā vārtziņa platformas pamatpakalpojumus;

, maksājumu vai jebkādu citu papildpakalpojumu

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – f punkts

5. pants – 1. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | neprasa komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem abonēt vai reģistrēties jebkādos citos platformas pamatpakalpojumos,
  kas noteikti saskaņā ar 3. pantu vai kas atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā norādītajām robežvērtībām,
  paredzot to kā nosacījumu tam, lai
  piekļūtu
  ,
  pierakstītos
  vai
  reģistrētos
  kādā no to platformas pamatpakalpojumiem, kuri noteikti saskaņā ar minēto pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

neprasa komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem abonēt vai reģistrēties jebkādos citos platformas pamatpakalpojumos,
  kas noteikti saskaņā ar 3. pantu vai kas atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā norādītajām robežvērtībām,
  paredzot to kā nosacījumu tam, lai
  piekļūtu
  ,
  pierakstītos
  vai
  reģistrētos
  kādā no to platformas pamatpakalpojumiem, kuri noteikti saskaņā ar minēto pantu;

kas noteikti saskaņā ar 3. pantu vai kas atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā norādītajām robežvērtībām,

piekļūtu

pierakstītos

reģistrētos

| (f) | neprasa komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem abonēt vai reģistrēties jebkādos citos platformas pamatpakalpojumos, paredzot to kā nosacījumu tam, lai
  varētu piekļūt
  ,
  pierakstīties
  vai
  reģistrēties
  kādā no to platformas pamatpakalpojumiem, kuri noteikti saskaņā ar minēto pantu; |
| --- | --- |

(f)

neprasa komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem abonēt vai reģistrēties jebkādos citos platformas pamatpakalpojumos, paredzot to kā nosacījumu tam, lai
  varētu piekļūt
  ,
  pierakstīties
  vai
  reģistrēties
  kādā no to platformas pamatpakalpojumiem, kuri noteikti saskaņā ar minēto pantu;

varētu piekļūt

pierakstīties

reģistrēties

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g punkts

5. pants – 1. daļa – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | pēc pieprasījuma sniedz
  reklāmdevējiem un izdevējiem
  , kuriem tas sniedz reklāmas pakalpojumus
  ,
  informāciju par reklāmdevēju un izdevēju samaksāto cenu
  ,
  kā arī par summu vai atlīdzību, kas samaksāta izdevējam
  par
  konkrētas
  reklāmas
  publicēšanu un par katru attiecīgo reklāmas pakalpojumu
  ,
  kuru sniedzis vārtzinis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

pēc pieprasījuma sniedz
  reklāmdevējiem un izdevējiem
  , kuriem tas sniedz reklāmas pakalpojumus
  ,
  informāciju par reklāmdevēju un izdevēju samaksāto cenu
  ,
  kā arī par summu vai atlīdzību, kas samaksāta izdevējam
  par
  konkrētas
  reklāmas
  publicēšanu un par katru attiecīgo reklāmas pakalpojumu
  ,
  kuru sniedzis vārtzinis.

pēc pieprasījuma sniedz

, kuriem tas sniedz reklāmas pakalpojumus

informāciju par reklāmdevēju un izdevēju samaksāto cenu

kā arī par summu vai atlīdzību, kas samaksāta izdevējam

konkrētas

publicēšanu un par katru attiecīgo reklāmas pakalpojumu

kuru sniedzis vārtzinis.

| (g) | sniedz
  reklāmdevējiem un izdevējiem
  vai reklāmdevēju vai izdevēju pilnvarotām trešām personām
  ,
  kurām tas sniedz digitālās reklāmas pakalpojumus, bezmaksas
  ,
  kvalitatīvu, efektīvu, nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi visai informācijai
  par reklāmas
  portfeļa redzamību un pieejamību
  ,
  tostarp: |
| --- | --- |

(g)

sniedz
  reklāmdevējiem un izdevējiem
  vai reklāmdevēju vai izdevēju pilnvarotām trešām personām
  ,
  kurām tas sniedz digitālās reklāmas pakalpojumus, bezmaksas
  ,
  kvalitatīvu, efektīvu, nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi visai informācijai
  par reklāmas
  portfeļa redzamību un pieejamību
  ,
  tostarp:

sniedz

vai reklāmdevēju vai izdevēju pilnvarotām trešām personām

kurām tas sniedz digitālās reklāmas pakalpojumus, bezmaksas

kvalitatīvu, efektīvu, nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi visai informācijai

portfeļa redzamību un pieejamību

tostarp:

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g punkts – i apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – g punkts – i apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | i) | cenu noteikšanas nosacījumiem attiecībā uz reklāmdevēju un reklāmas starpnieku piedāvājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

i)

cenu noteikšanas nosacījumiem attiecībā uz reklāmdevēju un reklāmas starpnieku piedāvājumiem;

cenu noteikšanas nosacījumiem attiecībā uz reklāmdevēju un reklāmas starpnieku piedāvājumiem;

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g punkts – ii apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – g punkts – ii apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ii) | cenu noteikšanas mehānismiem un shēmām maksu aprēķināšanai, ieskaitot ar cenu nesaistītos kritērijus izsoles procesā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

ii)

cenu noteikšanas mehānismiem un shēmām maksu aprēķināšanai, ieskaitot ar cenu nesaistītos kritērijus izsoles procesā;

cenu noteikšanas mehānismiem un shēmām maksu aprēķināšanai, ieskaitot ar cenu nesaistītos kritērijus izsoles procesā;

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g punkts – iii apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – g punkts – iii apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iii) | reklāmdevēja un izdevēja maksātajai cenai un maksām, ieskaitot jebkādus atskaitījumus un piemaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

iii)

reklāmdevēja un izdevēja maksātajai cenai un maksām, ieskaitot jebkādus atskaitījumus un piemaksas;

reklāmdevēja un izdevēja maksātajai cenai un maksām, ieskaitot jebkādus atskaitījumus un piemaksas;

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g punkts – iv apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – g punkts – iv apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iv) | summai un atlīdzībai, kas maksāta izdevējam par konkrētas reklāmas publicēšanu, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv)

iv)

summai un atlīdzībai, kas maksāta izdevējam par konkrētas reklāmas publicēšanu, un

summai un atlīdzībai, kas maksāta izdevējam par konkrētas reklāmas publicēšanu, un

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g punkts – v apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – g punkts – v apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | v) | summai un atlīdzībai, kas maksāta izdevējam par katru attiecīgo reklāmas pakalpojumu, ko sniedzis vārtzinis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

v)

v)

summai un atlīdzībai, kas maksāta izdevējam par katru attiecīgo reklāmas pakalpojumu, ko sniedzis vārtzinis.

summai un atlīdzībai, kas maksāta izdevējam par katru attiecīgo reklāmas pakalpojumu, ko sniedzis vārtzinis.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – ga punkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – ga punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | konkurējot ar komerciālajiem lietotājiem, neizmanto nekādus datus, kas nav publiski pieejami un kas ģenerēti saistībā ar to, kā minētie komerciālie lietotāji — arī šo komerciālo lietotāju galalietotāji — izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai papildpakalpojumus, vai ko snieguši minētie tā platformas pamatpakalpojumu vai papildpakalpojumu komerciālie lietotāji vai šo komerciālo lietotāju galalietotāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

konkurējot ar komerciālajiem lietotājiem, neizmanto nekādus datus, kas nav publiski pieejami un kas ģenerēti saistībā ar to, kā minētie komerciālie lietotāji — arī šo komerciālo lietotāju galalietotāji — izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai papildpakalpojumus, vai ko snieguši minētie tā platformas pamatpakalpojumu vai papildpakalpojumu komerciālie lietotāji vai šo komerciālo lietotāju galalietotāji;

konkurējot ar komerciālajiem lietotājiem, neizmanto nekādus datus, kas nav publiski pieejami un kas ģenerēti saistībā ar to, kā minētie komerciālie lietotāji — arī šo komerciālo lietotāju galalietotāji — izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai papildpakalpojumus, vai ko snieguši minētie tā platformas pamatpakalpojumu vai papildpakalpojumu komerciālie lietotāji vai šo komerciālo lietotāju galalietotāji;

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – gb punkts (jauns)

5. pants – 1. daļa – gb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (gb) | no brīža, kad galalietotāji pirmo reizi izmanto jebkuru no iepriekš instalētajiem pamatplatformas pakalpojumiem operētājsistēmā, mudina galalietotājus mainīt noklusējuma iestatījumus šim platformas pamatpakalpojumam uz citu iespēju no galveno pieejamo trešo personu pakalpojumu saraksta un ļauj un tehniski iespējo galalietotāju spēju jebkurā posmā atinstalēt iepriekš instalētas lietojumprogrammas platformas pamatpakalpojumā, neskarot vārtziņa iespēju ierobežot šādu atinstalēšanu attiecībā uz lietojumprogrammām, kas ir būtiskas operētājsistēmas vai ierīces darbībai un ko trešās puses nevar tehniski nodrošināt atsevišķi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(gb)

(gb)

no brīža, kad galalietotāji pirmo reizi izmanto jebkuru no iepriekš instalētajiem pamatplatformas pakalpojumiem operētājsistēmā, mudina galalietotājus mainīt noklusējuma iestatījumus šim platformas pamatpakalpojumam uz citu iespēju no galveno pieejamo trešo personu pakalpojumu saraksta un ļauj un tehniski iespējo galalietotāju spēju jebkurā posmā atinstalēt iepriekš instalētas lietojumprogrammas platformas pamatpakalpojumā, neskarot vārtziņa iespēju ierobežot šādu atinstalēšanu attiecībā uz lietojumprogrammām, kas ir būtiskas operētājsistēmas vai ierīces darbībai un ko trešās puses nevar tehniski nodrošināt atsevišķi;

no brīža, kad galalietotāji pirmo reizi izmanto jebkuru no iepriekš instalētajiem pamatplatformas pakalpojumiem operētājsistēmā, mudina galalietotājus mainīt noklusējuma iestatījumus šim platformas pamatpakalpojumam uz citu iespēju no galveno pieejamo trešo personu pakalpojumu saraksta un ļauj un tehniski iespējo galalietotāju spēju jebkurā posmā atinstalēt iepriekš instalētas lietojumprogrammas platformas pamatpakalpojumā, neskarot vārtziņa iespēju ierobežot šādu atinstalēšanu attiecībā uz lietojumprogrammām, kas ir būtiskas operētājsistēmas vai ierīces darbībai un ko trešās puses nevar tehniski nodrošināt atsevišķi;

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | konkurējot ar komerciālajiem lietotājiem, neizmanto nekādus datus, kas nav publiski pieejami un kas iegūti tā platformas pamatpakalpojumu komerciālo lietotāju darbību (arī to galalietotāju darbību) rezultātā vai ko snieguši tā platformas pamatpakalpojumu komerciālie lietotāji vai šo komerciālo lietotāju galalietotāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

konkurējot ar komerciālajiem lietotājiem, neizmanto nekādus datus, kas nav publiski pieejami un kas iegūti tā platformas pamatpakalpojumu komerciālo lietotāju darbību (arī to galalietotāju darbību) rezultātā vai ko snieguši tā platformas pamatpakalpojumu komerciālie lietotāji vai šo komerciālo lietotāju galalietotāji;

konkurējot ar komerciālajiem lietotājiem, neizmanto nekādus datus, kas nav publiski pieejami un kas iegūti tā platformas pamatpakalpojumu komerciālo lietotāju darbību (arī to galalietotāju darbību) rezultātā vai ko snieguši tā platformas pamatpakalpojumu komerciālie lietotāji vai šo komerciālo lietotāju galalietotāji;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | savām komerciālajām vajadzībām un trešo personu reklāmas ievietošanai savos pakalpojumos atturas kombinēt persondatus nolūkā sniegt mērķorientētu vai personalizētu reklāmu, izņemot gadījumus, kad galalietotājs, kas nav nepilngadīgs galalietotājs, ir devis skaidru, nepārprotamu, atjaunotu un informētu piekrišanu vārtzinim saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

savām komerciālajām vajadzībām un trešo personu reklāmas ievietošanai savos pakalpojumos atturas kombinēt persondatus nolūkā sniegt mērķorientētu vai personalizētu reklāmu, izņemot gadījumus, kad galalietotājs, kas nav nepilngadīgs galalietotājs, ir devis skaidru, nepārprotamu, atjaunotu un informētu piekrišanu vārtzinim saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto procedūru.

savām komerciālajām vajadzībām un trešo personu reklāmas ievietošanai savos pakalpojumos atturas kombinēt persondatus nolūkā sniegt mērķorientētu vai personalizētu reklāmu, izņemot gadījumus, kad galalietotājs, kas nav nepilngadīgs galalietotājs, ir devis skaidru, nepārprotamu, atjaunotu un informētu piekrišanu vārtzinim saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ļauj galalietotājiem atinstalēt jebkādas iepriekš uzinstalētas lietojumprogrammas tā platformas pamatpakalpojumā, neskarot vārtziņa iespēju ierobežot šādu atinstalēšanu saistībā ar lietojumprogrammām, kas ir būtiskas operētājsistēmas vai ierīces darbībai un ko tehniski nevar atsevišķi piedāvāt trešās personas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

ļauj galalietotājiem atinstalēt jebkādas iepriekš uzinstalētas lietojumprogrammas tā platformas pamatpakalpojumā, neskarot vārtziņa iespēju ierobežot šādu atinstalēšanu saistībā ar lietojumprogrammām, kas ir būtiskas operētājsistēmas vai ierīces darbībai un ko tehniski nevar atsevišķi piedāvāt trešās personas;

ļauj galalietotājiem atinstalēt jebkādas iepriekš uzinstalētas lietojumprogrammas tā platformas pamatpakalpojumā, neskarot vārtziņa iespēju ierobežot šādu atinstalēšanu saistībā ar lietojumprogrammām, kas ir būtiskas operētājsistēmas vai ierīces darbībai un ko tehniski nevar atsevišķi piedāvāt trešās personas;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ļauj instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus, kas izmanto vai nodrošina sadarbspēju ar šā vārtziņa operētājsistēmām, un ļauj piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem citos veidos, kas nav šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumi. Vārtzinis
  drīkst īstenot samērīgus
  pasākumus,
  kuri nodrošina
  , ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ļauj instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus, kas izmanto vai nodrošina sadarbspēju ar šā vārtziņa operētājsistēmām, un ļauj piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem citos veidos, kas nav šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumi. Vārtzinis
  drīkst īstenot samērīgus
  pasākumus,
  kuri nodrošina
  , ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti;

drīkst īstenot samērīgus

kuri nodrošina

| (c) | ļauj
  un nodrošina tehniskas iespējas
  instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus, kas izmanto vai nodrošina sadarbspēju ar šā vārtziņa operētājsistēmām, un ļauj piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem citos veidos, kas nav šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumi. Vārtzinis
  attiecīgā gadījumā mudina galalietotājus izlemt, vai viņi vēlas, lai lejupielādētā lietojumprogramma vai lietojumprogrammu veikals kļūtu par viņu noklusējuma iestatījumu. Vārtzinim netiek liegts veikt
  pasākumus,
  kas ir nepieciešami un samērīgi, lai nodrošinātu
  , ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti
  vai netraucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību, ar nosacījumu, ka vārtzinis šādus nepieciešamus un samērīgus pasākumus pienācīgi pamato. |
| --- | --- |

(c)

ļauj
  un nodrošina tehniskas iespējas
  instalēt un faktiski izmantot trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikalus, kas izmanto vai nodrošina sadarbspēju ar šā vārtziņa operētājsistēmām, un ļauj piekļūt šīm lietojumprogrammām vai lietojumprogrammu veikaliem citos veidos, kas nav šā vārtziņa platformas pamatpakalpojumi. Vārtzinis
  attiecīgā gadījumā mudina galalietotājus izlemt, vai viņi vēlas, lai lejupielādētā lietojumprogramma vai lietojumprogrammu veikals kļūtu par viņu noklusējuma iestatījumu. Vārtzinim netiek liegts veikt
  pasākumus,
  kas ir nepieciešami un samērīgi, lai nodrošinātu
  , ka trešo personu lietojumprogrammas vai lietojumprogrammu veikali neapdraud vārtziņa nodrošinātās aparatūras vai operētājsistēmas integritāti
  vai netraucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību, ar nosacījumu, ka vārtzinis šādus nepieciešamus un samērīgus pasākumus pienācīgi pamato.

un nodrošina tehniskas iespējas

attiecīgā gadījumā mudina galalietotājus izlemt, vai viņi vēlas, lai lejupielādētā lietojumprogramma vai lietojumprogrammu veikals kļūtu par viņu noklusējuma iestatījumu. Vārtzinim netiek liegts veikt

kas ir nepieciešami un samērīgi, lai nodrošinātu

vai netraucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību, ar nosacījumu, ka vārtzinis šādus nepieciešamus un samērīgus pasākumus pienācīgi pamato.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

6.

punkts – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | pakalpojumu un produktu ranžējumā nepiemēro labvēlīgākus nosacījumus pakalpojumiem un produktiem, ko piedāvā pats vārtzinis vai jebkura trešā persona no tā paša uzņēmuma, salīdzinājumā ar trešo personu pakalpojumiem un produktiem, un
  šādam ranžējumam
  piemēro godīgus un nediskriminējošus nosacījumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

pakalpojumu un produktu ranžējumā nepiemēro labvēlīgākus nosacījumus pakalpojumiem un produktiem, ko piedāvā pats vārtzinis vai jebkura trešā persona no tā paša uzņēmuma, salīdzinājumā ar trešo personu pakalpojumiem un produktiem, un
  šādam ranžējumam
  piemēro godīgus un nediskriminējošus nosacījumus;

šādam ranžējumam

| (d) | pakalpojumu un produktu ranžējumā
  un citos iestatījumos
  nepiemēro labvēlīgākus nosacījumus pakalpojumiem un produktiem, ko piedāvā pats vārtzinis vai jebkura trešā persona no tā paša uzņēmuma, salīdzinājumā ar trešo personu pakalpojumiem un produktiem, un
  šādiem trešo personu pakalpojumiem vai produktiem
  piemēro
  pārredzamus,
  godīgus un nediskriminējošus nosacījumus; |
| --- | --- |

(d)

pakalpojumu un produktu ranžējumā
  un citos iestatījumos
  nepiemēro labvēlīgākus nosacījumus pakalpojumiem un produktiem, ko piedāvā pats vārtzinis vai jebkura trešā persona no tā paša uzņēmuma, salīdzinājumā ar trešo personu pakalpojumiem un produktiem, un
  šādiem trešo personu pakalpojumiem vai produktiem
  piemēro
  pārredzamus,
  godīgus un nediskriminējošus nosacījumus;

un citos iestatījumos

šādiem trešo personu pakalpojumiem vai produktiem

pārredzamus,

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | tehniski neierobežo galalietotāju iespējas mainīt un abonēt dažādas lietojumprogrammas un pakalpojumus
  , kam var piekļūt, izmantojot vārtziņa operētājsistēmu
  , arī attiecībā uz interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēju izvēles iespējām galalietotājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

tehniski neierobežo galalietotāju iespējas mainīt un abonēt dažādas lietojumprogrammas un pakalpojumus
  , kam var piekļūt, izmantojot vārtziņa operētājsistēmu
  , arī attiecībā uz interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēju izvēles iespējām galalietotājiem;

, kam var piekļūt, izmantojot vārtziņa operētājsistēmu

| (e) | tehniski
  vai citādi
  neierobežo galalietotāju iespējas mainīt un abonēt dažādas lietojumprogrammas un pakalpojumus, arī attiecībā uz interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēju izvēles iespējām galalietotājiem; |
| --- | --- |

(e)

tehniski
  vai citādi
  neierobežo galalietotāju iespējas mainīt un abonēt dažādas lietojumprogrammas un pakalpojumus, arī attiecībā uz interneta piekļuves pakalpojuma sniedzēju izvēles iespējām galalietotājiem;

vai citādi

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | atturas no prakses, kas liedz galalietotājiem iespēju atteikties no platformas pamatpakalpojuma abonēšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

atturas no prakses, kas liedz galalietotājiem iespēju atteikties no platformas pamatpakalpojuma abonēšanas;

atturas no prakses, kas liedz galalietotājiem iespēju atteikties no platformas pamatpakalpojuma abonēšanas;

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | ļauj komerciālajiem lietotājiem un
  papildpakalpojumu sniedzējiem
  piekļūt un nodrošināt sadarbspēju ar
  tiem pašiem
  operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras
  līdzekļiem
  ,
  kas
  ir
  pieejami
  vārtzinim vai
  ko tas izmanto jebkādu papildpakalpojumu sniegšanā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

ļauj komerciālajiem lietotājiem un
  papildpakalpojumu sniedzējiem
  piekļūt un nodrošināt sadarbspēju ar
  tiem pašiem
  operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras
  līdzekļiem
  ,
  kas
  ir
  pieejami
  vārtzinim vai
  ko tas izmanto jebkādu papildpakalpojumu sniegšanā
  ;

papildpakalpojumu sniedzējiem

tiem pašiem

līdzekļiem

kas

pieejami

ko tas izmanto jebkādu papildpakalpojumu sniegšanā

| (f) | ļauj komerciālajiem lietotājiem
  , pakalpojumu sniedzējiem
  un
  aparatūras nodrošinātājiem bez maksas
  piekļūt un nodrošināt sadarbspēju ar
  tām pašām aparatūras un programmatūras funkcijām, kurām piekļūst vai kuras kontrolē, izmantojot operētājsistēmu, ar noteikumu, ka operētājsistēma ir identificēta saskaņā ar 3. panta 7. punktu, un kuras ir pieejamas vārtziņa sniegtajiem pakalpojumiem vai aparatūrai. Papildpakalpojumu sniedzējiem turklāt ir atļauta piekļuve tām pašām
  operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras
  funkcijām un sadarbspēja ar tām neatkarīgi no tā
  ,
  vai minētās programmatūras funkcijas
  ir
  daļa no operētājsistēmas, kuras ir pieejamas vārtziņa sniegtajiem papildpakalpojumiem. Vārtzinim nav liegts veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka sadarbspēja neapdraud vārtziņa nodrošinātās operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras funkciju integritāti vai netraucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību, ja vien vārtzinis šādus samērīgus pasākumus pienācīgi pamato; |
| --- | --- |

(f)

ļauj komerciālajiem lietotājiem
  , pakalpojumu sniedzējiem
  un
  aparatūras nodrošinātājiem bez maksas
  piekļūt un nodrošināt sadarbspēju ar
  tām pašām aparatūras un programmatūras funkcijām, kurām piekļūst vai kuras kontrolē, izmantojot operētājsistēmu, ar noteikumu, ka operētājsistēma ir identificēta saskaņā ar 3. panta 7. punktu, un kuras ir pieejamas vārtziņa sniegtajiem pakalpojumiem vai aparatūrai. Papildpakalpojumu sniedzējiem turklāt ir atļauta piekļuve tām pašām
  operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras
  funkcijām un sadarbspēja ar tām neatkarīgi no tā
  ,
  vai minētās programmatūras funkcijas
  ir
  daļa no operētājsistēmas, kuras ir pieejamas vārtziņa sniegtajiem papildpakalpojumiem. Vārtzinim nav liegts veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka sadarbspēja neapdraud vārtziņa nodrošinātās operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras funkciju integritāti vai netraucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību, ja vien vārtzinis šādus samērīgus pasākumus pienācīgi pamato;

, pakalpojumu sniedzējiem

aparatūras nodrošinātājiem bez maksas

tām pašām aparatūras un programmatūras funkcijām, kurām piekļūst vai kuras kontrolē, izmantojot operētājsistēmu, ar noteikumu, ka operētājsistēma ir identificēta saskaņā ar 3. panta 7. punktu, un kuras ir pieejamas vārtziņa sniegtajiem pakalpojumiem vai aparatūrai. Papildpakalpojumu sniedzējiem turklāt ir atļauta piekļuve tām pašām

funkcijām un sadarbspēja ar tām neatkarīgi no tā

vai minētās programmatūras funkcijas

daļa no operētājsistēmas, kuras ir pieejamas vārtziņa sniegtajiem papildpakalpojumiem. Vārtzinim nav liegts veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka sadarbspēja neapdraud vārtziņa nodrošinātās operētājsistēmas, aparatūras vai programmatūras funkciju integritāti vai netraucē galalietotāju datu aizsardzību vai kiberdrošību, ja vien vārtzinis šādus samērīgus pasākumus pienācīgi pamato;

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | ļauj visiem numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar no vārtziņu numura neatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 7. punktu. Starpsavienojumu nodrošina objektīvi tādos pašos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim, tā meitasuzņēmumiem vai partneriem vai kādus tie izmanto, un tādējādi nodrošina funkcionālu mijiedarbību ar šiem pakalpojumiem, vienlaikus garantējot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

ļauj visiem numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar no vārtziņu numura neatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 7. punktu. Starpsavienojumu nodrošina objektīvi tādos pašos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim, tā meitasuzņēmumiem vai partneriem vai kādus tie izmanto, un tādējādi nodrošina funkcionālu mijiedarbību ar šiem pakalpojumiem, vienlaikus garantējot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni;

ļauj visiem numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar no vārtziņu numura neatkarīgiem starppersonu sakaru pakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 7. punktu. Starpsavienojumu nodrošina objektīvi tādos pašos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim, tā meitasuzņēmumiem vai partneriem vai kādus tie izmanto, un tādējādi nodrošina funkcionālu mijiedarbību ar šiem pakalpojumiem, vienlaikus garantējot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni;

