# Eiropas Savienības C 286/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 286 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 27. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 286

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 27. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Sistēmisko risku kolēģija |
| 2022/C 286/01 | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2022. gada 2. jūnijs), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2022/4) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

2022/C 286/01

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2022. gada 2. jūnijs), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2022/4)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 286/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  ) | 16 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 286/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS) (
  1
  )

1

16

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2022/C 286/03 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2022. gada 1. jūnijs) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu (CON/2022/19) | 17 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2022/C 286/03

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2022. gada 1. jūnijs) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu (CON/2022/19)

17

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2022/C 286/04 | Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/1315 , un Padomes Regulā (ES) 2016/44, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/1308, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 22 |
| 2022/C 286/05 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 24 |
| 2022/C 286/06 | Paziņojums to konkrēto personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti pielikumā Padomes Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 un I pielikumā Padomes Regulai (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu. | 25 |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 286/07 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 26. jūlijs | 26 |
| 2022/C 286/08 | Atzinums, ko sniegusi aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja 2022. gada 21. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā AT.39839 – Telefónica un Portugal Telecom – Ziņotāja dalībvalsts: Beļģija | 27 |
| 2022/C 286/09 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lietu AT.39839 – Telefónica un Portugal Telecom (grozījums) | 28 |
| 2022/C 286/10 | Kopsavilkums Komisijas lēmumam (2022. gada 25. janvāris), ar ko groza Lēmumu C(2013) 306 final par lietas izskatīšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 101. pantu (LIETA AT.39839 - TELEFÓNICA UN PORTUGAL TELECOM)
  (izziņots ar dokumenta c(2022) 324) | 30 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2022/C 286/11 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums | 33 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2022/C 286/04

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/1315 , un Padomes Regulā (ES) 2016/44, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/1308, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

22

2022/C 286/05

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

24

2022/C 286/06

Paziņojums to konkrēto personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti pielikumā Padomes Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 un I pielikumā Padomes Regulai (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu.

25

Eiropas Komisija

2022/C 286/07

Euro maiņas kurss — 2022. gada 26. jūlijs

26

2022/C 286/08

Atzinums, ko sniegusi aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja 2022. gada 21. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā AT.39839 – Telefónica un Portugal Telecom – Ziņotāja dalībvalsts: Beļģija

27

2022/C 286/09

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lietu AT.39839 – Telefónica un Portugal Telecom (grozījums)

Telefónica

Portugal Telecom

28

2022/C 286/10

Kopsavilkums Komisijas lēmumam (2022. gada 25. janvāris), ar ko groza Lēmumu C(2013) 306 final par lietas izskatīšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 101. pantu (LIETA AT.39839 - TELEFÓNICA UN PORTUGAL TELECOM)
  (izziņots ar dokumenta c(2022) 324)

TELEFÓNICA

PORTUGAL TELECOM

(izziņots ar dokumenta c(2022) 324)

30

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2022/C 286/11

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums

33

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 286/12 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 41 |
| 2022/C 286/13 | Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu | 54 |
| 2022/C 286/14 | Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 57 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2022/C 286/12

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

41

2022/C 286/13

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

54

2022/C 286/14

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Sistēmisko risku kolēģija

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/1

---

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS

(2022. gada 2. jūnijs),

ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu

(ESRK/2022/4)

(2022/C 286/01)

EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā IX pielikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (2) un jo īpaši tās 3. pantu un 16.–18. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (3), un jo īpaši tās VII sadaļas 4. nodaļas II iedaļu,

ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (4), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu saskaņotus un efektīvus makrouzraudzības politikas pasākumus, ir svarīgi papildināt Savienības tiesību aktos paredzēto atzīšanu ar brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu.

| (2) | Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (5), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(2)

Regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai, kurš noteikts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (5), mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs.

| (3) | Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (6) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (6) iesaka attiecīgajai aktivizētājai iestādei, iesniedzot Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai (ESRK) savstarpējas atzīšanas pieprasījumu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību, par kuru zemāks individuāla finanšu pakalpojumu sniedzēja riska darījums saistībā ar apzināto makrouzraudzības risku jurisdikcijā, kurā aktivizētāja iestāde piemēro makrouzraudzības politikas pasākumu, var tikt uzskatīts par nebūtisku. ESRK vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību.

| (4) | Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), kas darbojas kā Vācijas norīkotā iestāde Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 10. punkta vajadzībām, 2022. gada 10. martā (7) paziņoja ESRK par nodomu saskaņā ar minētās direktīvas 133. panta 9. punktu noteikt sistēmiskā riska rezerves (SyRB) normu visiem riska darījumiem (t. i., mazapjoma un lielapjoma riska darījumiem) ar fiziskām un juridiskām personām, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu. SyRB attieksies uz i) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) pieeju, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības, un ii) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto standartizēto pieeju (SP), lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar mājokļa īpašumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (8) 125. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(4)

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (BaFin), kas darbojas kā Vācijas norīkotā iestāde Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 10. punkta vajadzībām, 2022. gada 10. martā (7) paziņoja ESRK par nodomu saskaņā ar minētās direktīvas 133. panta 9. punktu noteikt sistēmiskā riska rezerves (SyRB) normu visiem riska darījumiem (t. i., mazapjoma un lielapjoma riska darījumiem) ar fiziskām un juridiskām personām, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu. SyRB attieksies uz i) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) pieeju, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības, un ii) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto standartizēto pieeju (SP), lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar mājokļa īpašumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (8) 125. panta 2. punktā.

| (5) | Pasākums stājās spēkā 2022. gada 1. aprīlī, un kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā, tā prasības jāievēro ar 2023. gada 1. februāri. Pasākums tiks pārskatīts vismaz reizi divos gados saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES tiesību normām. Turklāt BaFin uzraudzīs pamatā esošā riska, uz kuru attiecas SyRB, attīstību un vajadzības gadījumā koriģēs rezerves normu. |
| --- | --- |

(5)

Pasākums stājās spēkā 2022. gada 1. aprīlī, un kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā, tā prasības jāievēro ar 2023. gada 1. februāri. Pasākums tiks pārskatīts vismaz reizi divos gados saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES tiesību normām. Turklāt BaFin uzraudzīs pamatā esošā riska, uz kuru attiecas SyRB, attīstību un vajadzības gadījumā koriģēs rezerves normu.

| (6) | BaFin 2022. gada 10. martā (9) iesniedza ESRK lūgumu par SyRB savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(6)

BaFin 2022. gada 10. martā (9) iesniedza ESRK lūgumu par SyRB savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 5. punktu.

| (7) | Pēc BaFin iesniegtā lūguma par pasākuma savstarpēju atzīšanu no citu dalībvalstu puses un nolūkā novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Vācijā turpmāk piemērotā makrouzraudzības politikas pasākuma īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, ESRK Valde nolēmusi arī šo pasākumu iekļaut to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

(7)

Pēc BaFin iesniegtā lūguma par pasākuma savstarpēju atzīšanu no citu dalībvalstu puses un nolūkā novērst to, ka īstenojas negatīva pārrobežu ietekme, Vācijā turpmāk piemērotā makrouzraudzības politikas pasākuma īstenošanai izraisot kapitāla pārnesi un regulējuma arbitrāžu, ESRK Valde nolēmusi arī šo pasākumu iekļaut to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Grozījumi

Ieteikumu ESRK/2015/2 groza šādi:

| 1. | Ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:






  “1. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus: | Beļģija:






  — | 9 % sistēmiskā riska rezerves norma visiem IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:

“1.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:

Beļģija:

—

9 % sistēmiskā riska rezerves norma visiem IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā;

| | Vācija:






  — | sistēmiskā riska rezerves normu 2 % apmērā attiecībā uz i) visiem IRB riska darījumiem, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kurš atrodas Vācijā, un ii) visiem uz SP balstītiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar Eiropas Parlamenta un Padomes (*1) Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kurš atrodas Vācijā; |
| --- | --- | --- |

Vācija:

—

sistēmiskā riska rezerves normu 2 % apmērā attiecībā uz i) visiem IRB riska darījumiem, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kurš atrodas Vācijā, un ii) visiem uz SP balstītiem riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar Eiropas Parlamenta un Padomes (*1) Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kurš atrodas Vācijā;

| | Francija:






  — | Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no pirmā līmeņa kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī; |
| --- | --- | --- |

Francija:

—

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no pirmā līmeņa kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī;

| | Lietuva






  — | 2 % sistēmiskā riska rezerves norma visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām, kas ir Lietuvas Republikas rezidenti. |
| --- | --- | --- |

Lietuva

—

2 % sistēmiskā riska rezerves norma visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām, kas ir Lietuvas Republikas rezidenti.

| | Luksemburga:






  — | juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- | --- |

Luksemburga:

—

juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam); |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam);

| | Nīderlande:






  — | minimālā vidējā riska pakāpe, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro Nīderlandē, kas saņēmušas atļauju Nīderlandē un izmanto IRB pieeju, lai aprēķinātu kapitāla pietiekamības prasības attiecībā uz tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu. Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes vidējais svērtais lielums. |
| --- | --- | --- |

Nīderlande:

—

minimālā vidējā riska pakāpe, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro Nīderlandē, kas saņēmušas atļauju Nīderlandē un izmanto IRB pieeju, lai aprēķinātu kapitāla pietiekamības prasības attiecībā uz tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu. Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes vidējais svērtais lielums.

| | Norvēģija:






  — | sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (*2) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”); |
| --- | --- | --- |

Norvēģija:

—

sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (*2) (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”);

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi. |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.

| | Zviedrija:






  — | kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti. |
| --- | --- | --- |

Zviedrija:

—

kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kas ir Zviedrijas rezidenti.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176 27.6.2013., 1. lpp.)."

(*2)  OV L 1 3.1.1994., 3. lpp.”."

| 2. | Pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu. |
| --- | --- |

2.

Pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu.

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 2. jūnijā

ESRK Valdes vārdā –

ESRK sekretariāta vadītājs

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

1

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

2

(3)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

3

(4)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

4

(5)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2015/2 (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 97, 12.3.2016., 9. lpp).

5

(6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 431, 15.12.2017., 1. lpp).

6

(7)  Pirmais paziņojums ESRK tika iesniegts 2022. gada 24. februārī. Šā paziņojuma atjaunināta versija ESRK tika iesniegta 2022. gada 10. martā.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

8

(9)  Pirmais paziņojums ESRK tika iesniegts 2022. gada 24. februārī. Šā paziņojuma atjaunināta versija ESRK tika iesniegta 2022. gada 10. martā.

9

---

PIELIKUMS

Ieteikuma ECB/2015/2 pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:

“PIELIKUMS

Beļģija

9 % sistēmiskā riska rezerves norma visiem IRB mazapjoma riska darījumiem, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Beļģijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 9 % sistēmiskā riska rezerves normu IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā (gan riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības). |
| --- | --- |

1.

Beļģijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 9 % sistēmiskā riska rezerves normu IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā (gan riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības).