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – fb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fb) | ļauj visiem sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar vārtziņu sociālo tīklu pakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 7. punktu. Starpsavienojumu nodrošina tādos pašos objektīvajos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim, tā meitasuzņēmumiem vai partneriem vai kādus tie izmanto, tādējādi nodrošinot funkcionālu mijiedarbību ar šiem pakalpojumiem un vienlaikus garantējot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni. Uz šā pienākuma pildīšanu attiecas Komisijas precizēti norādījumi, kas izklāstīti 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fb)

(fb)

ļauj visiem sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar vārtziņu sociālo tīklu pakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 7. punktu. Starpsavienojumu nodrošina tādos pašos objektīvajos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim, tā meitasuzņēmumiem vai partneriem vai kādus tie izmanto, tādējādi nodrošinot funkcionālu mijiedarbību ar šiem pakalpojumiem un vienlaikus garantējot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni. Uz šā pienākuma pildīšanu attiecas Komisijas precizēti norādījumi, kas izklāstīti 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

ļauj visiem sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem pēc to pieprasījuma un bez maksas veikt starpsavienojumu ar vārtziņu sociālo tīklu pakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. panta 7. punktu. Starpsavienojumu nodrošina tādos pašos objektīvajos apstākļos un kvalitātē, kādi ir pieejami vārtzinim, tā meitasuzņēmumiem vai partneriem vai kādus tie izmanto, tādējādi nodrošinot funkcionālu mijiedarbību ar šiem pakalpojumiem un vienlaikus garantējot augstu drošības un persondatu aizsardzības līmeni. Uz šā pienākuma pildīšanu attiecas Komisijas precizēti norādījumi, kas izklāstīti 10. panta 2. punkta b) apakšpunktā;

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | pēc pieprasījuma un bez maksas sniedz reklāmdevējiem un izdevējiem piekļuvi vārtziņa veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas reklāmdevējiem un izdevējiem vajadzīga, lai veiktu neatkarīgu pārbaudi par reklāmu resursiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

pēc pieprasījuma un bez maksas sniedz reklāmdevējiem un izdevējiem piekļuvi vārtziņa veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas reklāmdevējiem un izdevējiem vajadzīga, lai veiktu neatkarīgu pārbaudi par reklāmu resursiem;

| (g) | pēc pieprasījuma un bez maksas sniedz reklāmdevējiem un izdevējiem
  vai trešām personām, ko pilnvarojuši reklāmdevēji un izdevēji,
  piekļuvi vārtziņa veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas reklāmdevējiem un izdevējiem vajadzīga, lai veiktu neatkarīgu pārbaudi par reklāmu resursiem
  , tostarp piekļuvi apkopotiem un neapkopotiem datiem un veiktspējas datiem tādā veidā, kas ļautu reklāmdevējiem un izdevējiem izmantot pašiem savus pārbaudes un mērījumu rīkus vārtziņu sniegto pamatpakalpojumu veiktspējas novērtēšanai
  ; |
| --- | --- |

(g)

pēc pieprasījuma un bez maksas sniedz reklāmdevējiem un izdevējiem
  vai trešām personām, ko pilnvarojuši reklāmdevēji un izdevēji,
  piekļuvi vārtziņa veiktspējas mērīšanas rīkiem un informācijai, kas reklāmdevējiem un izdevējiem vajadzīga, lai veiktu neatkarīgu pārbaudi par reklāmu resursiem
  , tostarp piekļuvi apkopotiem un neapkopotiem datiem un veiktspējas datiem tādā veidā, kas ļautu reklāmdevējiem un izdevējiem izmantot pašiem savus pārbaudes un mērījumu rīkus vārtziņu sniegto pamatpakalpojumu veiktspējas novērtēšanai
  ;

vai trešām personām, ko pilnvarojuši reklāmdevēji un izdevēji,

, tostarp piekļuvi apkopotiem un neapkopotiem datiem un veiktspējas datiem tādā veidā, kas ļautu reklāmdevējiem un izdevējiem izmantot pašiem savus pārbaudes un mērījumu rīkus vārtziņu sniegto pamatpakalpojumu veiktspējas novērtēšanai

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | nodrošina komerciālā lietotāja
  vai galalietotāja
  darbības rezultātā ģenerēto
  datu faktisku pārnesamību un
  it sevišķi nodrošina galalietotājiem
  rīkus, kuri palīdz īstenot datu pārnesamību, kā noteikts Regulā (ES) 2016/679, tai skaitā nodrošina nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

nodrošina komerciālā lietotāja
  vai galalietotāja
  darbības rezultātā ģenerēto
  datu faktisku pārnesamību un
  it sevišķi nodrošina galalietotājiem
  rīkus, kuri palīdz īstenot datu pārnesamību, kā noteikts Regulā (ES) 2016/679, tai skaitā nodrošina nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi;

nodrošina komerciālā lietotāja

darbības rezultātā ģenerēto

it sevišķi nodrošina galalietotājiem

| (h) | galalietotājiem
  vai galalietotāja
  pilnvarotām trešām personām pēc viņu pieprasījuma un bez maksas nodrošina to galalietotāja sniegto
  datu faktisku pārnesamību
  , kas ģenerēti viņu darbības rezultātā saistībā ar attiecīgo platformas pamatpakalpojumu izmantošanu,
  un
  cita starpā bez maksas nodrošina
  rīkus, kuri palīdz
  faktiski
  īstenot
  šādu
  datu pārnesamību, kā noteikts Regulā (ES) 2016/679,
  un
  tai skaitā nodrošina nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi; |
| --- | --- |

(h)

galalietotājiem
  vai galalietotāja
  pilnvarotām trešām personām pēc viņu pieprasījuma un bez maksas nodrošina to galalietotāja sniegto
  datu faktisku pārnesamību
  , kas ģenerēti viņu darbības rezultātā saistībā ar attiecīgo platformas pamatpakalpojumu izmantošanu,
  un
  cita starpā bez maksas nodrošina
  rīkus, kuri palīdz
  faktiski
  īstenot
  šādu
  datu pārnesamību, kā noteikts Regulā (ES) 2016/679,
  un
  tai skaitā nodrošina nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi;

galalietotājiem

pilnvarotām trešām personām pēc viņu pieprasījuma un bez maksas nodrošina to galalietotāja sniegto

, kas ģenerēti viņu darbības rezultātā saistībā ar attiecīgo platformas pamatpakalpojumu izmantošanu,

cita starpā bez maksas nodrošina

faktiski

šādu

un

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | nodrošina komerciālajiem lietotājiem vai komerciālā lietotāja pilnvarotām trešām personām bezmaksas,
  faktisku, kvalitatīvu,
  nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi un iespēju izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas tiek sniegti vai ģenerēti saistībā ar to, kā šie komerciālie lietotāji izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai galalietotāji izmanto produktus vai pakalpojumus, kurus sniedz šie komerciālie lietotāji; persondatu gadījumā — piekļuvi un iespēju izmantot nodrošina tikai tad, ja šāda piekļuve un izmantošana ir tieši saistīta ar to, ka galalietotājs izmanto attiecīgā komerciālā lietotāja piedāvātos produktus vai pakalpojumus ar attiecīgā platformas pamatpakalpojuma starpniecību, un ja galalietotājs izvēlas šādu kopīgošanu, sniedzot piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

nodrošina komerciālajiem lietotājiem vai komerciālā lietotāja pilnvarotām trešām personām bezmaksas,
  faktisku, kvalitatīvu,
  nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi un iespēju izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas tiek sniegti vai ģenerēti saistībā ar to, kā šie komerciālie lietotāji izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai galalietotāji izmanto produktus vai pakalpojumus, kurus sniedz šie komerciālie lietotāji; persondatu gadījumā — piekļuvi un iespēju izmantot nodrošina tikai tad, ja šāda piekļuve un izmantošana ir tieši saistīta ar to, ka galalietotājs izmanto attiecīgā komerciālā lietotāja piedāvātos produktus vai pakalpojumus ar attiecīgā platformas pamatpakalpojuma starpniecību, un ja galalietotājs izvēlas šādu kopīgošanu, sniedzot piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē;

faktisku, kvalitatīvu,

| (i) | nodrošina komerciālajiem lietotājiem vai komerciālā lietotāja pilnvarotām trešām personām
  pēc viņu pieprasījuma
  bezmaksas, nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi un iespēju izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas tiek sniegti vai ģenerēti saistībā ar to, kā šie komerciālie lietotāji izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai
  vārtziņa piedāvātos papildpakalpojumus vai
  galalietotāji izmanto produktus vai pakalpojumus, kurus sniedz šie komerciālie lietotāji;
  tas ietver iespēju un nepieciešamos rīkus pēc komerciālā lietotāja pieprasījuma piekļūt datiem “in-situ” un analizēt tos bez vārtziņa veiktas pārsūtīšanas;
  persondatu gadījumā — piekļuvi un iespēju izmantot nodrošina tikai tad, ja šāda piekļuve un izmantošana ir tieši saistīta ar to, ka galalietotājs izmanto attiecīgā komerciālā lietotāja piedāvātos produktus vai pakalpojumus ar attiecīgā platformas pamatpakalpojuma starpniecību, un ja galalietotājs izvēlas šādu kopīgošanu, sniedzot piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē; |
| --- | --- |

(i)

nodrošina komerciālajiem lietotājiem vai komerciālā lietotāja pilnvarotām trešām personām
  pēc viņu pieprasījuma
  bezmaksas, nepārtrauktu un reāllaika piekļuvi un iespēju izmantot apkopotus vai neapkopotus datus, kas tiek sniegti vai ģenerēti saistībā ar to, kā šie komerciālie lietotāji izmanto attiecīgos platformas pamatpakalpojumus vai
  vārtziņa piedāvātos papildpakalpojumus vai
  galalietotāji izmanto produktus vai pakalpojumus, kurus sniedz šie komerciālie lietotāji;
  tas ietver iespēju un nepieciešamos rīkus pēc komerciālā lietotāja pieprasījuma piekļūt datiem “in-situ” un analizēt tos bez vārtziņa veiktas pārsūtīšanas;
  persondatu gadījumā — piekļuvi un iespēju izmantot nodrošina tikai tad, ja šāda piekļuve un izmantošana ir tieši saistīta ar to, ka galalietotājs izmanto attiecīgā komerciālā lietotāja piedāvātos produktus vai pakalpojumus ar attiecīgā platformas pamatpakalpojuma starpniecību, un ja galalietotājs izvēlas šādu kopīgošanu, sniedzot piekrišanu Regulas (ES) 2016/679 nozīmē;

pēc viņu pieprasījuma

vārtziņa piedāvātos papildpakalpojumus vai

tas ietver iespēju un nepieciešamos rīkus pēc komerciālā lietotāja pieprasījuma piekļūt datiem “in-situ” un analizēt tos bez vārtziņa veiktas pārsūtīšanas;

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – k apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | piemēro komerciālajiem lietotājiem godīgus un nediskriminējošus vispārējos nosacījumus attiecībā uz piekļuvi
  savam lietojumprogrammu veikalam
  , kas
  noteikts
  saskaņā ar šīs regulas 3. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(k)

piemēro komerciālajiem lietotājiem godīgus un nediskriminējošus vispārējos nosacījumus attiecībā uz piekļuvi
  savam lietojumprogrammu veikalam
  , kas
  noteikts
  saskaņā ar šīs regulas 3. pantu.

savam lietojumprogrammu veikalam

noteikts

| (k) | piemēro komerciālajiem lietotājiem
  pārredzamus,
  godīgus
  , saprātīgus
  un nediskriminējošus vispārējos nosacījumus
  vai nosacījumus, kas nav mazāk labvēlīgi par nosacījumiem, kurus piemēro saviem pakalpojumiem
  attiecībā uz piekļuvi
  saviem platformas pamatpakalpojumiem
  , kas
  noteikti
  saskaņā ar šīs regulas 3. pantu. |
| --- | --- |

(k)

piemēro komerciālajiem lietotājiem
  pārredzamus,
  godīgus
  , saprātīgus
  un nediskriminējošus vispārējos nosacījumus
  vai nosacījumus, kas nav mazāk labvēlīgi par nosacījumiem, kurus piemēro saviem pakalpojumiem
  attiecībā uz piekļuvi
  saviem platformas pamatpakalpojumiem
  , kas
  noteikti
  saskaņā ar šīs regulas 3. pantu.

pārredzamus,

, saprātīgus

vai nosacījumus, kas nav mazāk labvēlīgi par nosacījumiem, kurus piemēro saviem pakalpojumiem

saviem platformas pamatpakalpojumiem

noteikti

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6
  . pants – 2. punkts | 5
  . pants – 2. punkts |
| 2.   Šā panta 1. punkta
  a
  ) apakšpunktā publiski nepieejami dati ietver jebkādus apkopotus vai neapkopotus datus, ko ģenerē komerciālie lietotāji un ko var iegūt vai apkopot no komerciālo lietotāju vai to klientu komercdarbībām vārtziņa platformas pamatpakalpojumā. | 2.   Šā panta 1. punkta
  ga
  ) apakšpunktā publiski nepieejami dati ietver jebkādus apkopotus vai neapkopotus datus, ko ģenerē komerciālie lietotāji un ko var iegūt vai apkopot no komerciālo lietotāju vai to klientu komercdarbībām vārtziņa platformas pamatpakalpojumā
  vai papildpakalpojumos
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6
  . pants – 2. punkts

6

5
  . pants – 2. punkts

5

2.   Šā panta 1. punkta
  a
  ) apakšpunktā publiski nepieejami dati ietver jebkādus apkopotus vai neapkopotus datus, ko ģenerē komerciālie lietotāji un ko var iegūt vai apkopot no komerciālo lietotāju vai to klientu komercdarbībām vārtziņa platformas pamatpakalpojumā.

2.   Šā panta 1. punkta
  ga
  ) apakšpunktā publiski nepieejami dati ietver jebkādus apkopotus vai neapkopotus datus, ko ģenerē komerciālie lietotāji un ko var iegūt vai apkopot no komerciālo lietotāju vai to klientu komercdarbībām vārtziņa platformas pamatpakalpojumā
  vai papildpakalpojumos
  .

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Pasākumi, ko vārtzinis īsteno
  , lai nodrošinātu atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem,
  ir iedarbīgi attiecīgā pienākuma mērķa sasniegšanai
  . Vārtzinis nodrošina, ka
  šie
  pasākumi
  tiek īstenoti
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī ar tiesību aktiem par kiberdrošību, patērētāju tiesību aizsardzību un produktu drošību. | 1.   
  Vārtzinis veic efektīvus pasākumus
  , lai nodrošinātu atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem,
  un pēc pieprasījuma pierāda šo atbilstību
  . Vārtzinis nodrošina, ka pasākumi
  , ko tas veic, ir
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī ar tiesību aktiem par kiberdrošību, patērētāju tiesību aizsardzību un produktu drošību
  , turklāt tie atbilst piekļūstamības prasībām attiecībā uz personām ar invaliditāti saskaņā ar Direktīvu 2019/882
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Pasākumi, ko vārtzinis īsteno
  , lai nodrošinātu atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem,
  ir iedarbīgi attiecīgā pienākuma mērķa sasniegšanai
  . Vārtzinis nodrošina, ka
  šie
  pasākumi
  tiek īstenoti
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī ar tiesību aktiem par kiberdrošību, patērētāju tiesību aizsardzību un produktu drošību.

1.   
  Vārtzinis veic efektīvus pasākumus
  , lai nodrošinātu atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem,
  un pēc pieprasījuma pierāda šo atbilstību
  . Vārtzinis nodrošina, ka pasākumi
  , ko tas veic, ir
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK, kā arī ar tiesību aktiem par kiberdrošību, patērētāju tiesību aizsardzību un produktu drošību
  , turklāt tie atbilst piekļūstamības prasībām attiecībā uz personām ar invaliditāti saskaņā ar Direktīvu 2019/882
  .

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Sešu mēnešu laikā pēc vārtziņa statusa piešķiršanas un atbilstīgi 3. panta 8. punktam vārtzinis iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā detalizēti un pārredzami apraksta pasākumus, kas veikti nolūkā nodrošināt 5. un 6. pantā paredzēto pienākumu izpildi. Šo ziņojumu atjaunina vismaz reizi gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Sešu mēnešu laikā pēc vārtziņa statusa piešķiršanas un atbilstīgi 3. panta 8. punktam vārtzinis iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā detalizēti un pārredzami apraksta pasākumus, kas veikti nolūkā nodrošināt 5. un 6. pantā paredzēto pienākumu izpildi. Šo ziņojumu atjaunina vismaz reizi gadā.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.b punkts (jauns)

7. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Kopā ar 1.a punktā minēto ziņojumu un tajā pašā termiņā vārtzinis sniedz Komisijai sava ziņojuma nekonfidenciālu kopsavilkumu, ko Komisija nekavējoties publicēs. Nekonfidenciālo kopsavilkumu atjaunina vismaz reizi gadā saskaņā ar detalizēto ziņojumu. |
| | Ja vārtzinim ir pamatotas šaubas par piemēroto atbilstības nodrošināšanas metodi vai metodēm, nolūkā izpildīt 6. pantā noteiktos pienākumus vārtzinis var pieprasīt Komisijai iesaistīties procesā, kurā saņem pieprasījumus sniegt paskaidrojumus un atbild uz tiem, un pēc tam sīkāk precizē attiecīgos pasākumus, kas vārtzinim jāveic nolūkā efektīvi un samērīgi izpildīt minētos pienākumus. Sīkāks 6. pantā noteikto pienākumu precizējums attiecas tikai uz jautājumiem, kas saistīti ar pienākumu efektīvas un samērīgas izpildes nodrošināšanu. Ja Komisija to dara, tā var nolemt apspriesties ar trešām personām, kuru viedokli tā uzskata par noderīgu saistībā ar pasākumiem, kas vārtzinim ir jāveic. Procesa ilgums nepārsniedz 3. panta 8. punktā noteikto termiņu ar iespēju pēc Komisijas ieskatiem to pagarināt par diviem mēnešiem, ja dialoga process nav pabeigts pirms minētā laikposma beigām. |
| | Komisija saglabā rīcības brīvību, lemjot par to, vai iesaistīties šādā procesā, un pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un pienācīga procesa principus. Ja Komisija nolemj neiesaistīties šādā procesā, tā attiecīgajam vārtzinim sniedz rakstisku pamatojumu. Šā procesa beigās Komisija var arī ar lēmumu noteikt pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim ir jāveic un kas izriet no 1.b punktā izklāstītā procesa pabeigšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Kopā ar 1.a punktā minēto ziņojumu un tajā pašā termiņā vārtzinis sniedz Komisijai sava ziņojuma nekonfidenciālu kopsavilkumu, ko Komisija nekavējoties publicēs. Nekonfidenciālo kopsavilkumu atjaunina vismaz reizi gadā saskaņā ar detalizēto ziņojumu.

Ja vārtzinim ir pamatotas šaubas par piemēroto atbilstības nodrošināšanas metodi vai metodēm, nolūkā izpildīt 6. pantā noteiktos pienākumus vārtzinis var pieprasīt Komisijai iesaistīties procesā, kurā saņem pieprasījumus sniegt paskaidrojumus un atbild uz tiem, un pēc tam sīkāk precizē attiecīgos pasākumus, kas vārtzinim jāveic nolūkā efektīvi un samērīgi izpildīt minētos pienākumus. Sīkāks 6. pantā noteikto pienākumu precizējums attiecas tikai uz jautājumiem, kas saistīti ar pienākumu efektīvas un samērīgas izpildes nodrošināšanu. Ja Komisija to dara, tā var nolemt apspriesties ar trešām personām, kuru viedokli tā uzskata par noderīgu saistībā ar pasākumiem, kas vārtzinim ir jāveic. Procesa ilgums nepārsniedz 3. panta 8. punktā noteikto termiņu ar iespēju pēc Komisijas ieskatiem to pagarināt par diviem mēnešiem, ja dialoga process nav pabeigts pirms minētā laikposma beigām.

Ja vārtzinim ir pamatotas šaubas par piemēroto atbilstības nodrošināšanas metodi vai metodēm, nolūkā izpildīt 6. pantā noteiktos pienākumus vārtzinis var pieprasīt Komisijai iesaistīties procesā, kurā saņem pieprasījumus sniegt paskaidrojumus un atbild uz tiem, un pēc tam sīkāk precizē attiecīgos pasākumus, kas vārtzinim jāveic nolūkā efektīvi un samērīgi izpildīt minētos pienākumus. Sīkāks 6. pantā noteikto pienākumu precizējums attiecas tikai uz jautājumiem, kas saistīti ar pienākumu efektīvas un samērīgas izpildes nodrošināšanu. Ja Komisija to dara, tā var nolemt apspriesties ar trešām personām, kuru viedokli tā uzskata par noderīgu saistībā ar pasākumiem, kas vārtzinim ir jāveic. Procesa ilgums nepārsniedz 3. panta 8. punktā noteikto termiņu ar iespēju pēc Komisijas ieskatiem to pagarināt par diviem mēnešiem, ja dialoga process nav pabeigts pirms minētā laikposma beigām.

Komisija saglabā rīcības brīvību, lemjot par to, vai iesaistīties šādā procesā, un pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un pienācīga procesa principus. Ja Komisija nolemj neiesaistīties šādā procesā, tā attiecīgajam vārtzinim sniedz rakstisku pamatojumu. Šā procesa beigās Komisija var arī ar lēmumu noteikt pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim ir jāveic un kas izriet no 1.b punktā izklāstītā procesa pabeigšanas.

Komisija saglabā rīcības brīvību, lemjot par to, vai iesaistīties šādā procesā, un pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgas attieksmes, proporcionalitātes un pienācīga procesa principus. Ja Komisija nolemj neiesaistīties šādā procesā, tā attiecīgajam vārtzinim sniedz rakstisku pamatojumu. Šā procesa beigās Komisija var arī ar lēmumu noteikt pasākumus, kas attiecīgajam vārtzinim ir jāveic un kas izriet no 1.b punktā izklāstītā procesa pabeigšanas.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja Komisija konstatē, ka pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot saskaņā ar 1. punktu vai ko tas ir īstenojis, nenodrošina faktisku atbilstību 6. pantā noteiktajiem attiecīgajiem pienākumiem, tā var ar lēmumu noteikt pasākumus, kas jāīsteno attiecīgajam vārtzinim. Komisija šādu lēmumu pieņem
  sešu
  mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu. | 2.   Ja Komisija konstatē, ka pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot saskaņā ar 1. punktu vai ko tas ir īstenojis, nenodrošina faktisku atbilstību 6. pantā noteiktajiem attiecīgajiem pienākumiem, tā var ar lēmumu noteikt pasākumus, kas jāīsteno attiecīgajam vārtzinim. Komisija šādu lēmumu pieņem
  pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā četru
  mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja Komisija konstatē, ka pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot saskaņā ar 1. punktu vai ko tas ir īstenojis, nenodrošina faktisku atbilstību 6. pantā noteiktajiem attiecīgajiem pienākumiem, tā var ar lēmumu noteikt pasākumus, kas jāīsteno attiecīgajam vārtzinim. Komisija šādu lēmumu pieņem
  sešu
  mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu.

2.   Ja Komisija konstatē, ka pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot saskaņā ar 1. punktu vai ko tas ir īstenojis, nenodrošina faktisku atbilstību 6. pantā noteiktajiem attiecīgajiem pienākumiem, tā var ar lēmumu noteikt pasākumus, kas jāīsteno attiecīgajam vārtzinim. Komisija šādu lēmumu pieņem
  pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā četru
  mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu.

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar 2. punktu, Komisija paziņo savus sākotnējos konstatējumus trīs mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, lai pilnvērtīgi novērstu sākotnējos konstatējumos aprakstītos trūkumus. | 4.   Lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar 2. punktu, Komisija paziņo savus sākotnējos konstatējumus
  un publicē īsu kopsavilkumu pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā
  divu mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, lai pilnvērtīgi novērstu sākotnējos konstatējumos aprakstītos trūkumus.
  Komisija var nolemt uzaicināt ieinteresētās trešās personas iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko Komisija nosaka savā publikācijā. To publicējot, Komisija pienācīgi ņem vērā uzņēmumu likumīgās intereses aizsargāt savu komercnoslēpumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar 2. punktu, Komisija paziņo savus sākotnējos konstatējumus trīs mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, lai pilnvērtīgi novērstu sākotnējos konstatējumos aprakstītos trūkumus.