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Beļģijas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām , kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā (gan riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības). Alternatīvi pasākumu var veikt, izmantojot šādu COREP ziņojumu tvērumu: IRB mazapjoma riska darījumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu attiecībā uz fiziskām personām, kuras atrodas Beļģijā (gan riska darījumi, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumi, kuros netiek pildītas saistības). |
| --- | --- |

2.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Beļģijas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot IRB mazapjoma riska darījumiem ar privātpersonām , kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu, kura nodrošinājums atrodas Beļģijā (gan riska darījumiem, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības). Alternatīvi pasākumu var veikt, izmantojot šādu COREP ziņojumu tvērumu: IRB mazapjoma riska darījumi, kas nodrošināti ar mājokļa nekustamo īpašumu attiecībā uz fiziskām personām, kuras atrodas Beļģijā (gan riska darījumi, kuros nav saistību neizpildes, gan riska darījumi, kuros netiek pildītas saistības).

| 3. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 4. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie nozares riska darījumi nepārsniedz 2 mljrd. EUR. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

4.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie nozares riska darījumi nepārsniedz 2 mljrd. EUR. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība.

| 5. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 2 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Vācija

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Vācijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 2 % sistēmiskā riska rezerves normu visiem riska darījumiem (t. i., mazapjoma un lielapjoma riska darījumiem) ar fiziskām un juridiskām personām, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu. Pasākums attieksies uz i) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto IRB pieeju, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu, un ii) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto SP, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kurš atrodas Vācijā. |
| --- | --- |

1.

Vācijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 2 % sistēmiskā riska rezerves normu visiem riska darījumiem (t. i., mazapjoma un lielapjoma riska darījumiem) ar fiziskām un juridiskām personām, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu. Pasākums attieksies uz i) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto IRB pieeju, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas nodrošināti ar Vācijā esošu mājokļa nekustamo īpašumu, un ii) kredītiestādēm, kas saņēmušas atļauju Vācijā un izmanto SP, lai aprēķinātu riska svērtās vērtības riska darījumiem, kas pilnībā nodrošināti ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. panta 2. punktā minēto mājokļa nekustamo īpašumu, kurš atrodas Vācijā.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Attiecīgajām iestādēm ieteikts veikt Vācijas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē atļauju saņēmušām kredītiestādēm. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgajām iestādēm ieteikts veikt Vācijas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē atļauju saņēmušām kredītiestādēm.

| 3. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. |
| --- | --- |

3.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā.

| 4. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts nodrošināt, ka savstarpējās atzīšanas pasākums tiek piemērots un tā prasības ievērotas ar 2023. gada 1. februāri. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts nodrošināt, ka savstarpējās atzīšanas pasākums tiek piemērots un tā prasības ievērotas ar 2023. gada 1. februāri.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 5. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Kredītiestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie nozares riska darījumi nepārsniedz 10 mljrd. EUR. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

5.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Kredītiestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie nozares riska darījumi nepārsniedz 10 mljrd. EUR. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība.

| 6. | Attiecīgajām iestādēm būtu jāuzrauga riska darījumu būtiskums. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 10 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

6.

Attiecīgajām iestādēm būtu jāuzrauga riska darījumu būtiskums. Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 10 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Francija

Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktā paredzētā lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no pirmā līmeņa kapitāla, kurš ir piemērojams riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kam ir lielas parādsaistības un kam juridiskā adrese ir Francijā, un kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu piemēro globālām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (G-SNI) un citām sistēmiski nozīmīgām iestādēm (C-SNI) to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to pirmā līmeņa kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā. |
| --- | --- |

1.

Francijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un nosaka G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī (bet ne subkonsolidācijas līmenī), ir lielu riska darījumu limita samazinājums līdz 5 % no to pirmā līmeņa kapitāla attiecībā uz riska darījumiem ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kurām ir lielas parādsaistības un kuru juridiskā adrese ir Francijā.

| 2. | Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (*1) A pielikuma 2.45. punktā. |
| --- | --- |

2.

Nefinanšu sabiedrību definē kā fizisko vai juridisko personu, uz kuru attiecas privāttiesības un kuras juridiskā adrese ir Francijā, un kura ir piederīga sektoram “nefinanšu sabiedrības”, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 549/2013 (*1) A pielikuma 2.45. punktā.

| 3. | Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:






  a) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; |
| --- | --- | --- |

3.

Pasākumu piemēro riska darījumiem ar nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un riska darījumiem ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, un to piemēro šādi:

a)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, šo pasākumu piemēro summai, ko veido neto riska darījumi ar grupu un visām tās saistītajām sabiedrībām Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē;

| b) | attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:






  i) | riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām, kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, šo pasākumu piemēro summai, ko veido:

i)

riska darījumi ar tām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, pār kurām i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām ir tieša vai netieša kontrole Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē; un

| iii) | riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām. |
| --- | --- |

iii)

riska darījumi ar tādām sabiedrībām Francijā vai ārvalstīs, kuras Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 39) apakšpunkta izpratnē ir ekonomiski atkarīgas no i) punktā minētajām nefinanšu sabiedrībām.

Tāpēc pasākums neattiecas uz nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese nav Francijā un kuras nav nefinanšu sabiedrību, kam juridiskā adrese ir Francijā, meitasuzņēmumi vai ekonomiski atkarīgas sabiedrības, un pār kurām nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā, nav tiešas vai netiešas kontroles.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 395. panta 1. punktu pasākums ir piemērojams pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

| 4. | G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 milj. EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*2) 9. pantu. |
| --- | --- |

4.