4.   Lai pieņemtu lēmumu saskaņā ar 2. punktu, Komisija paziņo savus sākotnējos konstatējumus
  un publicē īsu kopsavilkumu pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā ne vēlāk kā
  divu mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno platformas pamatpakalpojumu sniedzējam, lai pilnvērtīgi novērstu sākotnējos konstatējumos aprakstītos trūkumus.
  Komisija var nolemt uzaicināt ieinteresētās trešās personas iesniegt savus apsvērumus termiņā, ko Komisija nosaka savā publikācijā. To publicējot, Komisija pienācīgi ņem vērā uzņēmumu likumīgās intereses aizsargāt savu komercnoslēpumu.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 7. punkts

7. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Vārtzinis var pieprasīt Komisijai uzsākt procedūru saskaņā ar 18. pantu, lai noteiktu, vai pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot vai ir īstenojis saskaņā ar 6. pantu, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi. Savā pieprasījumā vārtzinis
  var ietvert
  pamatotu iesniegumu, kurā ir paskaidrots, kādēļ pasākumi, ko tas plāno īstenot vai ir īstenojis, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi. | 7.   Vārtzinis
  3. panta 8. punktā noteiktajā īstenošanas termiņā
  var pieprasīt Komisijai uzsākt procedūru saskaņā ar 18. pantu, lai noteiktu, vai pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot vai ir īstenojis saskaņā ar 6. pantu, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi. Savā pieprasījumā vārtzinis
  ietver
  pamatotu iesniegumu, kurā ir paskaidrots, kādēļ pasākumi, ko tas plāno īstenot vai ir īstenojis, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi.
  Komisija lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Vārtzinis var pieprasīt Komisijai uzsākt procedūru saskaņā ar 18. pantu, lai noteiktu, vai pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot vai ir īstenojis saskaņā ar 6. pantu, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi. Savā pieprasījumā vārtzinis
  var ietvert
  pamatotu iesniegumu, kurā ir paskaidrots, kādēļ pasākumi, ko tas plāno īstenot vai ir īstenojis, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi.

7.   Vārtzinis
  3. panta 8. punktā noteiktajā īstenošanas termiņā
  var pieprasīt Komisijai uzsākt procedūru saskaņā ar 18. pantu, lai noteiktu, vai pasākumi, ko vārtzinis plāno īstenot vai ir īstenojis saskaņā ar 6. pantu, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi. Savā pieprasījumā vārtzinis
  ietver
  pamatotu iesniegumu, kurā ir paskaidrots, kādēļ pasākumi, ko tas plāno īstenot vai ir īstenojis, konkrētajos apstākļos faktiski sasniedz attiecīgā pienākuma mērķi.
  Komisija lēmumu pieņem sešu mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu.

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var izņēmuma kārtā pilnībā vai daļēji apturēt kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteikta pienākuma izpildi attiecībā uz platformas pamatpakalpojumu, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, ja vārtzinis pierāda, ka konkrētā pienākuma izpilde apdraudētu vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā tādu ārkārtas apstākļu dēļ, kurus vārtzinis nespēj kontrolēt, un tikai tiktāl, cik tas vajadzīgs, lai novērstu šādu apdraudējumu vārtziņa dzīvotspējai. Komisija cenšas apturēšanas lēmumu pieņemt nekavējoties un ne
  vēlāk
  kā
  3 mēnešus
  pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas. | 1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var izņēmuma kārtā pilnībā vai daļēji apturēt kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteikta pienākuma izpildi attiecībā uz platformas pamatpakalpojumu, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, ja vārtzinis pierāda, ka konkrētā pienākuma izpilde apdraudētu vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā tādu ārkārtas apstākļu dēļ, kurus vārtzinis nespēj kontrolēt, un tikai tiktāl, cik tas vajadzīgs, lai novērstu šādu apdraudējumu vārtziņa dzīvotspējai. Komisija cenšas apturēšanas lēmumu pieņemt nekavējoties, bet ne
  ilgāk
  kā
  trīs mēnešu laikā
  pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas.
  Lēmumam par apturēšanu pievieno pamatotu paziņojumu, kurā paskaidro apturēšanas iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var izņēmuma kārtā pilnībā vai daļēji apturēt kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteikta pienākuma izpildi attiecībā uz platformas pamatpakalpojumu, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, ja vārtzinis pierāda, ka konkrētā pienākuma izpilde apdraudētu vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā tādu ārkārtas apstākļu dēļ, kurus vārtzinis nespēj kontrolēt, un tikai tiktāl, cik tas vajadzīgs, lai novērstu šādu apdraudējumu vārtziņa dzīvotspējai. Komisija cenšas apturēšanas lēmumu pieņemt nekavējoties un ne
  vēlāk
  kā
  3 mēnešus
  pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas.

1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var izņēmuma kārtā pilnībā vai daļēji apturēt kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteikta pienākuma izpildi attiecībā uz platformas pamatpakalpojumu, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, ja vārtzinis pierāda, ka konkrētā pienākuma izpilde apdraudētu vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā tādu ārkārtas apstākļu dēļ, kurus vārtzinis nespēj kontrolēt, un tikai tiktāl, cik tas vajadzīgs, lai novērstu šādu apdraudējumu vārtziņa dzīvotspējai. Komisija cenšas apturēšanas lēmumu pieņemt nekavējoties, bet ne
  ilgāk
  kā
  trīs mēnešu laikā
  pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas.
  Lēmumam par apturēšanu pievieno pamatotu paziņojumu, kurā paskaidro apturēšanas iemeslus.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja apturēšanu piešķir saskaņā ar 1. punktu, Komisija reizi gadā pārskata savu apturēšanas lēmumu. Pēc šādas pārskatīšanas Komisija vai nu atceļ apturēšanu, vai arī lemj, ka joprojām ir izpildīti 1. punkta nosacījumi. | 2.   Ja apturēšanu piešķir saskaņā ar 1. punktu, Komisija reizi gadā pārskata savu apturēšanas lēmumu. Pēc šādas pārskatīšanas Komisija vai nu
  pilnībā vai daļēji
  atceļ apturēšanu, vai arī lemj, ka joprojām ir izpildīti 1. punkta nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja apturēšanu piešķir saskaņā ar 1. punktu, Komisija reizi gadā pārskata savu apturēšanas lēmumu. Pēc šādas pārskatīšanas Komisija vai nu atceļ apturēšanu, vai arī lemj, ka joprojām ir izpildīti 1. punkta nosacījumi.

2.   Ja apturēšanu piešķir saskaņā ar 1. punktu, Komisija reizi gadā pārskata savu apturēšanas lēmumu. Pēc šādas pārskatīšanas Komisija vai nu
  pilnībā vai daļēji
  atceļ apturēšanu, vai arī lemj, ka joprojām ir izpildīti 1. punkta nosacījumi.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 1. daļa

8. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var provizoriski apturēt attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu. | Steidzamos gadījumos
  Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var provizoriski apturēt attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var provizoriski apturēt attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu.

Steidzamos gadījumos
  Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma var provizoriski apturēt attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu.

Steidzamos gadījumos

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

8. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Novērtējot pieprasījumu, Komisija it sevišķi ņem vērā konkrētā pienākuma izpildes ietekmi uz vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā, kā arī uz trešām personām. Apturēšana var būt atkarīga no nosacījumiem un pienākumiem, kurus Komisija nosaka, lai nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp šīm interesēm un šīs regulas mērķiem. Šādu pieprasījumu var iesniegt un apstiprināt laikā, kamēr tiek gaidīts Komisijas novērtējums saskaņā ar 1. punktu. | Novērtējot pieprasījumu, Komisija it sevišķi ņem vērā konkrētā pienākuma izpildes ietekmi uz vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā, kā arī uz trešām personām
  , jo īpaši uz mazākiem komerciālajiem lietotājiem un patērētājiem
  . Apturēšana var būt atkarīga no nosacījumiem un pienākumiem, kurus Komisija nosaka, lai nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp šīm interesēm un šīs regulas mērķiem. Šādu pieprasījumu var iesniegt un apstiprināt laikā, kamēr tiek gaidīts Komisijas novērtējums saskaņā ar 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Novērtējot pieprasījumu, Komisija it sevišķi ņem vērā konkrētā pienākuma izpildes ietekmi uz vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā, kā arī uz trešām personām. Apturēšana var būt atkarīga no nosacījumiem un pienākumiem, kurus Komisija nosaka, lai nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp šīm interesēm un šīs regulas mērķiem. Šādu pieprasījumu var iesniegt un apstiprināt laikā, kamēr tiek gaidīts Komisijas novērtējums saskaņā ar 1. punktu.

Novērtējot pieprasījumu, Komisija it sevišķi ņem vērā konkrētā pienākuma izpildes ietekmi uz vārtziņa darbības ekonomisko dzīvotspēju Savienībā, kā arī uz trešām personām
  , jo īpaši uz mazākiem komerciālajiem lietotājiem un patērētājiem
  . Apturēšana var būt atkarīga no nosacījumiem un pienākumiem, kurus Komisija nosaka, lai nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp šīm interesēm un šīs regulas mērķiem. Šādu pieprasījumu var iesniegt un apstiprināt laikā, kamēr tiek gaidīts Komisijas novērtējums saskaņā ar 1. punktu.

, jo īpaši uz mazākiem komerciālajiem lietotājiem un patērētājiem

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbrīvojums
  sevišķi svarīgu
  sabiedrības
  interešu
  dēļ | Atbrīvojums
  sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai
  sabiedrības
  drošības
  dēļ |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbrīvojums
  sevišķi svarīgu
  sabiedrības
  interešu
  dēļ

sevišķi svarīgu

interešu

Atbrīvojums
  sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai
  sabiedrības
  drošības
  dēļ

sabiedrības morāles, sabiedrības veselības vai

drošības

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, var to pilnībā vai daļēji atbrīvot no kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteiktā pienākuma saistībā ar atsevišķu platformas pamatpakalpojumu, kas noteikts saskaņā ar 3. panta 7. punktu, ja šādu atbrīvojumu attaisno šā panta 2. punkta aprakstītie apsvērumi. Komisija pieņem lēmumu par atbrīvojumu ne vēlāk kā
  3
   mēnešu laikā pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas. | 1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, var to pilnībā vai daļēji atbrīvot no kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteiktā pienākuma saistībā ar atsevišķu platformas pamatpakalpojumu, kas noteikts saskaņā ar 3. panta 7. punktu, ja šādu atbrīvojumu attaisno šā panta 2. punkta aprakstītie apsvērumi. Komisija pieņem lēmumu par atbrīvojumu ne vēlāk kā
  trīs
   mēnešu laikā pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas.
  Šādam lēmumam pievieno pamatotu paziņojumu, kurā paskaidro šā atbrīvojuma iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, var to pilnībā vai daļēji atbrīvot no kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteiktā pienākuma saistībā ar atsevišķu platformas pamatpakalpojumu, kas noteikts saskaņā ar 3. panta 7. punktu, ja šādu atbrīvojumu attaisno šā panta 2. punkta aprakstītie apsvērumi. Komisija pieņem lēmumu par atbrīvojumu ne vēlāk kā
  3
   mēnešu laikā pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas.

1.   Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, var to pilnībā vai daļēji atbrīvot no kāda konkrēta 5. un 6. pantā noteiktā pienākuma saistībā ar atsevišķu platformas pamatpakalpojumu, kas noteikts saskaņā ar 3. panta 7. punktu, ja šādu atbrīvojumu attaisno šā panta 2. punkta aprakstītie apsvērumi. Komisija pieņem lēmumu par atbrīvojumu ne vēlāk kā
  trīs
   mēnešu laikā pēc pilnīga pamatotā pieprasījuma saņemšanas.
  Šādam lēmumam pievieno pamatotu paziņojumu, kurā paskaidro šā atbrīvojuma iemeslus.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1.a punkts (jauns)

9. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja atbrīvojumu piešķir saskaņā ar 1. punktu, Komisija savu lēmumu par atbrīvojumu pārskata reizi gadā. Pēc šādas pārskatīšanas Komisija vai nu daļēji, vai pilnībā atceļ atbrīvojumu, vai arī lemj, ka joprojām ir izpildīti 1. punkta nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja atbrīvojumu piešķir saskaņā ar 1. punktu, Komisija savu lēmumu par atbrīvojumu pārskata reizi gadā. Pēc šādas pārskatīšanas Komisija vai nu daļēji, vai pilnībā atceļ atbrīvojumu, vai arī lemj, ka joprojām ir izpildīti 1. punkta nosacījumi.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 1. daļa

9. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas provizoriski aptur attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu. | Steidzamības gadījumos
  Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas provizoriski aptur attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas provizoriski aptur attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu.

Steidzamības gadījumos
  Komisija pēc vārtziņa pamatota pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas provizoriski aptur attiecīgā pienākuma piemērošanu vienam vai vairākiem atsevišķiem platformas pamatpakalpojumiem jau pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu.

Steidzamības gadījumos

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  34
  . pantu,
  lai atjauninātu
  5. un 6. 
  pantā noteiktos
  pienākumus, ja, pamatojoties uz tirgus apsekošanu saskaņā ar 17. pantu, tā konstatē
  vajadzību noteikt jaunus pienākumus
  ,
  kuri
  novērstu praksi, kas ierobežo platformas pamatpakalpojumu sāncensību vai kas ir negodīga tādā pašā veidā kā prakse, kuru risina ar 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem. | 1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  37
  . pantu,
  ar ko groza
  5. un 6. 
  pantu, pievienojot
  pienākumus, ja, pamatojoties uz tirgus apsekošanu saskaņā ar 17. pantu, tā konstatē
  , ka tas ir nepieciešams
  ,
  lai
  novērstu praksi, kas ierobežo platformas pamatpakalpojumu sāncensību vai kas ir negodīga tādā pašā veidā kā prakse, kuru risina ar 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem.
  Ar minētajiem deleģētajiem aktiem var pievienot jaunus pienākumus tikai tiem, kas uzskaitīti 5. un 6. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  34
  . pantu,
  lai atjauninātu
  5. un 6. 
  pantā noteiktos
  pienākumus, ja, pamatojoties uz tirgus apsekošanu saskaņā ar 17. pantu, tā konstatē
  vajadzību noteikt jaunus pienākumus
  ,
  kuri
  novērstu praksi, kas ierobežo platformas pamatpakalpojumu sāncensību vai kas ir negodīga tādā pašā veidā kā prakse, kuru risina ar 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem.

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  37
  . pantu,
  ar ko groza
  5. un 6. 
  pantu, pievienojot
  pienākumus, ja, pamatojoties uz tirgus apsekošanu saskaņā ar 17. pantu, tā konstatē
  , ka tas ir nepieciešams
  ,
  lai
  novērstu praksi, kas ierobežo platformas pamatpakalpojumu sāncensību vai kas ir negodīga tādā pašā veidā kā prakse, kuru risina ar 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem.
  Ar minētajiem deleģētajiem aktiem var pievienot jaunus pienākumus tikai tiem, kas uzskaitīti 5. un 6. pantā.

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a punkts (jauns)

10. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, ar ko papildina šo regulu attiecibā uz 5. un 6. punktā noteiktajiem pasākumiem. Minētajos deleģētajos aktos paredz tikai: |
| | (a) | apmēru, kādā pienākums attiecas uz konkrētiem platformas pamatpakalpojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, ar ko papildina šo regulu attiecibā uz 5. un 6. punktā noteiktajiem pasākumiem. Minētajos deleģētajos aktos paredz tikai:

(a)

(a)

apmēru, kādā pienākums attiecas uz konkrētiem platformas pamatpakalpojumiem;

apmēru, kādā pienākums attiecas uz konkrētiem platformas pamatpakalpojumiem;

| (b) | apmēru, kādā pienākums attiecas tikai uz komerciālo lietotāju vai galalietotāju apakšgrupu, vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

apmēru, kādā pienākums attiecas tikai uz komerciālo lietotāju vai galalietotāju apakšgrupu, vai

apmēru, kādā pienākums attiecas tikai uz komerciālo lietotāju vai galalietotāju apakšgrupu, vai

| (c) | veidu, kā pienākumi jāpilda, lai nodrošinātu to efektivitāti. |
| --- | --- |

(c)

(c)

veidu, kā pienākumi jāpilda, lai nodrošinātu to efektivitāti.

veidu, kā pienākumi jāpilda, lai nodrošinātu to efektivitāti.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

10. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pastāv nelīdzsvarotība attiecībā uz komerciālo lietotāju tiesībām un pienākumiem un vārtzinis no komerciālajiem lietotājiem gūst priekšrocību, kas ir nesamērīga attiecībā pret pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pastāv nelīdzsvarotība attiecībā uz komerciālo lietotāju tiesībām un pienākumiem un vārtzinis no komerciālajiem lietotājiem gūst priekšrocību, kas ir nesamērīga attiecībā pret pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem; vai

| (a) | pastāv nelīdzsvarotība attiecībā uz komerciālo lietotāju tiesībām un pienākumiem un vārtzinis no komerciālajiem lietotājiem gūst priekšrocību, kas ir nesamērīga attiecībā pret pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem
  vai galalietotājiem
  ; vai |
| --- | --- |

(a)

pastāv nelīdzsvarotība attiecībā uz komerciālo lietotāju tiesībām un pienākumiem un vārtzinis no komerciālajiem lietotājiem gūst priekšrocību, kas ir nesamērīga attiecībā pret pakalpojumu, ko vārtzinis sniedz komerciālajiem lietotājiem
  vai galalietotājiem
  ; vai

vai galalietotājiem

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2.a punkts (jauns)

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Attiecībā uz 6. panta 1. punkta fb) apakšpunktā noteikto pienākumu Komisija līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 37. pantu, ar ko papildina šo regulu, nosakot vārtziņu tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu starpsavienojuma atbilstošo darbības jomu un iezīmes, kā arī šāda starpsavienojuma standartus vai tehniskās specifikācijas. Šādi standarti vai tehniskās specifikācijas nodrošina personas datu augstu drošības un aizsardzības līmeni. Izstrādājot standartus vai tehniskās specifikācijas, Komisija var apspriesties ar standartizācijas iestādēm vai citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1025/2012. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Attiecībā uz 6. panta 1. punkta fb) apakšpunktā noteikto pienākumu Komisija līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 37. pantu, ar ko papildina šo regulu, nosakot vārtziņu tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu starpsavienojuma atbilstošo darbības jomu un iezīmes, kā arī šāda starpsavienojuma standartus vai tehniskās specifikācijas. Šādi standarti vai tehniskās specifikācijas nodrošina personas datu augstu drošības un aizsardzības līmeni. Izstrādājot standartus vai tehniskās specifikācijas, Komisija var apspriesties ar standartizācijas iestādēm vai citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1025/2012.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11
  . pants | 6
  .
  a
  pants |
| Apiešanas novēršanas pasākumi | Apiešanas novēršanas pasākumi |
| 1.   Vārtzinis nodrošina, ka tiek pilnībā un pilnvērtīgi īstenoti 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.
  Lai gan 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. pantu, to īstenošanu nedrīkst negatīvi ietekmēt nekāda vārtziņa uzņēmuma rīcība neatkarīgi no tā, vai šāda rīcība ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai jebkāda cita veida rīcība. | 1.   Vārtzinis nodrošina, ka tiek pilnībā un pilnvērtīgi īstenoti 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi. |
| | 1.a
     
  Lai gan 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. pantu, vārtzinis, tai skaitā jebkurš uzņēmums, kuram šis vārtzinis pieder, neiesaistās nekādā rīcībā neatkarīgi no tā, vai šāda rīcība ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai jebkāda cita veida rīcība, kam, lai gan formāli, konceptuāli vai tehniski tā atšķiras no rīcības, kas aizliegta saskaņā ar 5. un 6. pantu, praksē var būt līdzvērtīgs mērķis vai sekas. |
| | 1.b
     
  Vārtzinis neiesaistās nekādā rīcībā, kas kavē sadarbspēju, izmantojot tehniskus aizsardzības pasākumus, diskriminējošus pakalpojuma sniegšanas noteikumus, pakļaujot lietojumprogrammu programmēšanas saskarnes autortiesībām vai sniedzot maldinošu informāciju. |
| 2.   Ja nolūkā nodrošināt atbilstību šai regulai ir vajadzīga piekrišana persondatu vākšanai un
  apstrādei
  , vārtzinis īsteno vajadzīgos pasākumus, kuri vai nu ļautu komerciālajiem lietotājiem tieši iegūt vajadzīgo piekrišanu apstrādes veikšanai, ja
  to paredz Regula
  (ES) 2016/679 un
  Direktīva
   2002/58/EK, vai arī citādā veidā nodrošinātu atbilstību Savienības datu aizsardzības un privātuma noteikumiem un principiem, kas attiecīga gadījumā ietver pienācīgi anonimizētu datu nodrošināšanu komerciālajiem lietotājiem.
  Vārtzinis nepadara šīs piekrišanas saņemšanu komerciālajiem lietotājiem sarežģītāku, nekā tas ir paša pakalpojumu gadījumā. | 2.   Ja nolūkā nodrošināt atbilstību šai regulai ir vajadzīga piekrišana persondatu vākšanai
  , apstrādei
  un
  kopīgošanai
  , vārtzinis īsteno vajadzīgos pasākumus, kuri vai nu ļautu komerciālajiem lietotājiem tieši iegūt vajadzīgo piekrišanu apstrādes veikšanai, ja
  tas ir paredzēts Regulā
  (ES) 2016/679 un
  Direktīvā
   2002/58/EK, vai arī citādā veidā nodrošinātu atbilstību Savienības datu aizsardzības un privātuma noteikumiem un principiem, kas attiecīga gadījumā ietver pienācīgi anonimizētu datu nodrošināšanu komerciālajiem lietotājiem. |
| 3.   Vārtzinis nepasliktina nosacījumus vai kvalitāti nevienam no platformas pamatpakalpojumiem, ko sniedz komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, kuri izmanto 5. un 6. pantā noteiktās tiesības vai izvēli, un nepamatoti nesarežģī šo tiesību vai izvēles izmantošanu. | 3.   Vārtzinis nepasliktina nosacījumus vai kvalitāti nevienam no platformas pamatpakalpojumiem, ko sniedz komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, kuri izmanto 5. un 6. pantā noteiktās tiesības vai izvēli, un nepamatoti nesarežģī šo tiesību vai izvēles izmantošanu
  , tostarp piedāvājot galalietotājam izvēles tādā veidā, kas nav neitrāls, vai graujot lietotāja autonomiju, lēmumu pieņemšanu vai izvēli ar lietotāja saskarnes vai tās daļas struktūru, funkciju vai darbības veidu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11
  . pants

11

6
  .
  a
  pants

6

a

Apiešanas novēršanas pasākumi

Apiešanas novēršanas pasākumi

1.   Vārtzinis nodrošina, ka tiek pilnībā un pilnvērtīgi īstenoti 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.
  Lai gan 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. pantu, to īstenošanu nedrīkst negatīvi ietekmēt nekāda vārtziņa uzņēmuma rīcība neatkarīgi no tā, vai šāda rīcība ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai jebkāda cita veida rīcība.

1.   Vārtzinis nodrošina, ka tiek pilnībā un pilnvērtīgi īstenoti 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi.

1.a
     
  Lai gan 5. un 6. pantā noteiktie pienākumi attiecas uz platformas pamatpakalpojumiem, kas noteikti saskaņā ar 3. pantu, vārtzinis, tai skaitā jebkurš uzņēmums, kuram šis vārtzinis pieder, neiesaistās nekādā rīcībā neatkarīgi no tā, vai šāda rīcība ir līgumiska, komerciāla, tehniska vai jebkāda cita veida rīcība, kam, lai gan formāli, konceptuāli vai tehniski tā atšķiras no rīcības, kas aizliegta saskaņā ar 5. un 6. pantu, praksē var būt līdzvērtīgs mērķis vai sekas.

1.b
     
  Vārtzinis neiesaistās nekādā rīcībā, kas kavē sadarbspēju, izmantojot tehniskus aizsardzības pasākumus, diskriminējošus pakalpojuma sniegšanas noteikumus, pakļaujot lietojumprogrammu programmēšanas saskarnes autortiesībām vai sniedzot maldinošu informāciju.

2.   Ja nolūkā nodrošināt atbilstību šai regulai ir vajadzīga piekrišana persondatu vākšanai un
  apstrādei
  , vārtzinis īsteno vajadzīgos pasākumus, kuri vai nu ļautu komerciālajiem lietotājiem tieši iegūt vajadzīgo piekrišanu apstrādes veikšanai, ja
  to paredz Regula
  (ES) 2016/679 un
  Direktīva
   2002/58/EK, vai arī citādā veidā nodrošinātu atbilstību Savienības datu aizsardzības un privātuma noteikumiem un principiem, kas attiecīga gadījumā ietver pienācīgi anonimizētu datu nodrošināšanu komerciālajiem lietotājiem.
  Vārtzinis nepadara šīs piekrišanas saņemšanu komerciālajiem lietotājiem sarežģītāku, nekā tas ir paša pakalpojumu gadījumā.

2.   Ja nolūkā nodrošināt atbilstību šai regulai ir vajadzīga piekrišana persondatu vākšanai
  , apstrādei
  un
  kopīgošanai
  , vārtzinis īsteno vajadzīgos pasākumus, kuri vai nu ļautu komerciālajiem lietotājiem tieši iegūt vajadzīgo piekrišanu apstrādes veikšanai, ja
  tas ir paredzēts Regulā
  (ES) 2016/679 un
  Direktīvā
   2002/58/EK, vai arī citādā veidā nodrošinātu atbilstību Savienības datu aizsardzības un privātuma noteikumiem un principiem, kas attiecīga gadījumā ietver pienācīgi anonimizētu datu nodrošināšanu komerciālajiem lietotājiem.

3.   Vārtzinis nepasliktina nosacījumus vai kvalitāti nevienam no platformas pamatpakalpojumiem, ko sniedz komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, kuri izmanto 5. un 6. pantā noteiktās tiesības vai izvēli, un nepamatoti nesarežģī šo tiesību vai izvēles izmantošanu.

3.   Vārtzinis nepasliktina nosacījumus vai kvalitāti nevienam no platformas pamatpakalpojumiem, ko sniedz komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, kuri izmanto 5. un 6. pantā noteiktās tiesības vai izvēli, un nepamatoti nesarežģī šo tiesību vai izvēles izmantošanu
  , tostarp piedāvājot galalietotājam izvēles tādā veidā, kas nav neitrāls, vai graujot lietotāja autonomiju, lēmumu pieņemšanu vai izvēli ar lietotāja saskarnes vai tās daļas struktūru, funkciju vai darbības veidu
  .

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – 1. daļa

12. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vārtzinis informē Komisiju par jebkādu plānotu koncentrāciju Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. panta nozīmē
  , kurā iesaistīts cits platformas pamatpakalpojumu vai jebkuru citu digitālajā nozarē sniegtu pakalpojumu sniedzējs,
  neatkarīgi no tā, vai par to ir jāpaziņo Savienības konkurences iestādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004 vai kompetentai valsts konkurences iestādei saskaņā ar valsts noteikumiem par apvienošanu. | Vārtzinis informē Komisiju par jebkādu plānotu koncentrāciju Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. panta nozīmē neatkarīgi no tā, vai par to ir jāpaziņo Savienības konkurences iestādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004 vai kompetentai valsts konkurences iestādei saskaņā ar valsts noteikumiem par apvienošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vārtzinis informē Komisiju par jebkādu plānotu koncentrāciju Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. panta nozīmē
  , kurā iesaistīts cits platformas pamatpakalpojumu vai jebkuru citu digitālajā nozarē sniegtu pakalpojumu sniedzējs,
  neatkarīgi no tā, vai par to ir jāpaziņo Savienības konkurences iestādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004 vai kompetentai valsts konkurences iestādei saskaņā ar valsts noteikumiem par apvienošanu.

, kurā iesaistīts cits platformas pamatpakalpojumu vai jebkuru citu digitālajā nozarē sniegtu pakalpojumu sniedzējs,

Vārtzinis informē Komisiju par jebkādu plānotu koncentrāciju Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. panta nozīmē neatkarīgi no tā, vai par to ir jāpaziņo Savienības konkurences iestādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004 vai kompetentai valsts konkurences iestādei saskaņā ar valsts noteikumiem par apvienošanu.

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

12. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija informē kompetentās valsts iestādes par šādiem paziņojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija informē kompetentās valsts iestādes par šādiem paziņojumiem.

Komisija informē kompetentās valsts iestādes par šādiem paziņojumiem.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja pēc jebkādas 1. punktā paredzētās koncentrācijas platformas papildu pamatpakalpojumi atsevišķi atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta robežvērtībām, attiecīgais vārtzinis par to informē Komisiju trīs mēnešu laikā pēc koncentrācijas īstenošanas un sniedz Komisijai 3. panta 2. punktā minēto informāciju. | 3.   Ja pēc jebkādas 1. punktā paredzētās koncentrācijas
  tiek uzskatāmi parādīts, ka
  platformas papildu pamatpakalpojumi atsevišķi atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta robežvērtībām, attiecīgais vārtzinis par to informē Komisiju trīs mēnešu laikā pēc koncentrācijas īstenošanas un sniedz Komisijai 3. panta 2. punktā minēto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja pēc jebkādas 1. punktā paredzētās koncentrācijas platformas papildu pamatpakalpojumi atsevišķi atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta robežvērtībām, attiecīgais vārtzinis par to informē Komisiju trīs mēnešu laikā pēc koncentrācijas īstenošanas un sniedz Komisijai 3. panta 2. punktā minēto informāciju.

3.   Ja pēc jebkādas 1. punktā paredzētās koncentrācijas
  tiek uzskatāmi parādīts, ka
  platformas papildu pamatpakalpojumi atsevišķi atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta robežvērtībām, attiecīgais vārtzinis par to informē Komisiju trīs mēnešu laikā pēc koncentrācijas īstenošanas un sniedz Komisijai 3. panta 2. punktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.a punkts (jauns)

12. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kompetentās valsts iestādes var izmantot informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. punktu, lai pieprasītu Komisijai pārbaudīt koncentrāciju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 139/2004 22. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Kompetentās valsts iestādes var izmantot informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. punktu, lai pieprasītu Komisijai pārbaudīt koncentrāciju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 139/2004 22. pantu.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.b punkts (jauns)

12. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Komisija reizi gadā publicē to iegāžu sarakstu, par kurām vārtziņi to ir informējuši. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Komisija reizi gadā publicē to iegāžu sarakstu, par kurām vārtziņi to ir informējuši.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sešu mēnešu laikā pēc vārtziņa statusa saņemšanas saskaņā ar 3. pantu vārtzinis iesniedz Komisijai neatkarīgi revidētu aprakstu par visiem klientu profilēšanas paņēmieniem, ko vārtzinis izmanto attiecībā uz saviem 3. pantā noteiktajiem platformas pamatpakalpojumiem vai to starpā. Šo aprakstu vismaz reizi gadā atjaunina. | Sešu mēnešu laikā pēc vārtziņa statusa saņemšanas saskaņā ar 3. pantu vārtzinis iesniedz Komisijai
  un Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupai
  neatkarīgi revidētu aprakstu par visiem klientu profilēšanas paņēmieniem, ko vārtzinis izmanto attiecībā uz saviem 3. pantā noteiktajiem platformas pamatpakalpojumiem vai to starpā. Šo aprakstu vismaz reizi gadā atjaunina.
  Komisija, apspriežoties ar ES Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem, izstrādā revīzijas standartus un procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sešu mēnešu laikā pēc vārtziņa statusa saņemšanas saskaņā ar 3. pantu vārtzinis iesniedz Komisijai neatkarīgi revidētu aprakstu par visiem klientu profilēšanas paņēmieniem, ko vārtzinis izmanto attiecībā uz saviem 3. pantā noteiktajiem platformas pamatpakalpojumiem vai to starpā. Šo aprakstu vismaz reizi gadā atjaunina.

Sešu mēnešu laikā pēc vārtziņa statusa saņemšanas saskaņā ar 3. pantu vārtzinis iesniedz Komisijai
  un Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupai
  neatkarīgi revidētu aprakstu par visiem klientu profilēšanas paņēmieniem, ko vārtzinis izmanto attiecībā uz saviem 3. pantā noteiktajiem platformas pamatpakalpojumiem vai to starpā. Šo aprakstu vismaz reizi gadā atjaunina.
  Komisija, apspriežoties ar ES Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem, izstrādā revīzijas standartus un procedūru.

un Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupai

Komisija, apspriežoties ar ES Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, pilsonisko sabiedrību un ekspertiem, izstrādā revīzijas standartus un procedūru.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.a daļa (jauna)

13. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Vārtzinis dara publiski pieejamu pārskatu par šā panta 1. daļā revidēto aprakstu, ņemot vērā ierobežojumus, ko paredz komercnoslēpuma aizsardzības prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vārtzinis dara publiski pieejamu pārskatu par šā panta 1. daļā revidēto aprakstu, ņemot vērā ierobežojumus, ko paredz komercnoslēpuma aizsardzības prasības.

Vārtzinis dara publiski pieejamu pārskatu par šā panta 1. daļā revidēto aprakstu, ņemot vērā ierobežojumus, ko paredz komercnoslēpuma aizsardzības prasības.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums;

| (a) | ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums;
  vai |
| --- | --- |

(a)

ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums;
  vai

vai

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 3.a punkts (jauns)

14. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija var arī lūgt vienu vai vairākas kompetentās valsts iestādes atbalstīt tās veikto tirgus izpēti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija var arī lūgt vienu vai vairākas kompetentās valsts iestādes atbalstīt tās veikto tirgus izpēti.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. punkts

15. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu, vai lai noteiktu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus saskaņā ar 3. panta 7. punktu.
  Tā cenšas apsekošanu pabeigt divpadsmit mēnešu laikā pēc
  tirgus
  apsekošanas uzsākšanas
  , pieņemot lēmumu
  saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  . | 1.   Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu, vai lai noteiktu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus saskaņā ar 3. panta 7. punktu.
  Komisija pabeidz
  tirgus
  apsekošanu
  , pieņemot lēmumu
  divpadsmit mēnešu laikā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu, vai lai noteiktu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus saskaņā ar 3. panta 7. punktu.
  Tā cenšas apsekošanu pabeigt divpadsmit mēnešu laikā pēc
  tirgus
  apsekošanas uzsākšanas
  , pieņemot lēmumu
  saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru
  .

1.   Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu, vai lai noteiktu vārtziņa platformas pamatpakalpojumus saskaņā ar 3. panta 7. punktu.
  Komisija pabeidz
  tirgus
  apsekošanu
  , pieņemot lēmumu
  divpadsmit mēnešu laikā
  .

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā noteiktās tirgus apsekošanas laikā Komisija
  cenšas
  savus sākotnējos konstatējumus
  paziņot
  attiecīgajam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam sešu mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija skaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu. | 2.   Šā panta 1. punktā noteiktās tirgus apsekošanas laikā Komisija savus sākotnējos konstatējumus
  paziņo
  attiecīgajam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam
  iespējami drīz un katrā ziņā ne vēlāk kā
  sešu mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija skaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā noteiktās tirgus apsekošanas laikā Komisija
  cenšas
  savus sākotnējos konstatējumus
  paziņot
  attiecīgajam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam sešu mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija skaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā noteiktās tirgus apsekošanas laikā Komisija savus sākotnējos konstatējumus
  paziņo
  attiecīgajam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam
  iespējami drīz un katrā ziņā ne vēlāk kā
  sešu mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. Sākotnējos konstatējumos Komisija skaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss saskaņā ar 3. panta 6. punktu.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs atbilst 3. panta 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, bet ir iesniedzis nozīmīgus un pamatotus argumentus saskaņā ar 3. panta 4. punktu, Komisija cenšas pabeigt tirgus apsekošanu piecu mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas, pieņemot lēmumu saskaņā ar 1. punktu. Tādā gadījumā Komisija cenšas savus sākotnējos konstatējumus saskaņā ar 2. punktu attiecīgajam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam paziņot trīs mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Ja platformas pamatpakalpojumu sniedzējs atbilst 3. panta 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, bet ir iesniedzis nozīmīgus un pamatotus argumentus saskaņā ar 3. panta 4. punktu, Komisija cenšas pabeigt tirgus apsekošanu piecu mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas, pieņemot lēmumu saskaņā ar 1. punktu. Tādā gadījumā Komisija cenšas savus sākotnējos konstatējumus saskaņā ar 2. punktu attiecīgajam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam paziņot trīs mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja Komisija saskaņā ar 3. panta 6. punktu par vārtzini nosaka platformas pamatpakalpojumu sniedzēju, kam tā darbību jomā vēl nav ietekmīga un noturīga stāvokļa, bet ir paredzams, ka tuvākajā nākotnē šāds stāvoklis tam būs, tā šim vārtzinim par piemērojamiem paziņo
  tikai
  tos pienākumus, kuri noteikti 5. 
  panta b) punktā
  un 6. 
  panta 1. punkta e), f), h) un i) apakšpunktā, kā noteikts lēmumā par vārtziņa statusa noteikšanu. Komisija par piemērojamiem paziņo tikai tos pienākumus, kas ir atbilstīgi un vajadzīgi, lai nepieļautu, ka attiecīgais vārtzinis negodīgā ceļā panāk ietekmīgu un noturīgu stāvokli savu darbību jomā
  . Komisija statusa noteikšanu pārskata saskaņā ar 4. 
  pantā noteikto procedūru
  . | 4.   Ja Komisija saskaņā ar 3. panta 6. punktu par vārtzini nosaka platformas pamatpakalpojumu sniedzēju, kam tā darbību jomā vēl nav ietekmīga un noturīga stāvokļa, bet ir paredzams, ka tuvākajā nākotnē šāds stāvoklis tam būs, tā šim vārtzinim par piemērojamiem paziņo tos pienākumus, kuri noteikti 5. un 6.
  pantā
  . Komisija statusa noteikšanu pārskata saskaņā ar 4. 
  pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja Komisija saskaņā ar 3. panta 6. punktu par vārtzini nosaka platformas pamatpakalpojumu sniedzēju, kam tā darbību jomā vēl nav ietekmīga un noturīga stāvokļa, bet ir paredzams, ka tuvākajā nākotnē šāds stāvoklis tam būs, tā šim vārtzinim par piemērojamiem paziņo
  tikai
  tos pienākumus, kuri noteikti 5. 
  panta b) punktā
  un 6. 
  panta 1. punkta e), f), h) un i) apakšpunktā, kā noteikts lēmumā par vārtziņa statusa noteikšanu. Komisija par piemērojamiem paziņo tikai tos pienākumus, kas ir atbilstīgi un vajadzīgi, lai nepieļautu, ka attiecīgais vārtzinis negodīgā ceļā panāk ietekmīgu un noturīgu stāvokli savu darbību jomā
  . Komisija statusa noteikšanu pārskata saskaņā ar 4. 
  pantā noteikto procedūru
  .

4.   Ja Komisija saskaņā ar 3. panta 6. punktu par vārtzini nosaka platformas pamatpakalpojumu sniedzēju, kam tā darbību jomā vēl nav ietekmīga un noturīga stāvokļa, bet ir paredzams, ka tuvākajā nākotnē šāds stāvoklis tam būs, tā šim vārtzinim par piemērojamiem paziņo tos pienākumus, kuri noteikti 5. un 6.
  pantā
  . Komisija statusa noteikšanu pārskata saskaņā ar 4. 
  pantu
  .

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Ja
  tirgus
  apsekošanā atklājas
  ,
  ka
  vārtzinis ir
  sistemātiski pārkāpis 5
  . 
  un 6. pantā noteiktos pienākumus un ir turpinājis stiprināt vai paplašināt savu vārtziņa stāvokli saistībā ar 3
  . 
  panta 1
  . 
  punktā aprakstītajiem raksturlielumiem
  , Komisija var
  , pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, šādam
  vārtzinim piemērot
  jebkādus
  rīcības vai strukturālus aizsardzības pasākumus, kas ir
  samērīgi attiecībā pret pieļauto pārkāpumu
  un kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Komisija pabeidz tirgus apsekošanu, pieņemot lēmumu divpadsmit mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. | 1.   
  Komisija var veikt tirgus apsekošanu, lai pārbaudītu, vai vārtzinis ir izdarījis sistemātiskus pārkāpumus. Ja tirgus apsekošanā atklājas, ka vārtzinis ir sistemātiski pārkāpis 5
  .
  un 6
  . 
  pantā noteiktos pienākumus
  , Komisija var
  šim
  vārtzinim piemērot
  šādus
  rīcības vai strukturālus aizsardzības pasākumus, kas ir
  iedarbīgi
  un kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.
  Komisijai ir tiesības attiecīgā gadījumā pieprasīt aizsardzības pasākumu pārbaudi, lai palielinātu to efektivitāti.
  Komisija pabeidz tirgus apsekošanu, pieņemot lēmumu
  iespējami drīz un katrā ziņā ne vēlāk kā
  divpadsmit mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Ja
  tirgus
  apsekošanā atklājas
  ,
  ka
  vārtzinis ir
  sistemātiski pārkāpis 5
  . 
  un 6. pantā noteiktos pienākumus un ir turpinājis stiprināt vai paplašināt savu vārtziņa stāvokli saistībā ar 3
  . 
  panta 1
  . 
  punktā aprakstītajiem raksturlielumiem
  , Komisija var
  , pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, šādam
  vārtzinim piemērot
  jebkādus
  rīcības vai strukturālus aizsardzības pasākumus, kas ir
  samērīgi attiecībā pret pieļauto pārkāpumu
  un kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Komisija pabeidz tirgus apsekošanu, pieņemot lēmumu divpadsmit mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas.

1.   
  Komisija var veikt tirgus apsekošanu, lai pārbaudītu, vai vārtzinis ir izdarījis sistemātiskus pārkāpumus. Ja tirgus apsekošanā atklājas, ka vārtzinis ir sistemātiski pārkāpis 5
  .
  un 6
  . 
  pantā noteiktos pienākumus
  , Komisija var
  šim
  vārtzinim piemērot
  šādus
  rīcības vai strukturālus aizsardzības pasākumus, kas ir
  iedarbīgi
  un kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.
  Komisijai ir tiesības attiecīgā gadījumā pieprasīt aizsardzības pasākumu pārbaudi, lai palielinātu to efektivitāti.
  Komisija pabeidz tirgus apsekošanu, pieņemot lēmumu
  iespējami drīz un katrā ziņā ne vēlāk kā
  divpadsmit mēnešu laikā pēc apsekošanas sākšanas.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1.a punkts (jauns)

16. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Saskaņā ar 1. punktu Komisija uz ierobežotu laiku var ierobežot vārtziņus veikt iegādes jomās, kas attiecas uz šo regulu, ar noteikumu, ka šādi ierobežojumi ir samērīgi un nepieciešami, lai atlīdzinātu atkārtotu pārkāpumu radīto kaitējumu vai novērstu turpmāku kaitējumu iekšējā tirgus sāncensībai un taisnīgumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Saskaņā ar 1. punktu Komisija uz ierobežotu laiku var ierobežot vārtziņus veikt iegādes jomās, kas attiecas uz šo regulu, ar noteikumu, ka šādi ierobežojumi ir samērīgi un nepieciešami, lai atlīdzinātu atkārtotu pārkāpumu radīto kaitējumu vai novērstu turpmāku kaitējumu iekšējā tirgus sāncensībai un taisnīgumam.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija var piemērot strukturālus aizsardzības pasākumus saskaņā ar 1. punktu tikai gadījumā, ja nav tikpat iedarbīga rīcības aizsardzības pasākuma vai ja tikpat iedarbīgs rīcības aizsardzības pasākums būtu attiecīgajam vārtzinim apgrūtinošāks nekā strukturālais aizsardzības pasākums. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Komisija var piemērot strukturālus aizsardzības pasākumus saskaņā ar 1. punktu tikai gadījumā, ja nav tikpat iedarbīga rīcības aizsardzības pasākuma vai ja tikpat iedarbīgs rīcības aizsardzības pasākums būtu attiecīgajam vārtzinim apgrūtinošāks nekā strukturālais aizsardzības pasākums.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Uzskata, ka vārtzinis nav sistemātiski pildījis 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, ja Komisija
  piecu
  gadu laikā, pirms pieņemt lēmumu uzsākt tirgus apsekošanu ar nolūku potenciāli pieņemt lēmumu saskaņā ar šo pantu, attiecībā uz vārtzini ir izdevusi vismaz
  trīs
  lēmumus par neatbilstību vai sodanaudas piemērošanu atbilstoši attiecīgi 25. un 26. pantam saistībā ar kādu no vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. | 3.   Uzskata, ka vārtzinis nav sistemātiski pildījis 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, ja Komisija
  desmit
  gadu laikā, pirms pieņemt lēmumu uzsākt tirgus apsekošanu ar nolūku potenciāli pieņemt lēmumu saskaņā ar šo pantu, attiecībā uz vārtzini ir izdevusi vismaz
  divus
  lēmumus par neatbilstību vai sodanaudas piemērošanu atbilstoši attiecīgi 25. un 26. pantam saistībā ar kādu no vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Uzskata, ka vārtzinis nav sistemātiski pildījis 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, ja Komisija
  piecu
  gadu laikā, pirms pieņemt lēmumu uzsākt tirgus apsekošanu ar nolūku potenciāli pieņemt lēmumu saskaņā ar šo pantu, attiecībā uz vārtzini ir izdevusi vismaz
  trīs
  lēmumus par neatbilstību vai sodanaudas piemērošanu atbilstoši attiecīgi 25. un 26. pantam saistībā ar kādu no vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem.

3.   Uzskata, ka vārtzinis nav sistemātiski pildījis 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, ja Komisija
  desmit
  gadu laikā, pirms pieņemt lēmumu uzsākt tirgus apsekošanu ar nolūku potenciāli pieņemt lēmumu saskaņā ar šo pantu, attiecībā uz vārtzini ir izdevusi vismaz
  divus
  lēmumus par neatbilstību vai sodanaudas piemērošanu atbilstoši attiecīgi 25. un 26. pantam saistībā ar kādu no vārtziņa platformas pamatpakalpojumiem.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 4. punkts

16. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Uzskata, ka vārtzinis ir papildus nostiprinājis vai paplašinājis savu vārtziņa stāvokli saistībā ar 3. panta 1. punktā aprakstītajiem raksturlielumiem, ja ir vēl vairāk palielinājusies tā ietekme uz iekšējo tirgu, ir vēl vairāk palielinājies tā nozīmīgums komerciālajiem lietotājiem kā vārtejai galalietotāju sasniegšanai vai ja vārtzinim ir vēl ietekmīgāks un noturīgāks stāvoklis tā darbību jomā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Uzskata, ka vārtzinis ir papildus nostiprinājis vai paplašinājis savu vārtziņa stāvokli saistībā ar 3. panta 1. punktā aprakstītajiem raksturlielumiem, ja ir vēl vairāk palielinājusies tā ietekme uz iekšējo tirgu, ir vēl vairāk palielinājies tā nozīmīgums komerciālajiem lietotājiem kā vārtejai galalietotāju sasniegšanai vai ja vārtzinim ir vēl ietekmīgāks un noturīgāks stāvoklis tā darbību jomā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 5. punkts

16. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija savus iebildumus dara zināmus attiecīgajam vārtzinim
  sešu mēnešu laikā
  pēc apsekošanas uzsākšanas. Savos iebildumos Komisija paskaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka ir izpildīti 1. punkta nosacījumi, un kuru aizsardzības līdzekli vai līdzekļus tā provizoriski uzskata par
  vajadzīgiem
  un
  samērīgiem
  . | 5.   Komisija savus iebildumus dara zināmus attiecīgajam vārtzinim
  iespējami drīz un katrā ziņā ne vēlāk kā četrus mēnešus
  pēc apsekošanas uzsākšanas. Savos iebildumos Komisija paskaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka ir izpildīti 1. punkta nosacījumi, un kuru aizsardzības līdzekli vai līdzekļus tā provizoriski uzskata par
  efektīviem
  un
  vajadzīgiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija savus iebildumus dara zināmus attiecīgajam vārtzinim
  sešu mēnešu laikā
  pēc apsekošanas uzsākšanas. Savos iebildumos Komisija paskaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka ir izpildīti 1. punkta nosacījumi, un kuru aizsardzības līdzekli vai līdzekļus tā provizoriski uzskata par
  vajadzīgiem
  un
  samērīgiem
  .

5.   Komisija savus iebildumus dara zināmus attiecīgajam vārtzinim
  iespējami drīz un katrā ziņā ne vēlāk kā četrus mēnešus
  pēc apsekošanas uzsākšanas. Savos iebildumos Komisija paskaidro, vai tā provizoriski uzskata, ka ir izpildīti 1. punkta nosacījumi, un kuru aizsardzības līdzekli vai līdzekļus tā provizoriski uzskata par
  efektīviem
  un
  vajadzīgiem
  .

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6. punkts

16. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisija tirgus
  apsekošanas laikā var jebkurā brīdī pagarināt tās ilgumu, ja šādu pagarinājumu attaisno objektīvi iemesli un ja tas ir samērīgs. Pagarinājums var attiekties uz termiņu, līdz kuram Komisijai ir jāsniedz iebildumi, vai uz galīgā lēmuma pieņemšanas termiņu. Jebkāda šajā punkta paredzētā pagarinājuma vai pagarinājumu kopējais ilgums nepārsniedz sešus mēnešus.
  Komisija var apsvērt apņemšanos saskaņā ar 23. pantu un savā lēmumā to noteikt par saistošu. | 6.   
  Tirgus
  apsekošanas laikā
  Komisija
  var jebkurā brīdī pagarināt tās ilgumu, ja šādu pagarinājumu attaisno objektīvi iemesli un ja tas ir samērīgs. Pagarinājums var attiekties uz termiņu, līdz kuram Komisijai ir jāsniedz iebildumi, vai uz galīgā lēmuma pieņemšanas termiņu. Jebkāda šajā punkta paredzētā pagarinājuma vai pagarinājumu kopējais ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   
  Komisija tirgus
  apsekošanas laikā var jebkurā brīdī pagarināt tās ilgumu, ja šādu pagarinājumu attaisno objektīvi iemesli un ja tas ir samērīgs. Pagarinājums var attiekties uz termiņu, līdz kuram Komisijai ir jāsniedz iebildumi, vai uz galīgā lēmuma pieņemšanas termiņu. Jebkāda šajā punkta paredzētā pagarinājuma vai pagarinājumu kopējais ilgums nepārsniedz sešus mēnešus.
  Komisija var apsvērt apņemšanos saskaņā ar 23. pantu un savā lēmumā to noteikt par saistošu.

6.   
  Tirgus
  apsekošanas laikā
  Komisija
  var jebkurā brīdī pagarināt tās ilgumu, ja šādu pagarinājumu attaisno objektīvi iemesli un ja tas ir samērīgs. Pagarinājums var attiekties uz termiņu, līdz kuram Komisijai ir jāsniedz iebildumi, vai uz galīgā lēmuma pieņemšanas termiņu. Jebkāda šajā punkta paredzētā pagarinājuma vai pagarinājumu kopējais ilgums nepārsniedz sešus mēnešus.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 6.a punkts (jauns)

16. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Lai nodrošinātu to, ka vārtziņi faktiski pilda savus 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, Komisija regulāri pārskata aizsardzības pasākumus, ko tā ir noteikusi saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija ir tiesīga mainīt minētos aizsardzības līdzekļus, ja pēc apsekošanas tā konstatē, ka tie nav efektīvi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Lai nodrošinātu to, ka vārtziņi faktiski pilda savus 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, Komisija regulāri pārskata aizsardzības pasākumus, ko tā ir noteikusi saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija ir tiesīga mainīt minētos aizsardzības līdzekļus, ja pēc apsekošanas tā konstatē, ka tie nav efektīvi.