G-SNI un C-SNI iestādei nefinanšu sabiedrība ar juridisko adresi Francijā ir jāuzskata par lielu, ja iestādes sākotnējā riska darījuma ar nefinanšu sabiedrību vai ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupām, kā noteikts 3. punktā, vērtība ir 300 milj. EUR vai pārsniedz to. Sākotnējā riska darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 (*2) 9. pantu.

| 5. | Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:






  a) | sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un |
| --- | --- | --- |

5.

Nefinanšu sabiedrību uzskata par tādu, kurai ir lielas parādsaistības, ja tās sviras rādītājs pārsniedz 100 % un finanšu maksājumu seguma rādītājs nepārsniedz 3, šos aprēķinus veicot grupas augstākajā konsolidācijas līmenī šādi:

a)

sviras rādītājs ir kopējās parādsaistības, no kurām atskaitīta nauda un kapitāls; un

| b) | finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses. |
| --- | --- |

b)

finanšu maksājumu seguma rādītājs ir attiecība starp pievienotās vērtības un pamatdarbības subsīdiju summu, no kuras atskaitītas i) darbaspēka izmaksas, ii) pamatdarbības nodokļi un nodevas, iii) citi tīrie parastās pamatdarbības izdevumi, izņemot tīros procentu maksājumus un līdzīgus maksājumus, un iv) nolietojums un amortizācija, no vienas puses, un procentu maksājumiem un līdzīgām izmaksām, no otras puses.

Rādītājus aprēķina, balstoties uz pārskatu datiem, kuri noteikti saskaņā ar piemērojamiem standartiem un iekļauti nefinanšu sabiedrības finanšu pārskatā, kuru attiecīgā gadījumā apstiprinājis zvērināts grāmatvedis.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 6. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā. |
| --- | --- |

6.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Francijas pasākumu, piemērojot šo pasākumu iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm augstākajā konsolidācijas līmenī to attiecīgajā banku prudenciālā perimetra jurisdikcijā.

| 7. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu, un kuru veido:






  a) | 2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru; |
| --- | --- | --- |

8.

Šo pasākumu papildina apvienota būtiskuma robežvērtība, kuras mērķis ir virzīt to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu, un kuru veido:

a)

2 mljrd. EUR robežvērtība kopējai sākotnējai tādu riska darījumu vērtībai, kuri iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru;

| b) | 300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:






  i) | vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā; |
| --- | --- | --- |

b)

300 milj. EUR robežvērtība, kura piemērojama iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm, kas atbilst a) apakšpunktā minētajai robežvērtībai vai pārsniedz to, un kura attiecas uz:

i)

vienu sākotnējo riska darījumu ar nefinanšu sabiedrību, kuras juridiskā adrese ir Francijā;

| ii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar saistītu nefinanšu sabiedrību grupu, kam juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir Francijā, un kuru aprēķina saskaņā ar 3. punkta a) apakšpunktu;

| iii) | summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē; |
| --- | --- |

iii)

summu, kuru veido sākotnējie riska darījumi ar nefinanšu sabiedrībām, kam juridiskā adrese ir Francijā un kas ietilpst saistītu nefinanšu sabiedrību grupā, kuras juridiskā adrese augstākajā konsolidācijas līmenī ir ārpus Francijas, par ko sniedz informāciju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 VIII pielikuma C 28.00 un C 29.00 veidnē;

| c) | robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu pirmā līmeņa kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam. |
| --- | --- |

c)

robežvērtība 5 % apmērā no G-SNI un C-SNI iestāžu pirmā līmeņa kapitāla augstākajā konsolidācijas līmenī, kura piemērojama b) apakšpunktā identificētajiem riska darījumiem pēc tam, kad ņemta vērā kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekme atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantam.

Robežvērtības, kas minētas b) un c) apakšpunktā, jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai attiecīgajai sabiedrībai vai nefinanšu sabiedrībai ir lielas parādsaistības.

Sākotnējā riska darījuma vērtību, kas minēta a) un b) apakšpunktā, aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 389. un 390. pantu, neņemot vērā Regulas (ES) Nr. 575/2013 399.–403. pantā noteikto kredītriska mazināšanas paņēmienu un atbrīvojumu ietekmi, par ko sniedz informāciju saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 9. pantu.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kuras nepārkāpj 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja tiek pārkāpta 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts piemērot Francijas pasākumu tādām iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI iestādēm to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām iepriekš noteikts izņēmums. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos.

| 10. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos. |
| --- | --- |

10.

Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav tādu iekšzemē licencētu G-SNI vai C-SNI iestāžu to banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī, kurām ir riska darījumi ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru apjomā, kas pārsniedz 8. punktā minēto būtiskuma robežvērtību, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē to riska darījumu būtiskums, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar Francijas nefinanšu sabiedrību sektoru, kā arī to riska darījumu koncentrācija, kas iekšzemē licencētām G-SNI un C-SNI ir ar lielām nefinanšu sabiedrībām, kuru juridiskā adrese ir Francijā, un, ja iekšzemē licencēta G-SNI vai C-SNI tās banku prudenciālā perimetra augstākajā konsolidācijas līmenī pārsniedz 8. punktā minēto apvienoto būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Francijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Attiecīgās iestādes arī tiek aicinātas ziņot citiem tirgus dalībniekiem savā jurisdikcijā par sistēmiskiem riskiem, kas saistīti ar lielu nefinanšu sabiedrību, kuru juridiskā adrese ir Francijā, sviras palielināšanos.

| 11. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētā apvienotā būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Lietuva

2 % sistēmiskā riska rezerves norma visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām, kas ir Lietuvas Republikas rezidenti.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Lietuvas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 2 % sistēmiskā riska rezerves normu visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām Lietuvā. |
| --- | --- |

1.

Lietuvas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu, nosaka 2 % sistēmiskā riska rezerves normu visiem ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem mazapjoma riska darījumiem ar fiziskām personām Lietuvā.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 2. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Lietuvas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemes atļauju saņēmušo banku filiālēm Lietuvā un ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem tiešajiem pārrobežu riska darījumiem ar fiziskām personām Lietuvā. Ievērojamu daļu no kopējām hipotēku pozīcijām tur ārvalstu banku filiāles, kas darbojas Lietuvā, tāpēc pasākuma savstarpēja atzīšana no citu dalībvalstu puses palīdzētu veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošinātu, ka visi nozīmīgie tirgus dalībnieki ņem vērā pieaugošo mājokļa nekustamā īpašuma risku Lietuvā un palielina savu noturību. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt Lietuvas pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemes atļauju saņēmušo banku filiālēm Lietuvā un ar mājokļa īpašumu nodrošinātiem tiešajiem pārrobežu riska darījumiem ar fiziskām personām Lietuvā. Ievērojamu daļu no kopējām hipotēku pozīcijām tur ārvalstu banku filiāles, kas darbojas Lietuvā, tāpēc pasākuma savstarpēja atzīšana no citu dalībvalstu puses palīdzētu veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un nodrošinātu, ka visi nozīmīgie tirgus dalībnieki ņem vērā pieaugošo mājokļa nekustamā īpašuma risku Lietuvā un palielina savu noturību.

| 3. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 4. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie sektora riska darījumi nepārsniedz 50 milj. EUR, kas ir aptuveni 0,5 % no Lietuvas kredītiestāžu sektora attiecīgajiem riska darījumiem. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

4.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no sistēmiskā riska rezerves prasības, ja to attiecīgie sektora riska darījumi nepārsniedz 50 milj. EUR, kas ir aptuveni 0,5 % no Lietuvas kredītiestāžu sektora attiecīgajiem riska darījumiem. Tāpēc savstarpēja atzīšana tiek pieprasīta tikai tad, ja pārsniegta iestādes specifiskā robežvērtība.

| 5. | Šādas robežvērtības pamatojums:






  a. | Jāsamazina regulējuma sadrumstalotības iespējamība, jo tā pati būtiskuma robežvērtība attieksies arī uz Lietuvā atļauju saņēmušām kredītiestādēm; |
| --- | --- | --- |

5.

Šādas robežvērtības pamatojums:

a.

Jāsamazina regulējuma sadrumstalotības iespējamība, jo tā pati būtiskuma robežvērtība attieksies arī uz Lietuvā atļauju saņēmušām kredītiestādēm;

| b. | Šādas būtiskuma robežvērtības piemērošana palīdzētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tādā nozīmē, ka sistēmiskā riska rezerves prasību piemēro iestādēm ar līdzīga lieluma riska darījumiem; |
| --- | --- |

b.

Šādas būtiskuma robežvērtības piemērošana palīdzētu nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tādā nozīmē, ka sistēmiskā riska rezerves prasību piemēro iestādēm ar līdzīga lieluma riska darījumiem;

| c. | Robežvērtība ir būtiska finanšu stabilitātei, jo mājokļu nekustamā īpašuma riska turpmākā attīstība galvenokārt būs atkarīga no aktivitātes mājokļu tirgū, kas daļēji ir atkarīga no jaunu kredītu apjoma mājokļa iegādei. Tāpēc pasākums būtu jāpiemēro tirgus dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgū, pat ja to hipotekāro kredītu portfeļi nav tik lieli kā lielāko kredītu sniedzēju portfeļi. |
| --- | --- |

c.

Robežvērtība ir būtiska finanšu stabilitātei, jo mājokļu nekustamā īpašuma riska turpmākā attīstība galvenokārt būs atkarīga no aktivitātes mājokļu tirgū, kas daļēji ir atkarīga no jaunu kredītu apjoma mājokļa iegādei. Tāpēc pasākums būtu jāpiemēro tirgus dalībniekiem, kas darbojas šajā tirgū, pat ja to hipotekāro kredītu portfeļi nav tik lieli kā lielāko kredītu sniedzēju portfeļi.

| 6. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 50 milj. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 50 milj. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Luksemburga

Juridiski saistoši un dažādām aizņēmēju kategorijām atšķirīgi piemērojami kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) ierobežojumi jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā:

| a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam); |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam);

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Luksemburgas iestādes ir aktivizējušas juridiski saistošus LTV ierobežojumus jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā. Ievērojot Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) (*3) ieteikumu, Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisija) (*4) sadarbībā ar Banque centrale du Luxembourg ir aktivizējusi LTV ierobežojumus, kas atšķiras trīs aizņēmēju kategorijās. Katrai no trim kategorijām ir šādi LTV ierobežojumi:






  a) | LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

1.