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa

17. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sarakstā vajadzētu iekļaut vēl vienu vai vairākus digitālās nozares pakalpojumus, vai lai atklātu prakses veidus, kas varētu ierobežot sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai varētu būt negodīgi un ko pilnvērtīgi nenovērš šī regula. Komisija izdod publisku ziņojumu ne vēlāk kā
  24
   mēnešu laikā pēc tirgus apsekošanas uzsākšanas. | Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sarakstā vajadzētu iekļaut vēl vienu vai vairākus digitālās nozares pakalpojumus, vai lai atklātu prakses veidus, kas varētu ierobežot sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai varētu būt negodīgi un ko pilnvērtīgi nenovērš šī regula. Komisija izdod publisku ziņojumu ne vēlāk kā
  18
   mēnešu laikā pēc tirgus apsekošanas uzsākšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sarakstā vajadzētu iekļaut vēl vienu vai vairākus digitālās nozares pakalpojumus, vai lai atklātu prakses veidus, kas varētu ierobežot sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai varētu būt negodīgi un ko pilnvērtīgi nenovērš šī regula. Komisija izdod publisku ziņojumu ne vēlāk kā
  24
   mēnešu laikā pēc tirgus apsekošanas uzsākšanas.

24

Komisija var veikt tirgus apsekošanu ar mērķi novērtēt, vai platformas pamatpakalpojumu sarakstā vajadzētu iekļaut vēl vienu vai vairākus digitālās nozares pakalpojumus, vai lai atklātu prakses veidus, kas varētu ierobežot sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai varētu būt negodīgi un ko pilnvērtīgi nenovērš šī regula. Komisija izdod publisku ziņojumu ne vēlāk kā
  18
   mēnešu laikā pēc tirgus apsekošanas uzsākšanas.

18

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. daļa – ba punkts (jauns)

17. pants – 2. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisijai ir tiesības noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

Komisijai ir tiesības noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem.

Komisijai ir tiesības noteikt pagaidu pasākumus, ja pastāv nopietna un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai ar lēmumu var pieprasīt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām sniegt visu vajadzīgo informāciju, arī informāciju šīs regulas noteikumu uzraudzības, īstenošanas un izpildes vajadzībām. Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai lēmumu var arī pieprasīt piekļuvi uzņēmumu datubāzēm un algoritmiem un pieprasīt skaidrojumus par tiem. | 1.   Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai ar lēmumu var pieprasīt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām sniegt visu vajadzīgo informāciju, arī informāciju šīs regulas noteikumu uzraudzības, īstenošanas un izpildes vajadzībām. Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai lēmumu var arī pieprasīt piekļuvi uzņēmumu datubāzēm un algoritmiem
  , kā arī informāciju par pārbaudēm
  un pieprasīt skaidrojumus par tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai ar lēmumu var pieprasīt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām sniegt visu vajadzīgo informāciju, arī informāciju šīs regulas noteikumu uzraudzības, īstenošanas un izpildes vajadzībām. Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai lēmumu var arī pieprasīt piekļuvi uzņēmumu datubāzēm un algoritmiem un pieprasīt skaidrojumus par tiem.

1.   Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai ar lēmumu var pieprasīt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām sniegt visu vajadzīgo informāciju, arī informāciju šīs regulas noteikumu uzraudzības, īstenošanas un izpildes vajadzībām. Komisija ar vienkāršu pieprasījumu vai lēmumu var arī pieprasīt piekļuvi uzņēmumu datubāzēm un algoritmiem
  , kā arī informāciju par pārbaudēm
  un pieprasīt skaidrojumus par tiem.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts

19. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija var pieprasīt informāciju no uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām saskaņā ar 1. punktu arī pirms tirgus apsekošanas uzsākšanas saskaņā ar 14. pantu
  vai pirms procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu
  . | 2.   Komisija var pieprasīt informāciju no uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām saskaņā ar 1. punktu arī pirms tirgus apsekošanas uzsākšanas saskaņā ar 14. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija var pieprasīt informāciju no uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām saskaņā ar 1. punktu arī pirms tirgus apsekošanas uzsākšanas saskaņā ar 14. pantu
  vai pirms procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu
  .

2.   Komisija var pieprasīt informāciju no uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām saskaņā ar 1. punktu arī pirms tirgus apsekošanas uzsākšanas saskaņā ar 14. pantu.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja Komisija uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām prasa sniegt informāciju, pieņemot lēmumu, tā norāda pieprasījuma mērķi un to, kāda informācija ir vajadzīga un kādā termiņā tā ir jāsniedz. Ja Komisija prasa uzņēmumiem sniegt piekļuvi to datubāzēm un algoritmiem, tā norāda pieprasījuma
  juridisko pamatu
  un
  mērķi
  un nosaka, kādā termiņā tā ir jāsniedz. Tāpat tā norāda sankcijas, kas paredzētas 26. pantā, un norāda vai piemēro periodiskus soda maksājumus, kas paredzēti 27. pantā. Turklāt tā norāda tiesības lēmumu nodot izskatīšanai Tiesā. | 4.   Ja Komisija uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām prasa sniegt informāciju, pieņemot lēmumu, tā norāda pieprasījuma mērķi un to, kāda informācija ir vajadzīga un kādā termiņā tā ir jāsniedz. Ja Komisija prasa uzņēmumiem sniegt piekļuvi to datubāzēm un algoritmiem, tā norāda pieprasījuma
  mērķi
  un
  to, kāda informācija ir vajadzīga,
  un nosaka, kādā termiņā tā ir jāsniedz. Tāpat tā norāda sankcijas, kas paredzētas 26. pantā, un norāda vai piemēro periodiskus soda maksājumus, kas paredzēti 27. pantā. Turklāt tā norāda tiesības lēmumu nodot izskatīšanai Tiesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja Komisija uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām prasa sniegt informāciju, pieņemot lēmumu, tā norāda pieprasījuma mērķi un to, kāda informācija ir vajadzīga un kādā termiņā tā ir jāsniedz. Ja Komisija prasa uzņēmumiem sniegt piekļuvi to datubāzēm un algoritmiem, tā norāda pieprasījuma
  juridisko pamatu
  un
  mērķi
  un nosaka, kādā termiņā tā ir jāsniedz. Tāpat tā norāda sankcijas, kas paredzētas 26. pantā, un norāda vai piemēro periodiskus soda maksājumus, kas paredzēti 27. pantā. Turklāt tā norāda tiesības lēmumu nodot izskatīšanai Tiesā.

4.   Ja Komisija uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām prasa sniegt informāciju, pieņemot lēmumu, tā norāda pieprasījuma mērķi un to, kāda informācija ir vajadzīga un kādā termiņā tā ir jāsniedz. Ja Komisija prasa uzņēmumiem sniegt piekļuvi to datubāzēm un algoritmiem, tā norāda pieprasījuma
  mērķi
  un
  to, kāda informācija ir vajadzīga,
  un nosaka, kādā termiņā tā ir jāsniedz. Tāpat tā norāda sankcijas, kas paredzētas 26. pantā, un norāda vai piemēro periodiskus soda maksājumus, kas paredzēti 27. pantā. Turklāt tā norāda tiesības lēmumu nodot izskatīšanai Tiesā.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa

20. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai, lai apkopotu informāciju saistībā ar apsekošanas priekšmetu, arī saistībā ar šajā regulā paredzēto noteikumu uzraudzību, īstenošanu un izpildi. | Komisija
  un kompetentās valstu konkurences iestādes saskaņā ar 31.c pantu
  var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai, lai apkopotu informāciju saistībā ar apsekošanas priekšmetu, arī saistībā ar šajā regulā paredzēto noteikumu uzraudzību, īstenošanu un izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai, lai apkopotu informāciju saistībā ar apsekošanas priekšmetu, arī saistībā ar šajā regulā paredzēto noteikumu uzraudzību, īstenošanu un izpildi.

Komisija
  un kompetentās valstu konkurences iestādes saskaņā ar 31.c pantu
  var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai, lai apkopotu informāciju saistībā ar apsekošanas priekšmetu, arī saistībā ar šajā regulā paredzēto noteikumu uzraudzību, īstenošanu un izpildi.

un kompetentās valstu konkurences iestādes saskaņā ar 31.c pantu

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pārbaudes uz vietas var veikt ar revidentu vai ekspertu palīdzību, kurus Komisija iecēlusi saskaņā ar 24. panta 2. punktu. | 2.   Pārbaudes uz vietas var veikt ar
  rotācijas kārtībā izraudzītu
  revidentu vai ekspertu palīdzību, kurus Komisija iecēlusi saskaņā ar 24. panta 2. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pārbaudes uz vietas var veikt ar revidentu vai ekspertu palīdzību, kurus Komisija iecēlusi saskaņā ar 24. panta 2. punktu.

2.   Pārbaudes uz vietas var veikt ar
  rotācijas kārtībā izraudzītu
  revidentu vai ekspertu palīdzību, kurus Komisija iecēlusi saskaņā ar 24. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

22. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Steidzamības
  gadījumā
  , ja pastāv smaga un
  nenovēršama
  kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, piemērot vārtzinim pagaidu pasākumus, pamatojoties uz pirmšķietamu konstatējumu par 5. vai 6. panta pārkāpumu. | 1.   Steidzamības
  gadījumos
  , ja pastāv smaga un
  tūlītēja
  kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, piemērot vārtzinim pagaidu pasākumus, pamatojoties uz pirmšķietamu konstatējumu par 5. vai 6. panta pārkāpumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Steidzamības
  gadījumā
  , ja pastāv smaga un
  nenovēršama
  kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, piemērot vārtzinim pagaidu pasākumus, pamatojoties uz pirmšķietamu konstatējumu par 5. vai 6. panta pārkāpumu.

1.   Steidzamības
  gadījumos
  , ja pastāv smaga un
  tūlītēja
  kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, piemērot vārtzinim pagaidu pasākumus, pamatojoties uz pirmšķietamu konstatējumu par 5. vai 6. panta pārkāpumu.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts

22. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Lēmumu saskaņā ar 1. punktu
  var pieņemt
  tikai tādas procedūras kontekstā, kas uzsākta, lai potenciāli pieņemtu lēmumu par neatbilstību saskaņā ar 25. panta 1. punktu. Lēmums ir piemērojams uz konkrētu laiku un var tikt pagarināts, ja tas ir nepieciešami un piemēroti. | 2.   Lēmumu saskaņā ar 1. punktu
  pieņem
  tikai tādas procedūras kontekstā, kas uzsākta, lai potenciāli pieņemtu lēmumu par neatbilstību saskaņā ar 25. panta 1. punktu.
  Minētais
  lēmums ir piemērojams uz konkrētu laiku un var tikt pagarināts, ja tas ir nepieciešami un piemēroti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Lēmumu saskaņā ar 1. punktu
  var pieņemt
  tikai tādas procedūras kontekstā, kas uzsākta, lai potenciāli pieņemtu lēmumu par neatbilstību saskaņā ar 25. panta 1. punktu. Lēmums ir piemērojams uz konkrētu laiku un var tikt pagarināts, ja tas ir nepieciešami un piemēroti.

2.   Lēmumu saskaņā ar 1. punktu
  pieņem
  tikai tādas procedūras kontekstā, kas uzsākta, lai potenciāli pieņemtu lēmumu par neatbilstību saskaņā ar 25. panta 1. punktu.
  Minētais
  lēmums ir piemērojams uz konkrētu laiku un var tikt pagarināts, ja tas ir nepieciešami un piemēroti.

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2.a punkts (jauns)

22. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Steidzamībos gadījumos, kad pastāv smaga un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem viena vai vairāku vārtziņu īstenotas tādas jaunas prakses dēļ, kas varētu apdraudēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai būt negodīga saskaņā ar 10. panta 2. punktu, Komisija var piemērot attiecīgajiem vārtziņiem pagaidu pasākumus, lai novērstu šādu risku īstenošanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Steidzamībos gadījumos, kad pastāv smaga un tūlītēja kaitējuma risks vārtziņu komerciālajiem lietotājiem vai galalietotājiem viena vai vairāku vārtziņu īstenotas tādas jaunas prakses dēļ, kas varētu apdraudēt sāncensību platformas pamatpakalpojumu jomā vai būt negodīga saskaņā ar 10. panta 2. punktu, Komisija var piemērot attiecīgajiem vārtziņiem pagaidu pasākumus, lai novērstu šādu risku īstenošanos.

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2.b punkts (jauns)

22. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Šā panta 2.a punktā minēto lēmumu pieņem vienīgi saskaņā ar 17. pantu veiktas tirgus apsekošanas kontekstā un sešu mēnešu laikā pēc šādas apsekošanas sākuma. Pagaidu pasākumus piemēro konkrētā laikposmā un jebkurā gadījumā tos atjauno vai atsauc, lai ņemtu vērā galīgo lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar 17. pantu veiktās tirgus apsekošanas rezultātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Šā panta 2.a punktā minēto lēmumu pieņem vienīgi saskaņā ar 17. pantu veiktas tirgus apsekošanas kontekstā un sešu mēnešu laikā pēc šādas apsekošanas sākuma. Pagaidu pasākumus piemēro konkrētā laikposmā un jebkurā gadījumā tos atjauno vai atsauc, lai ņemtu vērā galīgo lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar 17. pantu veiktās tirgus apsekošanas rezultātā.

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants

23. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 23. pants | svītrots |
| Saistības | |
| 1.
     
  Ja 16. vai 25. pantā noteikto procedūru laikā attiecīgais vārtzinis pauž apņemšanos uzņemties saistības ar mērķi attiecībā uz konkrētajiem platformas pamatpakalpojumiem izpildīt 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, noteikt, ka šāda apņemšanās ir šim vārtzinim saistoša, un paziņot, ka vairs nav nekāda pamata rīkoties. | |
| 2.
     
  Komisija pēc pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var ar lēmumu atsākt attiecīgo procedūru, ja: | |
| (a) | ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23. pants

23. pants

svītrots

svītrots

Saistības

Saistības

1.
     
  Ja 16. vai 25. pantā noteikto procedūru laikā attiecīgais vārtzinis pauž apņemšanos uzņemties saistības ar mērķi attiecībā uz konkrētajiem platformas pamatpakalpojumiem izpildīt 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, noteikt, ka šāda apņemšanās ir šim vārtzinim saistoša, un paziņot, ka vairs nav nekāda pamata rīkoties.

2.
     
  Komisija pēc pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var ar lēmumu atsākt attiecīgo procedūru, ja:

(a)

(a)

ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums;

ir būtiski mainījušies fakti, uz kuriem tika balstīts lēmums;

| (b) | attiecīgais vārtzinis nepilda savu apņemšanos; |
| --- | --- |

(b)

(b)

attiecīgais vārtzinis nepilda savu apņemšanos;

attiecīgais vārtzinis nepilda savu apņemšanos;

| (c) | lēmums tika balstīts uz nepilnīgu, nepareizu vai maldinošu informāciju, kuru bija sniegušas puses. |
| --- | --- |

(c)

(c)

lēmums tika balstīts uz nepilnīgu, nepareizu vai maldinošu informāciju, kuru bija sniegušas puses.

lēmums tika balstīts uz nepilnīgu, nepareizu vai maldinošu informāciju, kuru bija sniegušas puses.

3.
     
  Ja Komisija uzskata, ka attiecīgā vārtziņa iesniegtās apņemšanās nespēj nodrošināt faktisku atbilstību 5. un 6. pantā noteiktajiem pienākumiem, tā attiecīgās procedūras noslēguma lēmumā paskaidro iemeslus, kādēļ neuzskata apņemšanās par saistošām.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  var pēc vajadzības rīkoties
  , lai uzraudzītu 5. un 6. pantā noteikto pienākumu un saskaņā ar 7., 16., 22. un 23. pantu pieņemto lēmumu faktisku īstenošanu un izpildi. | 1.   Komisija
  veic nepieciešamās darbības
  , lai uzraudzītu 5. un 6. pantā noteikto pienākumu un saskaņā ar 7., 16., 22. un 23. pantu pieņemto lēmumu faktisku īstenošanu un izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija
  var pēc vajadzības rīkoties
  , lai uzraudzītu 5. un 6. pantā noteikto pienākumu un saskaņā ar 7., 16., 22. un 23. pantu pieņemto lēmumu faktisku īstenošanu un izpildi.

1.   Komisija
  veic nepieciešamās darbības
  , lai uzraudzītu 5. un 6. pantā noteikto pienākumu un saskaņā ar 7., 16., 22. un 23. pantu pieņemto lēmumu faktisku īstenošanu un izpildi.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24.a pants (jauns)

24.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.a pants




  Sūdzību mehānisms





  1.
     
  Platformas pamatpakalpojumu komerciālie lietotāji, konkurenti un galalietotāji, kā arī to pārstāvji vai citas personas, kurām ir likumīgas intereses, var iesniegt sūdzību kompetentajām valsts konkurences iestādēm par jebkuru vārtziņu praksi vai rīcību, uz kuru attiecas šī regula, tostarp par neatbilstību.




  Kompetentās valsts iestādes izvērtē šādas sūdzības un ziņo par tām Komisijai.




  Komisija pārbauda, vai ir pamatots iemesls sākt procedūras saskaņā ar 18. pantu vai veikt tirgus apsekošanu saskaņā ar 14. pantu.






  2.
     
  Attiecībā uz sūdzībām un ziņošanu par šīs regulas pārkāpumiem un to personu aizsardzību, kuras ziņo par šādiem pārkāpumiem, piemēro Direktīvu (ES) 2019/1937. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.a pants

Sūdzību mehānisms

1.
     
  Platformas pamatpakalpojumu komerciālie lietotāji, konkurenti un galalietotāji, kā arī to pārstāvji vai citas personas, kurām ir likumīgas intereses, var iesniegt sūdzību kompetentajām valsts konkurences iestādēm par jebkuru vārtziņu praksi vai rīcību, uz kuru attiecas šī regula, tostarp par neatbilstību.

Kompetentās valsts iestādes izvērtē šādas sūdzības un ziņo par tām Komisijai.

Komisija pārbauda, vai ir pamatots iemesls sākt procedūras saskaņā ar 18. pantu vai veikt tirgus apsekošanu saskaņā ar 14. pantu.

2.
     
  Attiecībā uz sūdzībām un ziņošanu par šīs regulas pārkāpumiem un to personu aizsardzību, kuras ziņo par šādiem pārkāpumiem, piemēro Direktīvu (ES) 2019/1937.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24.b pants (jauns)

24.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 24.b pants |
| | Atbilstības nodrošināšanas funkcija |
| | 1.
     
  Vārtziņi izveido atbilstības nodrošināšanas funkciju, kas ir neatkarīga no vārtziņa darbības funkcijām, un ieceļ vienu vai vairākas atbilstības nodrošināšanas amatpersonas, tostarp šīs funkcijas vadītāju. |
| | 2.
     
  Vārtzinis nodrošina, ka atbilstības nodrošināšanas funkcijai saskaņā ar 1. punktu ir pietiekamas pilnvaras, statuss un resursi, kā arī piekļuve vārtziņa vadības struktūrai, lai uzraudzītu vārtziņa atbilstību šai regulai. |
| | 3.
     
  Vārtzinis nodrošina, ka saskaņā ar 1. punktu ieceltajām atbilstības nodrošināšanas amatpersonām ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija, zināšanas, pieredze un spējas pildīt šā panta 4. punktā minētos uzdevumus. |
| | Vārtzinis arī nodrošina, ka saskaņā ar 1. punktu ieceltais atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītājs ir augstākā līmeņa vadītājs, kurš ir tieši atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu un ir neatkarīgs no vārtziņa darbības funkcijām un vadības struktūras. |
| | 4.
     
  Atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītājs ziņo tieši vārtziņa vadības struktūrai, un viņam ir pilnvaras paust bažas un brīdināt šo struktūru, ja rodas neatbilstības šai regulai risks, neskarot vadības struktūras pienākumus tās uzraudzības un pārvaldības funkciju izpildē. |
| | Atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītāju neatceļ bez vārtziņa vadības struktūras iepriekšēja apstiprinājuma. |
| | 5.
     
  Atbilstības nodrošināšanas amatpersonas, ko vārtzinis iecēlis saskaņā ar 1. punktu, pārrauga vārtziņa atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, tostarp vismaz šādiem uzdevumiem: |
| | (a) | organizēt, uzraudzīt un pārraudzīt vārtziņu īstenotos pasākumus un darbības, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24.b pants

24.b pants

Atbilstības nodrošināšanas funkcija

Atbilstības nodrošināšanas funkcija

1.
     
  Vārtziņi izveido atbilstības nodrošināšanas funkciju, kas ir neatkarīga no vārtziņa darbības funkcijām, un ieceļ vienu vai vairākas atbilstības nodrošināšanas amatpersonas, tostarp šīs funkcijas vadītāju.

2.
     
  Vārtzinis nodrošina, ka atbilstības nodrošināšanas funkcijai saskaņā ar 1. punktu ir pietiekamas pilnvaras, statuss un resursi, kā arī piekļuve vārtziņa vadības struktūrai, lai uzraudzītu vārtziņa atbilstību šai regulai.

3.
     
  Vārtzinis nodrošina, ka saskaņā ar 1. punktu ieceltajām atbilstības nodrošināšanas amatpersonām ir nepieciešamā profesionālā kvalifikācija, zināšanas, pieredze un spējas pildīt šā panta 4. punktā minētos uzdevumus.

Vārtzinis arī nodrošina, ka saskaņā ar 1. punktu ieceltais atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītājs ir augstākā līmeņa vadītājs, kurš ir tieši atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu un ir neatkarīgs no vārtziņa darbības funkcijām un vadības struktūras.

Vārtzinis arī nodrošina, ka saskaņā ar 1. punktu ieceltais atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītājs ir augstākā līmeņa vadītājs, kurš ir tieši atbildīgs par atbilstības nodrošināšanu un ir neatkarīgs no vārtziņa darbības funkcijām un vadības struktūras.

4.
     
  Atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītājs ziņo tieši vārtziņa vadības struktūrai, un viņam ir pilnvaras paust bažas un brīdināt šo struktūru, ja rodas neatbilstības šai regulai risks, neskarot vadības struktūras pienākumus tās uzraudzības un pārvaldības funkciju izpildē.

Atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītāju neatceļ bez vārtziņa vadības struktūras iepriekšēja apstiprinājuma.

Atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītāju neatceļ bez vārtziņa vadības struktūras iepriekšēja apstiprinājuma.

5.
     
  Atbilstības nodrošināšanas amatpersonas, ko vārtzinis iecēlis saskaņā ar 1. punktu, pārrauga vārtziņa atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem, tostarp vismaz šādiem uzdevumiem:

(a)

(a)

organizēt, uzraudzīt un pārraudzīt vārtziņu īstenotos pasākumus un darbības, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem;

organizēt, uzraudzīt un pārraudzīt vārtziņu īstenotos pasākumus un darbības, kuru mērķis ir nodrošināt atbilstību šajā regulā noteiktajiem pienākumiem;

| (b) | informēt un konsultēt vārtziņa vadību un darbiniekus par attiecīgajiem šajā regulā paredzētajiem pienākumiem; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informēt un konsultēt vārtziņa vadību un darbiniekus par attiecīgajiem šajā regulā paredzētajiem pienākumiem;

informēt un konsultēt vārtziņa vadību un darbiniekus par attiecīgajiem šajā regulā paredzētajiem pienākumiem;

| (c) | attiecīgā gadījumā uzraudzīt atbilstību saistībām, kas noteiktas par saistošām saskaņā ar 23. pantu, neskarot to, ka Komisija var iecelt neatkarīgus ārējos ekspertus saskaņā ar 24. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

attiecīgā gadījumā uzraudzīt atbilstību saistībām, kas noteiktas par saistošām saskaņā ar 23. pantu, neskarot to, ka Komisija var iecelt neatkarīgus ārējos ekspertus saskaņā ar 24. panta 2. punktu.

attiecīgā gadījumā uzraudzīt atbilstību saistībām, kas noteiktas par saistošām saskaņā ar 23. pantu, neskarot to, ka Komisija var iecelt neatkarīgus ārējos ekspertus saskaņā ar 24. panta 2. punktu.

| (d) | šīs regulas nolūkā sadarboties ar Komisiju. |
| --- | --- |

(d)

(d)

šīs regulas nolūkā sadarboties ar Komisiju.

šīs regulas nolūkā sadarboties ar Komisiju.

6.
     
  Vārtziņi paziņo Komisijai atbilstības nodrošināšanas funkcijas vadītāja vārdu un kontaktinformāciju.

7.
     
  Vārtziņa vadības struktūra nosaka un pārrauga vārtziņa pārvaldības kārtības īstenošanu, kas nodrošina atbilstības nodrošināšanas funkcijas neatkarību, tostarp pienākumu nošķiršanu vārtziņa organizācijā un interešu konfliktu novēršanu, un ir atbildīga par to.

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | apņemšanās, kas atzītas par juridiski saistošām saskaņā ar 23. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

apņemšanās, kas atzītas par juridiski saistošām saskaņā ar 23. pantu.

apņemšanās, kas atzītas par juridiski saistošām saskaņā ar 23. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1.a punkts (jauns)

25. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija lēmumu pieņem 12 mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija lēmumu pieņem 12 mēnešu laikā pēc procedūras uzsākšanas saskaņā ar 18. pantu.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija attiecīgajam vārtzinim paziņo savus sākotnējos konstatējumus. Sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno vārtzinim, lai pilnvērtīgi risinātu sākotnējos konstatējumus. | 2.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija attiecīgajam vārtzinim paziņo savus sākotnējos konstatējumus.
  Šajos
  sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai
  to,
  kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno vārtzinim, lai pilnvērtīgi risinātu sākotnējos konstatējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija attiecīgajam vārtzinim paziņo savus sākotnējos konstatējumus. Sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno vārtzinim, lai pilnvērtīgi risinātu sākotnējos konstatējumus.

2.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija attiecīgajam vārtzinim paziņo savus sākotnējos konstatējumus.
  Šajos
  sākotnējos konstatējumos Komisija izskaidro pasākumus, ko tā plāno īstenot vai
  to,
  kas, pēc Komisijas domām, būtu jāīsteno vārtzinim, lai pilnvērtīgi risinātu sākotnējos konstatējumus.

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 4. punkts

25. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vārtzinis iesniedz Komisijai aprakstu par pasākumiem, ko tas ir
  īstenojis
  , lai nodrošinātu atbilstību lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu. | 4.   Vārtzinis iesniedz Komisijai aprakstu par pasākumiem, ko tas ir
  veicis
  , lai nodrošinātu atbilstību lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Vārtzinis iesniedz Komisijai aprakstu par pasākumiem, ko tas ir
  īstenojis
  , lai nodrošinātu atbilstību lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu.

4.   Vārtzinis iesniedz Komisijai aprakstu par pasākumiem, ko tas ir
  veicis
  , lai nodrošinātu atbilstību lēmumam, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu.

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – ievaddaļa

26. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lēmumā saskaņā ar 25. pantu Komisija var vārtzinim piemērot naudas sodus, kas nepārsniedz
  10
   % no tā kopējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja Komisija atklāj, ka vārtzinis apzināti vai nolaidīgi: | 1.   Lēmumā saskaņā ar 25. pantu Komisija var vārtzinim piemērot naudas sodus, kas
  nav mazāks par 4 % un
  nepārsniedz
  20
   % no tā kopējā
  globālā
  apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja Komisija atklāj, ka vārtzinis apzināti vai nolaidīgi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lēmumā saskaņā ar 25. pantu Komisija var vārtzinim piemērot naudas sodus, kas nepārsniedz
  10
   % no tā kopējā apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja Komisija atklāj, ka vārtzinis apzināti vai nolaidīgi:

1.   Lēmumā saskaņā ar 25. pantu Komisija var vārtzinim piemērot naudas sodus, kas
  nav mazāks par 4 % un
  nepārsniedz
  20
   % no tā kopējā
  globālā
  apgrozījuma iepriekšējā finanšu gadā, ja Komisija atklāj, ka vārtzinis apzināti vai nolaidīgi:

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

26. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | nepilda pienākumu sniegt informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar 12. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

nepilda pienākumu sniegt informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar 12. pantu;

nepilda pienākumu sniegt informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar 12. pantu;

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

26. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | nepilda pienākumu sniegt informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar 13. pantu, vai sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

nepilda pienākumu sniegt informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar 13. pantu, vai sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju;

nepilda pienākumu sniegt informāciju, kas tiek prasīta saskaņā ar 13. pantu, vai sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju;

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

26. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | nepilda apņemšanos, kas noteikta kā saistoša ar lēmumu saskaņā ar 23. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

nepilda apņemšanos, kas noteikta kā saistoša ar lēmumu saskaņā ar 23. pantu.

nepilda apņemšanos, kas noteikta kā saistoša ar lēmumu saskaņā ar 23. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

26. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nesniedz informāciju, kas ir vajadzīga saskaņā ar 12. pantu, vai sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

nesniedz informāciju, kas ir vajadzīga saskaņā ar 12. pantu, vai sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju;

nesniedz informāciju, kas ir vajadzīga saskaņā ar 12. pantu, vai sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nesniedz aprakstu, kas ir vajadzīgs saskaņā ar 13. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

nesniedz aprakstu, kas ir vajadzīgs saskaņā ar 13. pantu;

nesniedz aprakstu, kas ir vajadzīgs saskaņā ar 13. pantu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja uzņēmumi ir izpildījuši pienākumu, kuru bija paredzēts piemērot ar periodisko soda maksājumu, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, noteikt periodiskā soda maksājuma galīgo summu
  , kas ir mazāka par summu, kura izrietētu no sākotnējā lēmuma
  . | 2.   Ja uzņēmumi ir izpildījuši pienākumu, kuru bija paredzēts piemērot ar periodisko soda maksājumu, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, noteikt periodiskā soda maksājuma galīgo summu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja uzņēmumi ir izpildījuši pienākumu, kuru bija paredzēts piemērot ar periodisko soda maksājumu, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, noteikt periodiskā soda maksājuma galīgo summu
  , kas ir mazāka par summu, kura izrietētu no sākotnējā lēmuma
  .

2.   Ja uzņēmumi ir izpildījuši pienākumu, kuru bija paredzēts piemērot ar periodisko soda maksājumu, Komisija var, pieņemot lēmumu saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru, noteikt periodiskā soda maksājuma galīgo summu.

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 1. punkts

28. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Saskaņā ar 26. un 27. pantu piešķirtajām Komisijas pilnvarām ir
  trīs
  gadu noilguma periods. | 1.   Saskaņā ar 26. un 27. pantu piešķirtajām Komisijas pilnvarām ir
  piecu
  gadu noilguma periods. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Saskaņā ar 26. un 27. pantu piešķirtajām Komisijas pilnvarām ir
  trīs
  gadu noilguma periods.

1.   Saskaņā ar 26. un 27. pantu piešķirtajām Komisijas pilnvarām ir
  piecu
  gadu noilguma periods.

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts – ievaddaļa

30. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 7. pantu, 8. panta 1. punktu, 9. panta 1. punktu, 15., 16., 22., 23., 25. un 26. pantu, kā arī 27. panta 2. punktu Komisija sniedz attiecīgajam vārtzinim vai uzņēmumam, vai uzņēmumu apvienībai iespēju tikt
  uzklausītai
  par: | 1.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 7. pantu, 8. panta 1. punktu, 9. panta 1. punktu, 15., 16., 22., 23., 25. un 26. pantu, kā arī 27. panta 2. punktu Komisija sniedz attiecīgajam vārtzinim vai uzņēmumam, vai uzņēmumu apvienībai
  , tostarp trešām personām ar likumīgām interesēm,
  iespēju tikt
  uzklausītiem
  par: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 7. pantu, 8. panta 1. punktu, 9. panta 1. punktu, 15., 16., 22., 23., 25. un 26. pantu, kā arī 27. panta 2. punktu Komisija sniedz attiecīgajam vārtzinim vai uzņēmumam, vai uzņēmumu apvienībai iespēju tikt
  uzklausītai
  par:

1.   Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 7. pantu, 8. panta 1. punktu, 9. panta 1. punktu, 15., 16., 22., 23., 25. un 26. pantu, kā arī 27. panta 2. punktu Komisija sniedz attiecīgajam vārtzinim vai uzņēmumam, vai uzņēmumu apvienībai
  , tostarp trešām personām ar likumīgām interesēm,
  iespēju tikt
  uzklausītiem
  par:

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts

30. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi un uzņēmumu apvienības var iesniegt savus apsvērumus par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem termiņā, ko Komisija nosaka savos sākotnējos konstatējumos un kas nav mazāks par 14 dienām. | 2.   Attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi un uzņēmumu apvienības
  , tostarp trešās personas ar likumīgām interesēm,
  var iesniegt savus apsvērumus par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem termiņā, ko Komisija nosaka savos sākotnējos konstatējumos un kas nav mazāks par 14 dienām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi un uzņēmumu apvienības var iesniegt savus apsvērumus par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem termiņā, ko Komisija nosaka savos sākotnējos konstatējumos un kas nav mazāks par 14 dienām.

2.   Attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi un uzņēmumu apvienības
  , tostarp trešās personas ar likumīgām interesēm,
  var iesniegt savus apsvērumus par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem termiņā, ko Komisija nosaka savos sākotnējos konstatējumos un kas nav mazāks par 14 dienām.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 3. punkts

30. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija savus lēmumus balsta tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi
  un
  uzņēmumu apvienības ir sniegušas piezīmes. | 3.   Komisija savus lēmumus balsta tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi, uzņēmumu apvienības
  , un trešās personas ar likumīgām interesēm
  ir sniegušas piezīmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija savus lēmumus balsta tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi
  un
  uzņēmumu apvienības ir sniegušas piezīmes.

3.   Komisija savus lēmumus balsta tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem attiecīgie vārtziņi, uzņēmumi, uzņēmumu apvienības
  , un trešās personas ar likumīgām interesēm
  ir sniegušas piezīmes.

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30.a pants (jauns)

30.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 30.a pants |
| | Pārskatatbildība |
| | 1.
     
  Komisija pieņem gada ziņojumu par stāvokli digitālajā ekonomikā. Šajā ziņojumā sniedz analīzi par vārtziņu stāvokli tirgū, ietekmi un uzņēmējdarbības modeļiem kopējā tirgū. Ziņojumā iekļauj tās darbību kopsavilkumu, jo īpaši uzraudzības pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas II un IV nodaļu, kā arī novērtējumu par to, vai konkurences noteikumi, šīs regulas (un Regulas XX/2021 — Digitālo pakalpojumu akta) noteikumi un pašreizējais izpildes līmenis ir pietiekams, lai novērstu pret konkurenci vērstu rīcību un nodrošinātu digitālo tirgu sāncensību un taisnīgumu tajos. Šajā gada ziņojumā iekļauj arī 13. pantā paredzēto revīzijas ziņojumu novērtējumu un sociālās ietekmes novērtējumu, kurā novērtē jaunus digitālos produktus un pakalpojumus un to iespējamo ietekmi uz garīgo veselību, lietotāju uzvedību, dezinformāciju, polarizāciju un demokrātiju. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisija saskaņo uzraudzības un pārraudzības centienus ar uzraudzību un pārraudzību, kas paredzēta Digitālo pakalpojumu tiesību aktā, lai panāktu pēc iespējas labāku sinerģiju. |
| | 2.
     
  Eiropas Parlaments ar savu kompetento komiteju starpniecību katru gadu var sniegt atzinumu par Komisijas ziņojumu, tostarp par priekšlikumiem tirgus apsekošanai attiecībā uz jauniem pakalpojumiem un jaunu praksi saskaņā ar 17. pantu. |
| | 3.
     
  Komisija sniedz rakstisku atbildi uz Eiropas Parlamenta pieņemto atzinumu, kā arī atbild uz jebkuru aicinājumu rīkoties saistībā ar 17. pantu, tostarp sniedzot pamatojumu paredzamai bezdarbībai, un visiem jautājumiem, ko tai uzdod Eiropas Parlaments vai Padome, piecu nedēļu laikā pēc to saņemšanas. |
| | 4.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisija piedalās uzklausīšanā Eiropas Parlamentā. Uzklausīšanu rīko vismaz divreiz gadā. Attiecīgais komisārs sniedz paziņojumu Eiropas Parlamentā un atbild uz jebkādiem tā deputātu uzdotiem jautājumiem ikreiz, kad tas tiek prasīts. Turklāt tiek nodrošināts pastāvīgs augsta līmeņa dialogs starp Eiropas Parlamentu un Komisiju, īstenojot viedokļu apmaiņu, kas notiek ne retāk kā četras reizes gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

30.a pants

30.a pants

Pārskatatbildība

Pārskatatbildība

1.
     
  Komisija pieņem gada ziņojumu par stāvokli digitālajā ekonomikā. Šajā ziņojumā sniedz analīzi par vārtziņu stāvokli tirgū, ietekmi un uzņēmējdarbības modeļiem kopējā tirgū. Ziņojumā iekļauj tās darbību kopsavilkumu, jo īpaši uzraudzības pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas II un IV nodaļu, kā arī novērtējumu par to, vai konkurences noteikumi, šīs regulas (un Regulas XX/2021 — Digitālo pakalpojumu akta) noteikumi un pašreizējais izpildes līmenis ir pietiekams, lai novērstu pret konkurenci vērstu rīcību un nodrošinātu digitālo tirgu sāncensību un taisnīgumu tajos. Šajā gada ziņojumā iekļauj arī 13. pantā paredzēto revīzijas ziņojumu novērtējumu un sociālās ietekmes novērtējumu, kurā novērtē jaunus digitālos produktus un pakalpojumus un to iespējamo ietekmi uz garīgo veselību, lietotāju uzvedību, dezinformāciju, polarizāciju un demokrātiju. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisija saskaņo uzraudzības un pārraudzības centienus ar uzraudzību un pārraudzību, kas paredzēta Digitālo pakalpojumu tiesību aktā, lai panāktu pēc iespējas labāku sinerģiju.

2.
     
  Eiropas Parlaments ar savu kompetento komiteju starpniecību katru gadu var sniegt atzinumu par Komisijas ziņojumu, tostarp par priekšlikumiem tirgus apsekošanai attiecībā uz jauniem pakalpojumiem un jaunu praksi saskaņā ar 17. pantu.

3.
     
  Komisija sniedz rakstisku atbildi uz Eiropas Parlamenta pieņemto atzinumu, kā arī atbild uz jebkuru aicinājumu rīkoties saistībā ar 17. pantu, tostarp sniedzot pamatojumu paredzamai bezdarbībai, un visiem jautājumiem, ko tai uzdod Eiropas Parlaments vai Padome, piecu nedēļu laikā pēc to saņemšanas.

4.
     
  Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisija piedalās uzklausīšanā Eiropas Parlamentā. Uzklausīšanu rīko vismaz divreiz gadā. Attiecīgais komisārs sniedz paziņojumu Eiropas Parlamentā un atbild uz jebkādiem tā deputātu uzdotiem jautājumiem ikreiz, kad tas tiek prasīts. Turklāt tiek nodrošināts pastāvīgs augsta līmeņa dialogs starp Eiropas Parlamentu un Komisiju, īstenojot viedokļu apmaiņu, kas notiek ne retāk kā četras reizes gadā.

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts

31. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Saskaņā ar 3.,
  12
  .,
  13
  .,
  19., 20
  . un
  21
  . pantu apkopoto informāciju izmanto tikai šīs regulas vajadzībām. | 1.   Saskaņā ar 3.,
  19
  .,
  20
  .,
  21
  . un
  31
  .
  d
   pantu apkopoto informāciju izmanto tikai šīs regulas vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Saskaņā ar 3.,
  12
  .,
  13
  .,
  19., 20
  . un
  21
  . pantu apkopoto informāciju izmanto tikai šīs regulas vajadzībām.

1.   Saskaņā ar 3.,
  19
  .,
  20
  .,
  21
  . un
  31
  .
  d
   pantu apkopoto informāciju izmanto tikai šīs regulas vajadzībām.

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1.a punkts (jauns)

31. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Informāciju, kas savākta, ievērojot 12. pantu, izmanto tikai šīs regulas un Regulas (EK) Nr. 139/2004 mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Informāciju, kas savākta, ievērojot 12. pantu, izmanto tikai šīs regulas un Regulas (EK) Nr. 139/2004 mērķiem.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1.b punkts (jauns)

31. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Informāciju, kas savākta, ievērojot 13. pantu, izmanto tikai šīs regulas un Regulas (ES) 2016/679 mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Informāciju, kas savākta, ievērojot 13. pantu, izmanto tikai šīs regulas un Regulas (ES) 2016/679 mērķiem.

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts

31. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Neskarot tās informācijas apmaiņu un izmantošanu, kas sniegta izmantošanai saskaņā ar 32. un 33. pantu, Komisija, dalībvalstu iestādes, to amatpersonas, ierēdņi un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, un jebkura cita fiziska vai juridiska persona, arī revidenti un eksperti, kuri iecelti saskaņā ar 24. panta 2. punktu, neatklāj saskaņā ar šo regulu iegūto vai apmainīto informāciju un informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums. Šis pienākums attiecas arī uz visiem dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem, kas piedalās jebkurās Digitālo tirgu padomdevējas komitejas darbībās saskaņā ar 32. pantu. | 2.   Neskarot tās informācijas apmaiņu un izmantošanu, kas sniegta izmantošanai saskaņā ar
  12., 13., 31.d,
  32. un 33. pantu, Komisija, dalībvalstu iestādes, to amatpersonas, ierēdņi un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, un jebkura cita fiziska vai juridiska persona, arī revidenti un eksperti, kuri iecelti saskaņā ar 24. panta 2. punktu, neatklāj saskaņā ar šo regulu iegūto vai apmainīto informāciju un informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums. Šis pienākums attiecas arī uz visiem dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem, kas piedalās jebkurās Digitālo tirgu padomdevējas komitejas darbībās saskaņā ar 32. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Neskarot tās informācijas apmaiņu un izmantošanu, kas sniegta izmantošanai saskaņā ar 32. un 33. pantu, Komisija, dalībvalstu iestādes, to amatpersonas, ierēdņi un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, un jebkura cita fiziska vai juridiska persona, arī revidenti un eksperti, kuri iecelti saskaņā ar 24. panta 2. punktu, neatklāj saskaņā ar šo regulu iegūto vai apmainīto informāciju un informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums. Šis pienākums attiecas arī uz visiem dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem, kas piedalās jebkurās Digitālo tirgu padomdevējas komitejas darbībās saskaņā ar 32. pantu.

2.   Neskarot tās informācijas apmaiņu un izmantošanu, kas sniegta izmantošanai saskaņā ar
  12., 13., 31.d,
  32. un 33. pantu, Komisija, dalībvalstu iestādes, to amatpersonas, ierēdņi un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, un jebkura cita fiziska vai juridiska persona, arī revidenti un eksperti, kuri iecelti saskaņā ar 24. panta 2. punktu, neatklāj saskaņā ar šo regulu iegūto vai apmainīto informāciju un informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums. Šis pienākums attiecas arī uz visiem dalībvalstu pārstāvjiem un ekspertiem, kas piedalās jebkurās Digitālo tirgu padomdevējas komitejas darbībās saskaņā ar 32. pantu.

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31.a pants (jauns)

31.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31.a pants




  Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupa





  1.
     
  Komisija izveido Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupu (“Grupa”) kā ekspertu grupu, kuras sastāvā ietilpst pa vienam pārstāvim no Komisijas un attiecīgajām Savienības kompetentajām struktūrām, kā arī pārstāvji no valstu konkurences iestādēm un citām valstu konkrēto nozaru kompetentajām iestādēm, tostarp datu aizsardzības un elektronisko sakaru jomā.






  2.
     
  Piemērojot 1. punktu, atbilstīgās valstu kompetentās iestādes grupā pārstāv to attiecīgie vadītāji. Lai atvieglotu Grupas darbu, Komisija nodrošina tai sekretariātu.






  3.
     
  Grupas darbu var organizēt ekspertu darba grupās, veidojot starpnozaru speciālistu komandas, kas sniedz Komisijai augsta līmeņa specializētās zināšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31.a pants

Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupa

1.
     
  Komisija izveido Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupu (“Grupa”) kā ekspertu grupu, kuras sastāvā ietilpst pa vienam pārstāvim no Komisijas un attiecīgajām Savienības kompetentajām struktūrām, kā arī pārstāvji no valstu konkurences iestādēm un citām valstu konkrēto nozaru kompetentajām iestādēm, tostarp datu aizsardzības un elektronisko sakaru jomā.

2.
     
  Piemērojot 1. punktu, atbilstīgās valstu kompetentās iestādes grupā pārstāv to attiecīgie vadītāji. Lai atvieglotu Grupas darbu, Komisija nodrošina tai sekretariātu.

3.
     
  Grupas darbu var organizēt ekspertu darba grupās, veidojot starpnozaru speciālistu komandas, kas sniedz Komisijai augsta līmeņa specializētās zināšanas.

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31.b pants (jauns)

31.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31.b pants |
| | Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupas uzdevumi |
| | 1.
     
  Grupa palīdz Komisijai nodrošināt šīs regulas konsekventu piemērošanu un uzraudzīt tās ievērošanu, sniedzot padomus, specializētās zināšanas un ieteikumus. Šajā nolūkā Grupai ir šādi uzdevumi: |
| | (a) | apspriest jautājumus, kas saistās ar sadarbību un koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm to izpildes darbībās, veicinot informācijas un paraugprakses apmaiņu par to darbu, lēmumu pieņemšanas principiem un praksi ar mērķi izstrādāt konsekventu regulatīvu pieeju un izvairīties no pretrunīgiem lēmumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31.b pants

31.b pants

Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupas uzdevumi

Eiropas Digitālo regulatoru augsta līmeņa grupas uzdevumi

1.
     
  Grupa palīdz Komisijai nodrošināt šīs regulas konsekventu piemērošanu un uzraudzīt tās ievērošanu, sniedzot padomus, specializētās zināšanas un ieteikumus. Šajā nolūkā Grupai ir šādi uzdevumi:

(a)

(a)

apspriest jautājumus, kas saistās ar sadarbību un koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm to izpildes darbībās, veicinot informācijas un paraugprakses apmaiņu par to darbu, lēmumu pieņemšanas principiem un praksi ar mērķi izstrādāt konsekventu regulatīvu pieeju un izvairīties no pretrunīgiem lēmumiem;

apspriest jautājumus, kas saistās ar sadarbību un koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm to izpildes darbībās, veicinot informācijas un paraugprakses apmaiņu par to darbu, lēmumu pieņemšanas principiem un praksi ar mērķi izstrādāt konsekventu regulatīvu pieeju un izvairīties no pretrunīgiem lēmumiem;

| (b) | sniegt ieteikumus Komisijai par nepieciešamību veikt tirgus apsekošanu saskaņā ar 14., 15., 16. un 17. pantu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sniegt ieteikumus Komisijai par nepieciešamību veikt tirgus apsekošanu saskaņā ar 14., 15., 16. un 17. pantu;

sniegt ieteikumus Komisijai par nepieciešamību veikt tirgus apsekošanu saskaņā ar 14., 15., 16. un 17. pantu;

| (c) | sniegt ieteikumus Komisijai par nepieciešamību atjaunināt Regulas 5. un 6. pantā paredzētos pienākumus; |
| --- | --- |

(c)

(c)

sniegt ieteikumus Komisijai par nepieciešamību atjaunināt Regulas 5. un 6. pantā paredzētos pienākumus;

sniegt ieteikumus Komisijai par nepieciešamību atjaunināt Regulas 5. un 6. pantā paredzētos pienākumus;

| (d) | sniegt Komisijai konsultācijas un specializētās zināšanas tiesību aktu priekšlikumu un politikas iniciatīvu sagatavošanā, tostarp saskaņā ar 38. pantu; |
| --- | --- |

(d)

(d)

sniegt Komisijai konsultācijas un specializētās zināšanas tiesību aktu priekšlikumu un politikas iniciatīvu sagatavošanā, tostarp saskaņā ar 38. pantu;

sniegt Komisijai konsultācijas un specializētās zināšanas tiesību aktu priekšlikumu un politikas iniciatīvu sagatavošanā, tostarp saskaņā ar 38. pantu;

| (e) | sniegt Komisijai konsultācijas un specializētās zināšanas deleģēto aktu sagatavošanā; |
| --- | --- |

(e)

(e)

sniegt Komisijai konsultācijas un specializētās zināšanas deleģēto aktu sagatavošanā;

sniegt Komisijai konsultācijas un specializētās zināšanas deleģēto aktu sagatavošanā;

| (f) | attiecīgā gadījumā sniegt konsultācijas un specializētās zināšanas īstenošanas aktu agrīnā sagatavošanā, pirms tos iesniedz komitejai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011; kā arī |
| --- | --- |

(f)

(f)

attiecīgā gadījumā sniegt konsultācijas un specializētās zināšanas īstenošanas aktu agrīnā sagatavošanā, pirms tos iesniedz komitejai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011; kā arī

attiecīgā gadījumā sniegt konsultācijas un specializētās zināšanas īstenošanas aktu agrīnā sagatavošanā, pirms tos iesniedz komitejai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011; kā arī

| (g) | pēc Komisijas pieprasījuma sniegt tehniskas konsultācijas un specializētās zināšanas pirms 7. pantā paredzētā specifikācijas lēmuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

(g)

(g)

pēc Komisijas pieprasījuma sniegt tehniskas konsultācijas un specializētās zināšanas pirms 7. pantā paredzētā specifikācijas lēmuma pieņemšanas.

pēc Komisijas pieprasījuma sniegt tehniskas konsultācijas un specializētās zināšanas pirms 7. pantā paredzētā specifikācijas lēmuma pieņemšanas.

2.
     
  Grupa katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam par savu darbību un piedāvā ieteikumus un politikas ierosinājumus saistībā ar šīs regulas izpildi un citiem jautājumiem, kas veicina konsekventas regulatīvās pieejas izstrādi digitālajam vienotajam tirgum.

3.
     
  Grupa pieņem savu reglamentu saskaņā ar Komisijas ekspertu grupu noteikumiem, kas izveidoti ar Komisijas Lēmumu C(2016)3301.

4.
     
  Grupas sanāksmes ar ieinteresētajām personām un vārtziņiem reģistrē un publicē katru mēnesi saskaņā ar ES Pārredzamības reģistru.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31.c pants (jauns)

31.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31.c pants




  Valstu konkurences iestāžu un citu kompetento iestāžu loma





  1.
     
  Valstu konkurences iestādes, kā arī citas dalībvalstu ieceltās kompetentās iestādes atbalsta Komisiju šajā regulā noteikto pienākumu izpildes uzraudzībā, un regulāri ziņo Komisijai par atbilstību šai regulai.






  2.
     
  Valstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes Komisijas vadībā sniedz atbalstu tirgus apsekošanā vai tiesvedībā saskaņā ar 7. panta 2. punktu, 15., 16., 17., 19., 20. un 21. pantu, vācot informāciju un nodrošinot specializētās zināšanas.






  3.
     
  Valstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes var vākt sūdzības saskaņā ar 24.a pantā noteikto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31.c pants

Valstu konkurences iestāžu un citu kompetento iestāžu loma

1.
     
  Valstu konkurences iestādes, kā arī citas dalībvalstu ieceltās kompetentās iestādes atbalsta Komisiju šajā regulā noteikto pienākumu izpildes uzraudzībā, un regulāri ziņo Komisijai par atbilstību šai regulai.

2.
     
  Valstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes Komisijas vadībā sniedz atbalstu tirgus apsekošanā vai tiesvedībā saskaņā ar 7. panta 2. punktu, 15., 16., 17., 19., 20. un 21. pantu, vācot informāciju un nodrošinot specializētās zināšanas.

3.
     
  Valstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes var vākt sūdzības saskaņā ar 24.a pantā noteikto procedūru.

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31.d pants (jauns)

31.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 31.d pants |
| | Sadarbība un koordinācija ar dalībvalstīm |
| | 1.
     
  Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un saskaņo savas izpildes darbības, lai nodrošinātu šīs regulas saskaņotu, efektīvu un papildinošu izpildi. |
| | 2.
     
  Ja valsts iestāde plāno sākt pārbaudi attiecībā uz vārtziņiem, pamatojoties uz 1. panta 6. punktā minētajiem valsts tiesību aktiem, tā pirms vai tūlīt pēc šāda pasākuma uzsākšanas rakstiski informē Komisiju par pirmo oficiālo pārbaudes pasākumu. Šo informāciju var darīt pieejamu arī citu dalībvalstu konkurences iestādēm un citām kompetentajām iestādēm. |
| | 3.
     
  Ja dalībvalsts iestāde plāno noteikt vārtziņiem pienākumus, pamatojoties uz 1. panta 6. punktā minētajiem valsts tiesību aktiem, tā ne vēlāk kā 60 dienas pirms šā lēmuma pieņemšanas informē Komisiju par šo pasākuma projektu, norādot pasākuma pamatojumu. Šo informāciju var darīt pieejamu arī citu dalībvalstu konkurences iestādēm un citām kompetentajām iestādēm. Ja Komisija minēto 60 dienu laikā attiecīgajai valsts iestādei norāda, ka pasākuma projekts ir pretrunā šai regulai vai lēmumam, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu vai kas paredzēts Komisijas ierosinātā procedūrā, minētā valsts iestāde pasākumu nepieņem. |
| | 4.
     
  Komisija un dalībvalstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes, kuras īsteno 1. panta 6. punktā minētos noteikumus, ir tiesīgas viena otru informēt par jebkuriem faktiskajiem vai tiesiskajiem apstākļiem, tostarp sniegt konfidenciālu informāciju. |
| | 5.
     
  Dalībvalstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes, kuras īsteno 1. panta 6. punktā minētos noteikumus, var apspriesties ar Komisiju par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šīs regulas piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

31.d pants

31.d pants

Sadarbība un koordinācija ar dalībvalstīm

Sadarbība un koordinācija ar dalībvalstīm

1.
     
  Komisija un dalībvalstis cieši sadarbojas un saskaņo savas izpildes darbības, lai nodrošinātu šīs regulas saskaņotu, efektīvu un papildinošu izpildi.

2.
     
  Ja valsts iestāde plāno sākt pārbaudi attiecībā uz vārtziņiem, pamatojoties uz 1. panta 6. punktā minētajiem valsts tiesību aktiem, tā pirms vai tūlīt pēc šāda pasākuma uzsākšanas rakstiski informē Komisiju par pirmo oficiālo pārbaudes pasākumu. Šo informāciju var darīt pieejamu arī citu dalībvalstu konkurences iestādēm un citām kompetentajām iestādēm.

3.
     
  Ja dalībvalsts iestāde plāno noteikt vārtziņiem pienākumus, pamatojoties uz 1. panta 6. punktā minētajiem valsts tiesību aktiem, tā ne vēlāk kā 60 dienas pirms šā lēmuma pieņemšanas informē Komisiju par šo pasākuma projektu, norādot pasākuma pamatojumu. Šo informāciju var darīt pieejamu arī citu dalībvalstu konkurences iestādēm un citām kompetentajām iestādēm. Ja Komisija minēto 60 dienu laikā attiecīgajai valsts iestādei norāda, ka pasākuma projekts ir pretrunā šai regulai vai lēmumam, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar šo regulu vai kas paredzēts Komisijas ierosinātā procedūrā, minētā valsts iestāde pasākumu nepieņem.

4.
     
  Komisija un dalībvalstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes, kuras īsteno 1. panta 6. punktā minētos noteikumus, ir tiesīgas viena otru informēt par jebkuriem faktiskajiem vai tiesiskajiem apstākļiem, tostarp sniegt konfidenciālu informāciju.

5.
     
  Dalībvalstu konkurences iestādes, kā arī citas kompetentās iestādes, kuras īsteno 1. panta 6. punktā minētos noteikumus, var apspriesties ar Komisiju par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šīs regulas piemērošanu.

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 1.a punkts (jauns)

32. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Attiecībā uz sanāksmēm, kurās tiek apspriesti konkrēti jautājumi, dalībvalstīm ir tiesības iecelt papildu pārstāvi no iestādes, kurai ir attiecīgas specializētās zināšanas par apspriežamajiem jautājumiem. To veic, neierobežojot komitejas locekļu tiesības saņemt citu ekspertu no dalībvalstīm palīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Attiecībā uz sanāksmēm, kurās tiek apspriesti konkrēti jautājumi, dalībvalstīm ir tiesības iecelt papildu pārstāvi no iestādes, kurai ir attiecīgas specializētās zināšanas par apspriežamajiem jautājumiem. To veic, neierobežojot komitejas locekļu tiesības saņemt citu ekspertu no dalībvalstīm palīdzību.

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 4.a punkts (jauns)

32. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Digitālā tirgus padomdevējas komitejas un Komisijas sanāksmes ar vārtziņu un citu ieinteresēto personu pārstāvjiem reģistrē un publicē katru mēnesi saskaņā ar ES Pārredzamības reģistru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Digitālā tirgus padomdevējas komitejas un Komisijas sanāksmes ar vārtziņu un citu ieinteresēto personu pārstāvjiem reģistrē un publicē katru mēnesi saskaņā ar ES Pārredzamības reģistru.

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts

33. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Ja trīs
  vai
  vairāk dalībvalstis pieprasa
  Komisijai
  uzsākt apsekošanu
  saskaņā ar 15. pantu
  , jo tās uzskata
  ,
  ka
  ir pamatots iemesls
  aizdomām
  , ka
  kādam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss, Komisija četru mēnešu laikā izskata, vai ir pamatots iemesls uzsākt šādu apsekošanu
  . | 1.   
  Divas vai vairākas dalībvalstu konkurences iestādes
  vai
  citas kompetentās valsts iestādes var pieprasīt
  Komisijai
  sākt izmeklēšanu
  saskaņā ar 15
  ., 16., 17. vai 25
  . pantu
  . Kompetentā(-ās) iestāde(-es) iesniedz pierādījumus sava pieprasījuma pamatošanai. Komisija četru mēnešu laikā izskata
  ,
  vai
  ir pamatots iemesls
  sākt šādu apsekošanu. Ja Komisija uzskata, ka nav pietiekama pamata uzsākt procedūru, tā var noraidīt šādu pieprasījumu un informēt attiecīgo(-ās) kompetento(-ās) iestādi(-es) par šādas rīcības iemesliem. Sava novērtējuma rezultātus Komisija publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Ja trīs
  vai
  vairāk dalībvalstis pieprasa
  Komisijai
  uzsākt apsekošanu
  saskaņā ar 15. pantu
  , jo tās uzskata
  ,
  ka
  ir pamatots iemesls
  aizdomām
  , ka
  kādam platformas pamatpakalpojumu sniedzējam būtu jānosaka vārtziņa statuss, Komisija četru mēnešu laikā izskata, vai ir pamatots iemesls uzsākt šādu apsekošanu
  .

1.   
  Divas vai vairākas dalībvalstu konkurences iestādes
  vai
  citas kompetentās valsts iestādes var pieprasīt
  Komisijai
  sākt izmeklēšanu
  saskaņā ar 15
  ., 16., 17. vai 25
  . pantu
  . Kompetentā(-ās) iestāde(-es) iesniedz pierādījumus sava pieprasījuma pamatošanai. Komisija četru mēnešu laikā izskata
  ,
  vai
  ir pamatots iemesls
  sākt šādu apsekošanu. Ja Komisija uzskata, ka nav pietiekama pamata uzsākt procedūru, tā var noraidīt šādu pieprasījumu un informēt attiecīgo(-ās) kompetento(-ās) iestādi(-es) par šādas rīcības iemesliem. Sava novērtējuma rezultātus Komisija publisko.

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 2. punkts

33. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.
     
  Dalībvalstis iesniedz pierādījumus savu pieprasījumu pamatošanai. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  Dalībvalstis iesniedz pierādījumus savu pieprasījumu pamatošanai.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – virsraksts

36. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – ievaddaļa

36. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus
  attiecībā uz 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. un 30. pantu saistībā ar: | 1.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus,
  paredzot detalizētu kārtību
  saistībā ar: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus
  attiecībā uz 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. un 30. pantu saistībā ar:

1.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus,
  paredzot detalizētu kārtību
  saistībā ar:

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

36. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | formu, saturu un citu informāciju par to, kā nodrošināt izvēli un sniegt piekrišanu saskaņā ar 5. panta a) punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

formu, saturu un citu informāciju par to, kā nodrošināt izvēli un sniegt piekrišanu saskaņā ar 5. panta a) punktu;

formu, saturu un citu informāciju par to, kā nodrošināt izvēli un sniegt piekrišanu saskaņā ar 5. panta a) punktu;

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

36. pants – 1. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | formu, saturu un citu informāciju par to, kā sniedzama informācija par cenu un atlīdzību saskaņā ar 5. panta g) punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

formu, saturu un citu informāciju par to, kā sniedzama informācija par cenu un atlīdzību saskaņā ar 5. panta g) punktu;

formu, saturu un citu informāciju par to, kā sniedzama informācija par cenu un atlīdzību saskaņā ar 5. panta g) punktu;

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

36. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | praktisko kārtību sadarbībai un koordinācijai starp Komisiju un dalībvalstīm, kā paredzēts 31.d pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

praktisko kārtību sadarbībai un koordinācijai starp Komisiju un dalībvalstīm, kā paredzēts 31.d pantā.

praktisko kārtību sadarbībai un koordinācijai starp Komisiju un dalībvalstīm, kā paredzēts 31.d pantā.

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants – 2. punkts

36. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  praktisko kārtību attiecībā uz 1. panta 7. punktā paredzēto Komisijas un dalībvalstu sadarbību un koordināciju.
  Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirms jebkādu pasākumu pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija publicē pasākumu projektu un aicina visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes noteiktajā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par mēnesi. | 2.   Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirms jebkādu pasākumu pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija publicē pasākumu projektu un aicina visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes noteiktajā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par mēnesi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  praktisko kārtību attiecībā uz 1. panta 7. punktā paredzēto Komisijas un dalībvalstu sadarbību un koordināciju.
  Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirms jebkādu pasākumu pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija publicē pasākumu projektu un aicina visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes noteiktajā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par mēnesi.

2.   Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto konsultēšanās procedūru. Pirms jebkādu pasākumu pieņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija publicē pasākumu projektu un aicina visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes noteiktajā termiņā, kas nedrīkst būt mazāks par mēnesi.

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36.a pants (jauns)

36.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 36.a pants




  Vadlīnijas




  Lai atvieglotu vārtziņu atbilstību 5., 6., 12. un 13. pantam un tajos paredzēto pienākumu izpildi, Komisija, ja uzskata to par atbilstīgu, var šajos pantos noteiktajiem pienākumiem pievienot vadlīnijas. Vajadzības gadījumā Komisija var dot standartizācijas iestādēm uzdevumu veicināt minēto pienākumu izpildi, izstrādājot atbilstīgus standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

36.a pants

Vadlīnijas

Lai atvieglotu vārtziņu atbilstību 5., 6., 12. un 13. pantam un tajos paredzēto pienākumu izpildi, Komisija, ja uzskata to par atbilstīgu, var šajos pantos noteiktajiem pienākumiem pievienot vadlīnijas. Vajadzības gadījumā Komisija var dot standartizācijas iestādēm uzdevumu veicināt minēto pienākumu izpildi, izstrādājot atbilstīgus standartus.

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 2. punkts

37. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 6. punktā un
  9. panta 1
  . punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem, sākot no DD/MM/GGGG. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms 5 gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. | 2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 6. punktā un
  10
  . punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem, sākot no DD/MM/GGGG. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms 5 gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 6. punktā un
  9. panta 1
  . punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem, sākot no DD/MM/GGGG. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms 5 gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 6. punktā un
  10
  . punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz pieciem gadiem, sākot no DD/MM/GGGG. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms 5 gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 3. punkts

37. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 3. panta 6. punktā un
  9. panta 1
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 3. panta 6. punktā un
  10
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 3. panta 6. punktā un
  9. panta 1
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 3. panta 6. punktā un
  10
  . punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37.a pants (jauns)

37.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 37.a pants




  Grozījums Direktīvā (ES) 2019/1937




  Direktīvas (ES) 2019/1937 pielikuma XX daļā iekļauj šādu punktu:





  “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (...gada...) par XX (ES) 2021/XXX un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (OV L ...) .” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

37.a pants

Grozījums Direktīvā (ES) 2019/1937

Direktīvas (ES) 2019/1937 pielikuma XX daļā iekļauj šādu punktu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (...gada...) par XX (ES) 2021/XXX un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (OV L ...) .”

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37.b pants (jauns)

37.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 37.b pants




  Grozījumi Direktīvā (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai




  I pielikumam pievieno šādu tekstu:





  “(X)


  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu akts)” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

37.b pants

Grozījumi Direktīvā (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai

I pielikumam pievieno šādu tekstu:

“(X)


  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu akts)”

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

39. pants – 2. punkts – 1. daļa

39. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo regulu sāk piemērot pēc
  sešiem
  mēnešiem no tās spēkā stāšanās dienas. | Šo regulu sāk piemērot pēc
  diviem
  mēnešiem no tās spēkā stāšanās dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šo regulu sāk piemērot pēc
  sešiem
  mēnešiem no tās spēkā stāšanās dienas.

sešiem

Šo regulu sāk piemērot pēc
  diviem
  mēnešiem no tās spēkā stāšanās dienas.

diviem

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums (jauns)

1.

pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | a. | “Vispārīgi” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a.

a.

“Vispārīgi”

“Vispārīgi”

| 1. | Šā pielikuma mērķis ir precizēt metodiku, kā identificēt un aprēķināt “galalietotājus” un “komerciālos lietotājus” katram 2. panta 2. punktā definētajam platformas pamatpakalpojumam 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkā. Tajā ir sniegta atsauce, lai ļautu uzņēmumam novērtēt, vai tā platformu pamatpakalpojumi atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām kvantitatīvajām robežvērtībām, un tādējādi tiktu pieņemts, ka tie atbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībai. Tāpēc tas būs vienlīdz svarīgi jebkuram plašākam novērtējumam saskaņā ar 3. panta 6. punktu. Uzņēmumam ir pienākums panākt pēc iespējas labāku tuvināšanu saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem kopīgajiem principiem un konkrēto metodiku. Nekas šajā pielikumā neliedz Komisijai pieprasīt uzņēmumam, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, jebkādu informāciju, kas vajadzīga, lai identificētu un aprēķinātu “galalietotājus” un “komerciālos lietotājus”. To darot, Komisijai ir saistoši termiņi, kas noteikti šīs regulas attiecīgajos noteikumos. Šim pielikumam nevajadzētu veidot juridisko pamatu lietotāju izsekošanai. Šajā pielikumā ietvertā metodika arī neskar nevienu no regulā noteiktajiem pienākumiem, jo īpaši tos, kas noteikti 3. panta 3. un 6. punktā un 11. panta 1. punktā. Jo īpaši prasība ievērot 11. panta 1. punktu nozīmē arī identificēt un aprēķināt galalietotājus un komerciālos lietotājus, pamatojoties vai nu uz precīzu mērījumu, vai uz vislabāko pieejamo aproksimāciju – saskaņā ar faktisko identifikācijas un aprēķinu jaudu, kāda uzņēmumam, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, ir attiecīgajā brīdī. Šie mērījumi vai vislabākā pieejamā aproksimācija atbilst tiem mērījumiem, kas paziņoti saskaņā ar 13. pantu, un ietver tos. |
| --- | --- |

1.

1.

Šā pielikuma mērķis ir precizēt metodiku, kā identificēt un aprēķināt “galalietotājus” un “komerciālos lietotājus” katram 2. panta 2. punktā definētajam platformas pamatpakalpojumam 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkā. Tajā ir sniegta atsauce, lai ļautu uzņēmumam novērtēt, vai tā platformu pamatpakalpojumi atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajām kvantitatīvajām robežvērtībām, un tādējādi tiktu pieņemts, ka tie atbilst 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībai. Tāpēc tas būs vienlīdz svarīgi jebkuram plašākam novērtējumam saskaņā ar 3. panta 6. punktu. Uzņēmumam ir pienākums panākt pēc iespējas labāku tuvināšanu saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem kopīgajiem principiem un konkrēto metodiku. Nekas šajā pielikumā neliedz Komisijai pieprasīt uzņēmumam, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, jebkādu informāciju, kas vajadzīga, lai identificētu un aprēķinātu “galalietotājus” un “komerciālos lietotājus”. To darot, Komisijai ir saistoši termiņi, kas noteikti šīs regulas attiecīgajos noteikumos. Šim pielikumam nevajadzētu veidot juridisko pamatu lietotāju izsekošanai. Šajā pielikumā ietvertā metodika arī neskar nevienu no regulā noteiktajiem pienākumiem, jo īpaši tos, kas noteikti 3. panta 3. un 6. punktā un 11. panta 1. punktā. Jo īpaši prasība ievērot 11. panta 1. punktu nozīmē arī identificēt un aprēķināt galalietotājus un komerciālos lietotājus, pamatojoties vai nu uz precīzu mērījumu, vai uz vislabāko pieejamo aproksimāciju – saskaņā ar faktisko identifikācijas un aprēķinu jaudu, kāda uzņēmumam, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, ir attiecīgajā brīdī. Šie mērījumi vai vislabākā pieejamā aproksimācija atbilst tiem mērījumiem, kas paziņoti saskaņā ar 13. pantu, un ietver tos.

| 2. | 2. panta 16. un 17. punktā ir noteiktas “galalietotāja” un “komerciālā lietotāja” definīcijas, kas ir kopīgas visiem platformas pamatpakalpojumiem. |
| --- | --- |

2.

2. panta 16. un 17. punktā ir noteiktas “galalietotāja” un “komerciālā lietotāja” definīcijas, kas ir kopīgas visiem platformas pamatpakalpojumiem.

| 3. | Lai identificētu un aprēķinātu “galalietotāju” un “komerciālo lietotāju” skaitu, šajā pielikumā ir atsauce uz “unikālo lietotāju” jēdzienu. Jēdziens “unikāli lietotāji” ietver “galalietotājus” un “komerciālos lietotājus”, kas saistībā ar attiecīgo platformas pamatpakalpojumu tiek skaitīti tikai vienu reizi noteiktā laikposmā (t. i., mēnesī “galalietotāju” gadījumā un gadā “komerciālo lietotāju” gadījumā), neatkarīgi no tā, cik reizes tie attiecīgajā laikposmā ir izmantojuši attiecīgo platformas pamatpakalpojumu. Tas neskar faktu, ka viena un tā pati fiziskā vai juridiskā persona var vienlaikus būt galalietotājs vai komerciālais lietotājs dažādiem platformas pamatpakalpojumiem. |
| --- | --- |

3.

3.

Lai identificētu un aprēķinātu “galalietotāju” un “komerciālo lietotāju” skaitu, šajā pielikumā ir atsauce uz “unikālo lietotāju” jēdzienu. Jēdziens “unikāli lietotāji” ietver “galalietotājus” un “komerciālos lietotājus”, kas saistībā ar attiecīgo platformas pamatpakalpojumu tiek skaitīti tikai vienu reizi noteiktā laikposmā (t. i., mēnesī “galalietotāju” gadījumā un gadā “komerciālo lietotāju” gadījumā), neatkarīgi no tā, cik reizes tie attiecīgajā laikposmā ir izmantojuši attiecīgo platformas pamatpakalpojumu. Tas neskar faktu, ka viena un tā pati fiziskā vai juridiskā persona var vienlaikus būt galalietotājs vai komerciālais lietotājs dažādiem platformas pamatpakalpojumiem.

| b. | “galalietotāji” |
| --- | --- |

b.

b.

“galalietotāji”

“galalietotāji”

| 4. | “Unikālo lietotāju” skaits attiecībā uz “galalietotājiem”: unikālos lietotājus identificē pēc visprecīzākajiem rādītājiem, par kuriem ziņojis uzņēmums, kas sniedz jebkuru no platformas pamatpakalpojumiem, konkrēti: |
| --- | --- |

4.

4.

“Unikālo lietotāju” skaits attiecībā uz “galalietotājiem”: unikālos lietotājus identificē pēc visprecīzākajiem rādītājiem, par kuriem ziņojis uzņēmums, kas sniedz jebkuru no platformas pamatpakalpojumiem, konkrēti:

| | a. | Tiek uzskatīts, ka datu vākšana par platformas pamatpakalpojumu izmantošanu no vides, kurā ir jāpierakstās vai jāpiesakās, prima facie radītu viszemāko dublēšanas risku, piemēram, saistībā ar lietotāju uzvedību dažādās ierīcēs vai platformās. Tādējādi uzņēmums iesniedz apkopotus, anonimizētus datus par unikālo lietotāju skaitu katram attiecīgajam platformas pamatpakalpojumam, pamatojoties uz vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, ja šādi dati pastāv. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Tiek uzskatīts, ka datu vākšana par platformas pamatpakalpojumu izmantošanu no vides, kurā ir jāpierakstās vai jāpiesakās, prima facie radītu viszemāko dublēšanas risku, piemēram, saistībā ar lietotāju uzvedību dažādās ierīcēs vai platformās. Tādējādi uzņēmums iesniedz apkopotus, anonimizētus datus par unikālo lietotāju skaitu katram attiecīgajam platformas pamatpakalpojumam, pamatojoties uz vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, ja šādi dati pastāv.

Tiek uzskatīts, ka datu vākšana par platformas pamatpakalpojumu izmantošanu no vides, kurā ir jāpierakstās vai jāpiesakās, prima facie radītu viszemāko dublēšanas risku, piemēram, saistībā ar lietotāju uzvedību dažādās ierīcēs vai platformās. Tādējādi uzņēmums iesniedz apkopotus, anonimizētus datus par unikālo lietotāju skaitu katram attiecīgajam platformas pamatpakalpojumam, pamatojoties uz vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, ja šādi dati pastāv.

| b. | Attiecībā uz platformas pamatpakalpojumiem, kuriem (arī) galalietotāji piekļūst ārpus vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, uzņēmums papildus iesniedz apkopotus, anonimizētus datus par attiecīgā platformas pamatpakalpojuma unikālo galalietotāju skaitu, pamatojoties uz alternatīvu mērījumu, kas aptver arī gala lietotājus ārpus vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, piemēram, interneta protokola adresēm, sīkdatņu identifikatoriem vai citiem identifikatoriem, piemēram, radiofrekvenciālās identifikācijas birkām, ar nosacījumu, ka šīs adreses vai identifikatori ir (objektīvi) vajadzīgi platformas pamatpakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

b.

b.

Attiecībā uz platformas pamatpakalpojumiem, kuriem (arī) galalietotāji piekļūst ārpus vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, uzņēmums papildus iesniedz apkopotus, anonimizētus datus par attiecīgā platformas pamatpakalpojuma unikālo galalietotāju skaitu, pamatojoties uz alternatīvu mērījumu, kas aptver arī gala lietotājus ārpus vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, piemēram, interneta protokola adresēm, sīkdatņu identifikatoriem vai citiem identifikatoriem, piemēram, radiofrekvenciālās identifikācijas birkām, ar nosacījumu, ka šīs adreses vai identifikatori ir (objektīvi) vajadzīgi platformas pamatpakalpojumu sniegšanai.

Attiecībā uz platformas pamatpakalpojumiem, kuriem (arī) galalietotāji piekļūst ārpus vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, uzņēmums papildus iesniedz apkopotus, anonimizētus datus par attiecīgā platformas pamatpakalpojuma unikālo galalietotāju skaitu, pamatojoties uz alternatīvu mērījumu, kas aptver arī gala lietotājus ārpus vidēm, kurās ir jāpierakstās vai jāpiesakās, piemēram, interneta protokola adresēm, sīkdatņu identifikatoriem vai citiem identifikatoriem, piemēram, radiofrekvenciālās identifikācijas birkām, ar nosacījumu, ka šīs adreses vai identifikatori ir (objektīvi) vajadzīgi platformas pamatpakalpojumu sniegšanai.

| 5. | 3. panta 2. punktā ir prasīts arī, lai “mēneša galalietotāju” skaits balstītos uz galalietotāju vidējo skaitu vismaz sešos mēnešos pēdējā finanšu gadā. Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), konkrētā gadā var neņemt vērā netipiskus skaitļus. Netipiski skaitļi pēc būtības ir skaitļi, kas neatbilst normālajām vērtībām, piemēram, pārdošanas apjoma maksimumam, kas attiecīgajā gadā noticis vienā mēnesī, bet neietver ikgadējos regulāros un prognozējamos pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

5.