Luksemburgas iestādes ir aktivizējušas juridiski saistošus LTV ierobežojumus jauniem hipotēku kredītiem mājokļu nekustamajam īpašumam, kas atrodas Luksemburgā. Ievērojot Comité du Risque Systémique (Sistēmisko risku komitejas) (*3) ieteikumu, Commission de Surveillance du Secteur Financier (Finanšu sektora uzraudzības komisija) (*4) sadarbībā ar Banque centrale du Luxembourg ir aktivizējusi LTV ierobežojumus, kas atšķiras trīs aizņēmēju kategorijās. Katrai no trim kategorijām ir šādi LTV ierobežojumi:

a)

LTV ierobežojums 100 % apjomā kredītiem pirmā mājokļa pircējiem, kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām;

| b) | LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā; |
| --- | --- |

b)

LTV ierobežojums 90 % apjomā kredītiem citiem pircējiem (t. i., pircējiem, kas nav pirmā mājokļa pircēji), kuri mājokli iegādājas galvenās dzīvesvietas vajadzībām. Šo ierobežojumu īsteno proporcionāli, izmantojot portfeļa kvotu. Konkrētāk, 15 % no šādiem aizņēmējiem izsniegtu jaunu hipotēku kredītu portfeļa aizdevēji var izsniegt, pārsniedzot LTV 90 % apjomā, bet nepārsniedzot maksimālo LTV 100 % apjomā;

| c) | LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam). |
| --- | --- |

c)

LTV ierobežojums 80 % apjomā citiem hipotēku kredītiem (tostarp izīrēšanai iegādāto mājokļu segmentam).

| 2. | LTV ir rādītājs visu to kredītu vai kredīta daļu summas, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar mājokļu nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, attiecībai pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī. |
| --- | --- |

2.

LTV ir rādītājs visu to kredītu vai kredīta daļu summas, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar mājokļu nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, attiecībai pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī.

| 3. | LTV ierobežojumus piemēro neatkarīgi no īpašumtiesību veida (piem., pilnīgas īpašumtiesības, lietojuma tiesības, īpašumtiesības bez lietojuma tiesībām). |
| --- | --- |

3.

LTV ierobežojumus piemēro neatkarīgi no īpašumtiesību veida (piem., pilnīgas īpašumtiesības, lietojuma tiesības, īpašumtiesības bez lietojuma tiesībām).

| 4. | Pasākumu piemēro visiem aizņēmējiem privātajā sektorā, kuri saņem hipotēku kredītu, lai nekomerciālos nolūkos iegādātos mājokļu nekustamo īpašumu Luksemburgā. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējs darījuma pabeigšanai izmanto tādu juridisku struktūru kā nekustamā īpašuma ieguldījumu sabiedrība, kā arī vairāku aizņēmēju kopēja kredīta gadījumā. “Mājokļu nekustamais īpašums” ietver apbūves zemi neatkarīgi no tā, vai būvdarbi tiek veikti tūlīt pēc iegādes vai pēc vairākiem gadiem. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējam tiek piešķirts kredīts īpašuma iegādei ar ilgtermiņa nomas līgumu. Nekustamo īpašumu var izmantot īpašnieka vajadzībām vai iegādāties izīrēšanai. |
| --- | --- |

4.

Pasākumu piemēro visiem aizņēmējiem privātajā sektorā, kuri saņem hipotēku kredītu, lai nekomerciālos nolūkos iegādātos mājokļu nekustamo īpašumu Luksemburgā. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējs darījuma pabeigšanai izmanto tādu juridisku struktūru kā nekustamā īpašuma ieguldījumu sabiedrība, kā arī vairāku aizņēmēju kopēja kredīta gadījumā. “Mājokļu nekustamais īpašums” ietver apbūves zemi neatkarīgi no tā, vai būvdarbi tiek veikti tūlīt pēc iegādes vai pēc vairākiem gadiem. Pasākumu piemēro arī tad, ja aizņēmējam tiek piešķirts kredīts īpašuma iegādei ar ilgtermiņa nomas līgumu. Nekustamo īpašumu var izmantot īpašnieka vajadzībām vai iegādāties izīrēšanai.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5. | Dalībvalstīm, kuru kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir būtiski kredītriska darījumi Luksemburgā, izmantojot tiešu pārrobežu kredītu, tiek ieteikts veikt Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu savā jurisdikcijā. Ja dalībvalstu jurisdikcijā nav paredzēts tāds pats pasākums visiem attiecīgajiem pārrobežu riska darījumiem, attiecīgajām iestādēm būtu jāpiemēro pieejamie pasākumi, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstīm, kuru kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un profesionāļiem, kas veic kreditēšanas darbības (hipotēku kredītu aizdevēji), ir būtiski kredītriska darījumi Luksemburgā, izmantojot tiešu pārrobežu kredītu, tiek ieteikts veikt Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu savā jurisdikcijā. Ja dalībvalstu jurisdikcijā nav paredzēts tāds pats pasākums visiem attiecīgajiem pārrobežu riska darījumiem, attiecīgajām iestādēm būtu jāpiemēro pieejamie pasākumi, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga aktivizētā makrouzraudzības politikas pasākuma ietekmei.

| 6. | Dalībvalstīm būtu jāpaziņo ESRK par Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu vai par de minimis atbrīvojumu izmantošanu saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 D ieteikumu. Paziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējās atzīšanas pasākuma pieņemšanas, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni. ESRK publicēs paziņojumus ESRK interneta vietnē, tādējādi publiskojot valstu savstarpējās atzīšanas lēmumus. Publikācijā ietvers informāciju par visiem izņēmumiem, ko noteikušas savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis, kā arī par dalībvalstu apņemšanos uzraudzīt nepilnību izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstīm būtu jāpaziņo ESRK par Luksemburgas pasākuma savstarpējo atzīšanu vai par de minimis atbrīvojumu izmantošanu saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 D ieteikumu. Paziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā viena mēneša laikā pēc savstarpējās atzīšanas pasākuma pieņemšanas, izmantojot ESRK interneta vietnē publicēto veidni. ESRK publicēs paziņojumus ESRK interneta vietnē, tādējādi publiskojot valstu savstarpējās atzīšanas lēmumus. Publikācijā ietvers informāciju par visiem izņēmumiem, ko noteikušas savstarpējo atzīšanu īstenojošās dalībvalstis, kā arī par dalībvalstu apņemšanos uzraudzīt nepilnību izmantošanu un vajadzības gadījumā rīkoties.