5.

3. panta 2. punktā ir prasīts arī, lai “mēneša galalietotāju” skaits balstītos uz galalietotāju vidējo skaitu vismaz sešos mēnešos pēdējā finanšu gadā. Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), konkrētā gadā var neņemt vērā netipiskus skaitļus. Netipiski skaitļi pēc būtības ir skaitļi, kas neatbilst normālajām vērtībām, piemēram, pārdošanas apjoma maksimumam, kas attiecīgajā gadā noticis vienā mēnesī, bet neietver ikgadējos regulāros un prognozējamos pārdošanas apjomus.

| c.“ | komerciālie lietotāji” |
| --- | --- |

c.“

c.“

komerciālie lietotāji”

komerciālie lietotāji”

| 6. | “Unikālo lietotāju” skaits, kas attiecas uz “komerciālajiem lietotājiem”, – “unikālie lietotāji” attiecīgā gadījumā jānosaka konta līmenī, kur katrs atsevišķais biznesa konts, kas saistīts ar uzņēmuma sniegto platformas pamatpakalpojuma izmantošanu, ir attiecīgā platformas pamatpakalpojuma unikāls komerciālais lietotājs. Ja jēdziens “biznesa konts” neattiecas uz konkrētu platformas pamatpakalpojumu, attiecīgais uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, nosaka unikālo komerciālo lietotāju skaitu, atsaucoties uz attiecīgo uzņēmumu. |
| --- | --- |

6.

6.

“Unikālo lietotāju” skaits, kas attiecas uz “komerciālajiem lietotājiem”, – “unikālie lietotāji” attiecīgā gadījumā jānosaka konta līmenī, kur katrs atsevišķais biznesa konts, kas saistīts ar uzņēmuma sniegto platformas pamatpakalpojuma izmantošanu, ir attiecīgā platformas pamatpakalpojuma unikāls komerciālais lietotājs. Ja jēdziens “biznesa konts” neattiecas uz konkrētu platformas pamatpakalpojumu, attiecīgais uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumus, nosaka unikālo komerciālo lietotāju skaitu, atsaucoties uz attiecīgo uzņēmumu.

| d. | “Informācijas iesniegšana” |
| --- | --- |

d.

d.

“Informācijas iesniegšana”

“Informācijas iesniegšana”

| 7. | Uzņēmums, kas iesniedz informāciju par galalietotāju un komerciālo lietotāju skaitu attiecībā uz katru platformas pamatpakalpojumu, ir atbildīgs par minētās informācijas pilnīguma un precizitātes nodrošināšanu. Šajā sakarībā: |
| --- | --- |

7.

7.

Uzņēmums, kas iesniedz informāciju par galalietotāju un komerciālo lietotāju skaitu attiecībā uz katru platformas pamatpakalpojumu, ir atbildīgs par minētās informācijas pilnīguma un precizitātes nodrošināšanu. Šajā sakarībā:

| | a. | Uzņēmums ir atbildīgs par datu iesniegšanu par attiecīgo platformas pamatpakalpojumu, kas novērš galalietotāju un komerciālo lietotāju skaita nepietiekamu uzskaiti un pārmērīgu uzskaiti (piemēram, ja lietotāji piekļūst platformas pamatpakalpojumiem dažādās platformās vai ierīcēs) Komisijai sniegtajā informācijā. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Uzņēmums ir atbildīgs par datu iesniegšanu par attiecīgo platformas pamatpakalpojumu, kas novērš galalietotāju un komerciālo lietotāju skaita nepietiekamu uzskaiti un pārmērīgu uzskaiti (piemēram, ja lietotāji piekļūst platformas pamatpakalpojumiem dažādās platformās vai ierīcēs) Komisijai sniegtajā informācijā.

Uzņēmums ir atbildīgs par datu iesniegšanu par attiecīgo platformas pamatpakalpojumu, kas novērš galalietotāju un komerciālo lietotāju skaita nepietiekamu uzskaiti un pārmērīgu uzskaiti (piemēram, ja lietotāji piekļūst platformas pamatpakalpojumiem dažādās platformās vai ierīcēs) Komisijai sniegtajā informācijā.

| b. | Uzņēmums ir atbildīgs par precīzu un kodolīgu paskaidrojumu sniegšanu par metodiku, kas izmantota, lai iegūtu Komisijai sniegto informāciju, un par jebkādu risku, ka attiecīgajam platformas pamatpakalpojumam galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits varētu tikt uzskaitīts pārāk mazs vai pārmērīgi liels, kā arī par risinājumiem, kas pieņemti, lai novērstu minēto risku. |
| --- | --- |

b.

b.

Uzņēmums ir atbildīgs par precīzu un kodolīgu paskaidrojumu sniegšanu par metodiku, kas izmantota, lai iegūtu Komisijai sniegto informāciju, un par jebkādu risku, ka attiecīgajam platformas pamatpakalpojumam galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits varētu tikt uzskaitīts pārāk mazs vai pārmērīgi liels, kā arī par risinājumiem, kas pieņemti, lai novērstu minēto risku.

Uzņēmums ir atbildīgs par precīzu un kodolīgu paskaidrojumu sniegšanu par metodiku, kas izmantota, lai iegūtu Komisijai sniegto informāciju, un par jebkādu risku, ka attiecīgajam platformas pamatpakalpojumam galalietotāju un komerciālo lietotāju skaits varētu tikt uzskaitīts pārāk mazs vai pārmērīgi liels, kā arī par risinājumiem, kas pieņemti, lai novērstu minēto risku.

| c. | Uzņēmums sniedz Komisijai datus, kuru pamatā ir alternatīvs mērījums, ja Komisijai ir bažas par to datu precizitāti, kurus sniedzis uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us). |
| --- | --- |

c.

c.

Uzņēmums sniedz Komisijai datus, kuru pamatā ir alternatīvs mērījums, ja Komisijai ir bažas par to datu precizitāti, kurus sniedzis uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us).

Uzņēmums sniedz Komisijai datus, kuru pamatā ir alternatīvs mērījums, ja Komisijai ir bažas par to datu precizitāti, kurus sniedzis uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us).

| 8. | Lai aprēķinātu “galalietotāju” un “komerciālo lietotāju” skaitu: |
| --- | --- |

8.

8.

Lai aprēķinātu “galalietotāju” un “komerciālo lietotāju” skaitu:

| | a. | Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), neidentificē platformas pamatpakalpojumus, kas pieder pie tās pašas kategorijas platformas pamatpakalpojumiem saskaņā ar 2. panta 2. punktu, kā atšķirīgus, galvenokārt pamatojoties uz to, ka tos sniedz, izmantojot dažādus domēnu nosaukumus – vai nu valsts koda augstākā līmeņa domēnus (ccTLD), vai vispārējus augstākā līmeņa domēnus (gTLD) – , vai jebkurus ģeogrāfiskos atribūtus. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), neidentificē platformas pamatpakalpojumus, kas pieder pie tās pašas kategorijas platformas pamatpakalpojumiem saskaņā ar 2. panta 2. punktu, kā atšķirīgus, galvenokārt pamatojoties uz to, ka tos sniedz, izmantojot dažādus domēnu nosaukumus – vai nu valsts koda augstākā līmeņa domēnus (ccTLD), vai vispārējus augstākā līmeņa domēnus (gTLD) – , vai jebkurus ģeogrāfiskos atribūtus.

Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), neidentificē platformas pamatpakalpojumus, kas pieder pie tās pašas kategorijas platformas pamatpakalpojumiem saskaņā ar 2. panta 2. punktu, kā atšķirīgus, galvenokārt pamatojoties uz to, ka tos sniedz, izmantojot dažādus domēnu nosaukumus – vai nu valsts koda augstākā līmeņa domēnus (ccTLD), vai vispārējus augstākā līmeņa domēnus (gTLD) – , vai jebkurus ģeogrāfiskos atribūtus.

| b. | Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), par atšķirīgiem platformas pamatpakalpojumiem uzskata tos platformas pamatpakalpojumus, kurus, lai gan tie pieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, galalietotāji vai komerciālie lietotāji, vai abi divi izmanto dažādiem mērķiem, pat ja to galalietotāji un komerciālie lietotāji var būt vieni un tie paši. |
| --- | --- |

b.

b.

Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), par atšķirīgiem platformas pamatpakalpojumiem uzskata tos platformas pamatpakalpojumus, kurus, lai gan tie pieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, galalietotāji vai komerciālie lietotāji, vai abi divi izmanto dažādiem mērķiem, pat ja to galalietotāji un komerciālie lietotāji var būt vieni un tie paši.

Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), par atšķirīgiem platformas pamatpakalpojumiem uzskata tos platformas pamatpakalpojumus, kurus, lai gan tie pieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, galalietotāji vai komerciālie lietotāji, vai abi divi izmanto dažādiem mērķiem, pat ja to galalietotāji un komerciālie lietotāji var būt vieni un tie paši.

| c. | Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), par atšķirīgiem platformas pamatpakalpojumiem uzskata tos platformas pamatpakalpojumus, kurus uzņēmums sniedz integrēti, bet kuri i) nepieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, vai ii) lai gan tie pieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, galalietotāji vai komerciālie lietotāji, vai abi divi izmanto dažādiem mērķiem, pat ja to galalietotāji un komerciālie lietotāji var būt vieni un tie paši. |
| --- | --- |

c.

c.

Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), par atšķirīgiem platformas pamatpakalpojumiem uzskata tos platformas pamatpakalpojumus, kurus uzņēmums sniedz integrēti, bet kuri i) nepieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, vai ii) lai gan tie pieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, galalietotāji vai komerciālie lietotāji, vai abi divi izmanto dažādiem mērķiem, pat ja to galalietotāji un komerciālie lietotāji var būt vieni un tie paši.

Uzņēmums, kas sniedz platformas pamatpakalpojumu(-us), par atšķirīgiem platformas pamatpakalpojumiem uzskata tos platformas pamatpakalpojumus, kurus uzņēmums sniedz integrēti, bet kuri i) nepieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, vai ii) lai gan tie pieder pie vienas un tās pašas platformas pamatpakalpojumu kategorijas saskaņā ar 2. panta 2. punktu, galalietotāji vai komerciālie lietotāji, vai abi divi izmanto dažādiem mērķiem, pat ja to galalietotāji un komerciālie lietotāji var būt vieni un tie paši.

| e. | “Konkrētas definīcijas” |
| --- | --- |

e.

e.

“Konkrētas definīcijas”

“Konkrētas definīcijas”

| 9. | Konkrētas definīcijas katram platformas pamatpakalpojumam: Turpmāk sniegtajā sarakstā ir izklāstītas konkrētas jēdzienu “galalietotāji” un “komerciālie lietotāji” definīcijas katram platformas pamatpakalpojumam. |
| --- | --- |

9.

9.

Konkrētas definīcijas katram platformas pamatpakalpojumam: Turpmāk sniegtajā sarakstā ir izklāstītas konkrētas jēdzienu “galalietotāji” un “komerciālie lietotāji” definīcijas katram platformas pamatpakalpojumam.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pielikums –tabula (jauna)

1.

pielikums –tabula (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| Platformas pamatpakalpojums | galalietotāji | komerciālie lietotāji |
| --- | --- | --- |
| Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi | To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir izmantojuši tiešsaistes starpniecības pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, veicot vaicājumu, klikšķinot vai ritinot, vai vismaz vienu reizi mēneša laikā noslēguši darījumu ar tiešsaistes starpniecības pakalpojuma palīdzību. | To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuriem visu gadu tiešsaistes starpniecības pakalpojumā bijis iekļauts vismaz viens elements vai kuri gada laikā noslēguši darījumu, ko darījis iespējamu tiešsaistes starpniecības pakalpojums. |
| Tiešsaistes meklētājprogrammas | To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši tiešsaistes meklētājprogrammu, piemēram, veicot vaicājumu. | To unikālo komerciālo lietotāju skaits ar komerciālām tīmekļa vietnēm (t. i., komerciālā vai profesionālā statusā izmantotām tīmekļa vietnēm), kuri gada laikā indeksēti ar tiešsaistes meklētājprogrammas indeksu vai tā daļu. |
| tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi | To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, atverot lapu, ritinot, klikšķinot, spiežot “patīk” (liking), veicot vaicājumu, publicējot ierakstu vai komentējot. | To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri ir iekļauti uzņēmumu sarakstā (business listing) vai kuriem ir uzņēmuma konts tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumā un kuri gada laikā vismaz vienu reizi ir jebkādā veidā izmantojuši šo pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, atverot lapu, ritinot, klikšķinot, spiežot “patīk”, veicot vaicājumu, publicējot ierakstu, komentējot vai izmantojot tā rīkus uzņēmumu vajadzībām. |
| video koplietošanas platformas pakalpojumi | To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši video koplietošanas platformas pakalpojumu, piemēram, atskaņojot audiovizuālā satura segmentu, veicot vaicājumu vai augšupielādējot audiovizuālo saturu, jo īpaši arī lietotāju veidotus video. | To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā ir snieguši vismaz vienu audiovizuāla satura darbu, kas augšupielādēts vai atskaņots video koplietošanas platformas pakalpojumā. |
| Numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi | To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir uzsākuši saziņu vai jebkādā veidā piedalījušies saziņā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu. | To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā vismaz vienu reizi ir lietojuši biznesa kontu vai citādi uzsākuši saziņu, vai jebkādā veidā piedalījušies saziņā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu, lai tieši sazinātos ar galalietotāju. |
| Operētājsistēmas | To unikālo galalietotāju skaits, kuri ir lietojuši ierīci ar operētājsistēmu, kas mēneša laikā vismaz vienu reizi ir aktivizēta, atjaunināta vai lietota. | To unikālo izstrādātāju skaits, kuri gada laikā ir publicējuši, atjauninājuši vai piedāvājuši vismaz vienu lietojumprogrammu vai programmatūru, kas izmanto operētājsistēmas programmēšanas valodu vai jebkādus operētājsistēmas programmatūras izstrādes rīkus vai kas jebkādā veidā darbojas operētājsistēmā. |
| Mākoņdatošanas pakalpojumi | To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir izmantojuši jebkādu mākoņdatošanas pakalpojumu no attiecīgā mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēja par jebkāda veida atlīdzību neatkarīgi no tā, vai šī atlīdzība tiek maksāta tajā pašā mēnesī. | To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā snieguši mākoņdatošanas pakalpojumus, kas mitināti attiecīgā mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēja mākoņdatošanas infrastruktūrā. |
| Reklāmas pakalpojumi | Reklāmas laukuma pārdošana, ko veic īpašnieks




  To unikālo galalietotāju skaits, kuri vismaz reizi viena mēneša laikā skatījuši reklāmas parādījumu.




  Reklāmas starpniecības pakalpojumi (tostarp reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi)




  To unikālo galalietotāju skaits, kuri vismaz reizi viena mēneša laikā skatījuši reklāmas parādījumu, kas bijis par pamatu reklāmas starpniecības pakalpojumam. | Reklāmas laukuma pārdošana, ko veic īpašnieks




  To unikālo reklāmdevēju skaits, kuri vismaz reizi viena gada laikā skatījuši reklāmas parādījumu.




  Reklāmas starpniecības pakalpojumi (tostarp reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi)




  To unikālo komerciālo lietotāju (tostarp reklāmdevēju, izdevēju vai citu starpnieku) skaits, kuri gada laikā sazinājušies, izmantojot reklāmas starpniecības pakalpojumu, vai kuriem tas ticis sniegts. |

Platformas pamatpakalpojums

Platformas pamatpakalpojums

galalietotāji

galalietotāji

komerciālie lietotāji

komerciālie lietotāji

Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi

Tiešsaistes starpniecības pakalpojumi

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir izmantojuši tiešsaistes starpniecības pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, veicot vaicājumu, klikšķinot vai ritinot, vai vismaz vienu reizi mēneša laikā noslēguši darījumu ar tiešsaistes starpniecības pakalpojuma palīdzību.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir izmantojuši tiešsaistes starpniecības pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, veicot vaicājumu, klikšķinot vai ritinot, vai vismaz vienu reizi mēneša laikā noslēguši darījumu ar tiešsaistes starpniecības pakalpojuma palīdzību.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuriem visu gadu tiešsaistes starpniecības pakalpojumā bijis iekļauts vismaz viens elements vai kuri gada laikā noslēguši darījumu, ko darījis iespējamu tiešsaistes starpniecības pakalpojums.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuriem visu gadu tiešsaistes starpniecības pakalpojumā bijis iekļauts vismaz viens elements vai kuri gada laikā noslēguši darījumu, ko darījis iespējamu tiešsaistes starpniecības pakalpojums.

Tiešsaistes meklētājprogrammas

Tiešsaistes meklētājprogrammas

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši tiešsaistes meklētājprogrammu, piemēram, veicot vaicājumu.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši tiešsaistes meklētājprogrammu, piemēram, veicot vaicājumu.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits ar komerciālām tīmekļa vietnēm (t. i., komerciālā vai profesionālā statusā izmantotām tīmekļa vietnēm), kuri gada laikā indeksēti ar tiešsaistes meklētājprogrammas indeksu vai tā daļu.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits ar komerciālām tīmekļa vietnēm (t. i., komerciālā vai profesionālā statusā izmantotām tīmekļa vietnēm), kuri gada laikā indeksēti ar tiešsaistes meklētājprogrammas indeksu vai tā daļu.

tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi

tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumi

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, atverot lapu, ritinot, klikšķinot, spiežot “patīk” (liking), veicot vaicājumu, publicējot ierakstu vai komentējot.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, atverot lapu, ritinot, klikšķinot, spiežot “patīk” (liking), veicot vaicājumu, publicējot ierakstu vai komentējot.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri ir iekļauti uzņēmumu sarakstā (business listing) vai kuriem ir uzņēmuma konts tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumā un kuri gada laikā vismaz vienu reizi ir jebkādā veidā izmantojuši šo pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, atverot lapu, ritinot, klikšķinot, spiežot “patīk”, veicot vaicājumu, publicējot ierakstu, komentējot vai izmantojot tā rīkus uzņēmumu vajadzībām.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri ir iekļauti uzņēmumu sarakstā (business listing) vai kuriem ir uzņēmuma konts tiešsaistes sociālās tīklošanās pakalpojumā un kuri gada laikā vismaz vienu reizi ir jebkādā veidā izmantojuši šo pakalpojumu, piemēram, aktīvi pieslēdzoties, atverot lapu, ritinot, klikšķinot, spiežot “patīk”, veicot vaicājumu, publicējot ierakstu, komentējot vai izmantojot tā rīkus uzņēmumu vajadzībām.

video koplietošanas platformas pakalpojumi

video koplietošanas platformas pakalpojumi

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši video koplietošanas platformas pakalpojumu, piemēram, atskaņojot audiovizuālā satura segmentu, veicot vaicājumu vai augšupielādējot audiovizuālo saturu, jo īpaši arī lietotāju veidotus video.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi izmantojuši video koplietošanas platformas pakalpojumu, piemēram, atskaņojot audiovizuālā satura segmentu, veicot vaicājumu vai augšupielādējot audiovizuālo saturu, jo īpaši arī lietotāju veidotus video.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā ir snieguši vismaz vienu audiovizuāla satura darbu, kas augšupielādēts vai atskaņots video koplietošanas platformas pakalpojumā.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā ir snieguši vismaz vienu audiovizuāla satura darbu, kas augšupielādēts vai atskaņots video koplietošanas platformas pakalpojumā.

Numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi

Numurneatkarīgi starppersonu sakaru pakalpojumi

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir uzsākuši saziņu vai jebkādā veidā piedalījušies saziņā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir uzsākuši saziņu vai jebkādā veidā piedalījušies saziņā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā vismaz vienu reizi ir lietojuši biznesa kontu vai citādi uzsākuši saziņu, vai jebkādā veidā piedalījušies saziņā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu, lai tieši sazinātos ar galalietotāju.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā vismaz vienu reizi ir lietojuši biznesa kontu vai citādi uzsākuši saziņu, vai jebkādā veidā piedalījušies saziņā, izmantojot numurneatkarīgu starppersonu sakaru pakalpojumu, lai tieši sazinātos ar galalietotāju.

Operētājsistēmas

Operētājsistēmas

To unikālo galalietotāju skaits, kuri ir lietojuši ierīci ar operētājsistēmu, kas mēneša laikā vismaz vienu reizi ir aktivizēta, atjaunināta vai lietota.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri ir lietojuši ierīci ar operētājsistēmu, kas mēneša laikā vismaz vienu reizi ir aktivizēta, atjaunināta vai lietota.

To unikālo izstrādātāju skaits, kuri gada laikā ir publicējuši, atjauninājuši vai piedāvājuši vismaz vienu lietojumprogrammu vai programmatūru, kas izmanto operētājsistēmas programmēšanas valodu vai jebkādus operētājsistēmas programmatūras izstrādes rīkus vai kas jebkādā veidā darbojas operētājsistēmā.

To unikālo izstrādātāju skaits, kuri gada laikā ir publicējuši, atjauninājuši vai piedāvājuši vismaz vienu lietojumprogrammu vai programmatūru, kas izmanto operētājsistēmas programmēšanas valodu vai jebkādus operētājsistēmas programmatūras izstrādes rīkus vai kas jebkādā veidā darbojas operētājsistēmā.

Mākoņdatošanas pakalpojumi

Mākoņdatošanas pakalpojumi

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir izmantojuši jebkādu mākoņdatošanas pakalpojumu no attiecīgā mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēja par jebkāda veida atlīdzību neatkarīgi no tā, vai šī atlīdzība tiek maksāta tajā pašā mēnesī.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri mēneša laikā vismaz vienu reizi ir izmantojuši jebkādu mākoņdatošanas pakalpojumu no attiecīgā mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēja par jebkāda veida atlīdzību neatkarīgi no tā, vai šī atlīdzība tiek maksāta tajā pašā mēnesī.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā snieguši mākoņdatošanas pakalpojumus, kas mitināti attiecīgā mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēja mākoņdatošanas infrastruktūrā.

To unikālo komerciālo lietotāju skaits, kuri gada laikā snieguši mākoņdatošanas pakalpojumus, kas mitināti attiecīgā mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzēja mākoņdatošanas infrastruktūrā.

Reklāmas pakalpojumi

Reklāmas pakalpojumi

Reklāmas laukuma pārdošana, ko veic īpašnieks

Reklāmas laukuma pārdošana, ko veic īpašnieks

To unikālo galalietotāju skaits, kuri vismaz reizi viena mēneša laikā skatījuši reklāmas parādījumu.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri vismaz reizi viena mēneša laikā skatījuši reklāmas parādījumu.

Reklāmas starpniecības pakalpojumi (tostarp reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi)

Reklāmas starpniecības pakalpojumi (tostarp reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi)

To unikālo galalietotāju skaits, kuri vismaz reizi viena mēneša laikā skatījuši reklāmas parādījumu, kas bijis par pamatu reklāmas starpniecības pakalpojumam.

To unikālo galalietotāju skaits, kuri vismaz reizi viena mēneša laikā skatījuši reklāmas parādījumu, kas bijis par pamatu reklāmas starpniecības pakalpojumam.

Reklāmas laukuma pārdošana, ko veic īpašnieks

Reklāmas laukuma pārdošana, ko veic īpašnieks

To unikālo reklāmdevēju skaits, kuri vismaz reizi viena gada laikā skatījuši reklāmas parādījumu.

To unikālo reklāmdevēju skaits, kuri vismaz reizi viena gada laikā skatījuši reklāmas parādījumu.

Reklāmas starpniecības pakalpojumi (tostarp reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi)

Reklāmas starpniecības pakalpojumi (tostarp reklāmas tīkli, reklāmas apmaiņas un jebkādi citi reklāmas starpniecības pakalpojumi)

To unikālo komerciālo lietotāju (tostarp reklāmdevēju, izdevēju vai citu starpnieku) skaits, kuri gada laikā sazinājušies, izmantojot reklāmas starpniecības pakalpojumu, vai kuriem tas ticis sniegts.

To unikālo komerciālo lietotāju (tostarp reklāmdevēju, izdevēju vai citu starpnieku) skaits, kuri gada laikā sazinājušies, izmantojot reklāmas starpniecības pakalpojumu, vai kuriem tas ticis sniegts.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0332/2021).

1

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../.. — priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), OV L 119, 4.5.2016., 1.–88. lpp.

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

31

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1150 (2019. gada 20. jūnijs) par taisnīguma un pārredzamības veicināšanu komerciālajiem lietotājiem paredzētos tiešsaistes starpniecības pakalpojumos (OV L 186, 11.7.2019., 57. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../.. — priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

29

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/13/ES (2010. gada 10. marts) par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

32

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

33

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

33

(34)  Komisijas paziņojums: Vadlīnijas par ranžēšanas pārredzamību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1150 (OV C 424, 8.12.2020., 1. lpp.).

34

(34)  Komisijas paziņojums: Vadlīnijas par ranžēšanas pārredzamību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1150 (OV C 424, 8.12.2020., 1. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

35

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

35

(36)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

36

(36)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

36

(38)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

38

(39)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../.. — priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

39

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../.. — priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) un par grozījumiem Direktīvā 2000/31/EK.

(38)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

38

---