| 7. | Dalībvalstīm tiek ieteikts veikt pasākuma savstarpējo atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstīm tiek ieteikts veikt pasākuma savstarpējo atzīšanu trīs mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina divas būtiskuma robežvērtības – dalībvalstij specifiska un kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība –, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu veicošās dalībvalstis, iespējams, piemēro de minimis principu. Dalībvalstij specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 350 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus 2020. gada decembrī. Kredītiestādei specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 35 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 0,1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus Luksemburgā 2020. gada decembrī. Savstarpējā atzīšana jāveic tikai tad, ja ir pārsniegta gan dalībvalstij specifiskā robežvērtība, gan arī kredītiestādei specifiskā robežvērtība. |
| --- | --- |

8.

Šo pasākumu papildina divas būtiskuma robežvērtības – dalībvalstij specifiska un kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība –, lai virzītu to, ka savstarpējo atzīšanu veicošās dalībvalstis, iespējams, piemēro de minimis principu. Dalībvalstij specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 350 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus 2020. gada decembrī. Kredītiestādei specifiskā būtiskuma robežvērtība attiecībā uz Luksemburgai izsniegto pārrobežu hipotēku kredītu kopējo apjomu ir 35 milj. EUR, kas atbilst aptuveni 0,1 % no kopējā iekšzemes mājokļu nekustamā īpašuma hipotēku tirgus Luksemburgā 2020. gada decembrī. Savstarpējā atzīšana jāveic tikai tad, ja ir pārsniegta gan dalībvalstij specifiskā robežvērtība, gan arī kredītiestādei specifiskā robežvērtība.

Nīderlande

Minimālā vidējā riska pakāpe, ko piemēro kredītiestādes, kas izmanto IRB pieeju attiecībā uz tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu. Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes vidējais svērtais lielums.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Nīderlandes pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu, nosaka minimālo vidējo riska pakāpi IRB kredītiestāžu tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esoša mājokļa īpašuma hipotēku. Kredīti, uz kuriem attiecas Valsts hipotekāro garantiju shēma, ir atbrīvoti no pasākuma. |
| --- | --- |

1.

Nīderlandes pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu, nosaka minimālo vidējo riska pakāpi IRB kredītiestāžu tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esoša mājokļa īpašuma hipotēku. Kredīti, uz kuriem attiecas Valsts hipotekāro garantiju shēma, ir atbrīvoti no pasākuma.

| 2. | Minimālo vidējo riska pakāpi aprēķina šādi:






  a) | Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Kredīta/nodrošinājuma (LTV) koeficients, kas jāizmanto šajā aprēķinā, būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumiem. |
| --- | --- | --- |

2.

Minimālo vidējo riska pakāpi aprēķina šādi:

a)

Katram atsevišķam riska darījumu postenim, kas ietilpst pasākuma darbības jomā, kredīta daļai, kas nepārsniedz 55 % no kredīta nodrošinājumam paredzētā īpašuma tirgus vērtības, piešķir 12 % riska pakāpi, un atlikušajai kredīta daļai piešķir 45 % riska pakāpi. Kredīta/nodrošinājuma (LTV) koeficients, kas jāizmanto šajā aprēķinā, būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumiem.

| b) | Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes, kuru aprēķina iepriekš tekstā paskaidrotajā veidā, vidējais svērtais lielums. Aprēķinot minimālo vidējo riska pakāpi, neņem vērā atsevišķus kredītus, kas atbrīvoti no pasākuma. |
| --- | --- |

b)

Portfeļa minimālā vidējā riska pakāpe ir atsevišķo kredītu riska pakāpes, kuru aprēķina iepriekš tekstā paskaidrotajā veidā, vidējais svērtais lielums. Aprēķinot minimālo vidējo riska pakāpi, neņem vērā atsevišķus kredītus, kas atbrīvoti no pasākuma.

| 3. | Šis pasākums neaizstāj spēkā esošās kapitāla prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un izriet no tās. Bankām, uz kurām attiecas pasākums, aprēķina hipotekārā portfeļa tās daļas vidējo riska pakāpi, uz kuru attiecas šis pasākums, pamatojoties gan uz Regulā (ES) Nr. 75/2013 paredzētajiem parasti piemērojamajiem noteikumiem, gan metodi, kas noteikta pasākumā. Aprēķinot savas kapitāla prasības, tām pēc tam jāpiemēro augstākā no abām vidējām riska pakāpēm. |
| --- | --- |

3.

Šis pasākums neaizstāj spēkā esošās kapitāla prasības, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 575/2013 un izriet no tās. Bankām, uz kurām attiecas pasākums, aprēķina hipotekārā portfeļa tās daļas vidējo riska pakāpi, uz kuru attiecas šis pasākums, pamatojoties gan uz Regulā (ES) Nr. 75/2013 paredzētajiem parasti piemērojamajiem noteikumiem, gan metodi, kas noteikta pasākumā. Aprēķinot savas kapitāla prasības, tām pēc tam jāpiemēro augstākā no abām vidējām riska pakāpēm.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 4. | Attiecīgajām iestādēm ieteikts veikt Nīderlandes pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē atļauju saņēmušām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB pieeju un kurām ir riska darījumi ar fiziskām personām, kas nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu, jo to banku sektors ar savu filiāļu starpniecību var būt tieši vai netieši pakļauts sistēmiskajam riskam Nīderlandes mājokļu tirgū. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgajām iestādēm ieteikts veikt Nīderlandes pasākuma savstarpēju atzīšanu, to piemērojot iekšzemē atļauju saņēmušām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB pieeju un kurām ir riska darījumi ar fiziskām personām, kas nodrošināti ar Nīderlandē esošu mājokļa īpašumu, jo to banku sektors ar savu filiāļu starpniecību var būt tieši vai netieši pakļauts sistēmiskajam riskam Nīderlandes mājokļu tirgū.

| 5. | Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Nīderlandē īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Nīderlandē īstenotais pasākums.

| 6. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

6.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 7. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no minimālās vidējās riska pakāpes IRB kredītiestāžu tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esoša mājokļa īpašuma hipotēku, ja šī vērtība nepārsniedz 5 mljrd. EUR. Kredīti, uz kuriem attiecas Valsts hipotekāro garantiju shēma, netiek iekļauti būtiskuma robežvērtības aprēķinā. |
| --- | --- |

7.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. Iestādes var atbrīvot no minimālās vidējās riska pakāpes IRB kredītiestāžu tādu riska darījumu ar fiziskām personām portfeļiem, kas nodrošināti ar Nīderlandē esoša mājokļa īpašuma hipotēku, ja šī vērtība nepārsniedz 5 mljrd. EUR. Kredīti, uz kuriem attiecas Valsts hipotekāro garantiju shēma, netiek iekļauti būtiskuma robežvērtības aprēķinā.

| 8. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. EUR būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

Norvēģija

| — | sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”); |
| --- | --- |

—

sistēmiskā riska rezerves norma 4,5 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā, kuru visām Norvēģijā licencētajām kredītiestādēm piemēro atbilstoši 133. pantam Direktīvā 2013/36/ES, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) (turpmāk – “KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”);

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi; |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 20 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam Regulā (ES) Nr. 575/2013, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem (turpmāk – “KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī”), piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) metodi;

| — | vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi. |
| --- | --- |

—

vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība 35 % apjomā attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, kuru atbilstoši 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktam KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Norvēģijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) no 2020. gada 31. decembra ir ieviesusi trīs pasākumus, proti, i) sistēmiskā riska rezerves prasību attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, ii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, un iii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

1.

Finansdepartementet (Norvēģijas Finanšu ministrija) no 2020. gada 31. decembra ir ieviesusi trīs pasākumus, proti, i) sistēmiskā riska rezerves prasību attiecībā uz riska darījumiem Norvēģijā saskaņā ar 133. pantu KPD, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, ii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī, un iii) vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā saskaņā ar 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu KPR, kas piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā 2020. gada 1. janvārī.

| 2. | Sistēmiskā riska rezerves norma ir noteikta 4,5 % apjomā, un to piemēro visu Norvēģijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riska darījumiem. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2022. gada 31. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezerves norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc minētā datuma piemērojamā sistēmiskā riska rezerves norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā. |
| --- | --- |

2.

Sistēmiskā riska rezerves norma ir noteikta 4,5 % apjomā, un to piemēro visu Norvēģijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riska darījumiem. Kredītiestādēm, kuras neizmanto uzlaboto IRB metodi, līdz 2022. gada 31. decembrim piemērojamā sistēmiskā riska rezerves norma attiecībā uz visiem riska darījumiem tomēr ir noteikta 3 % apjomā, savukārt pēc minētā datuma piemērojamā sistēmiskā riska rezerves norma attiecībā uz visiem iekšzemes riska darījumiem ir noteikta 4,5 % apjomā.

| 3. | Mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi mājokļu nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas mājokļa nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazapjoma riska darījumi Norvēģijā. |
| --- | --- |

3.

Mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar mājokļu nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi mājokļu nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas mājokļa nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazapjoma riska darījumi Norvēģijā.

| 4. | Komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi komerciālo nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti riska darījumi ar juridiskajām personām Norvēģijā. |
| --- | --- |

4.

Komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākās robežvērtības pasākums ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma zemākā robežvērtība attiecībā uz riska darījumiem ar komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, ko piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi. Nekustamā īpašuma riska svēruma zemākā robežvērtība nozīmē riska darījumu svērto vidējo riska pakāpi komerciālo nekustamo īpašumu portfelī. Norvēģijas komerciālā nekustamā īpašuma riska darījumi būtu jāsaprot kā ar nekustamo īpašumu nodrošināti riska darījumi ar juridiskajām personām Norvēģijā.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 5. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt to Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz riska darījumiem Norvēģijā, saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezerves normu 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma, kas grozīts ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2021/3 (*5), publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā nav noteikts citādi. Vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, savstarpējā atzīšana būtu jāveic standarta trīs mēnešu pārejas periodā, kas paredzēts Ieteikumā ESRK/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt to Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kas attiecas uz riska darījumiem Norvēģijā, saskaņā ar attiecīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts savstarpēji atzīt sistēmiskā riska rezerves normu 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma, kas grozīts ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2021/3 (*5), publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā nav noteikts citādi. Vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu Norvēģijā, savstarpējā atzīšana būtu jāveic standarta trīs mēnešu pārejas periodā, kas paredzēts Ieteikumā ESRK/2015/2.

| 6. | Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijās pieejamos makrouzraudzības politikas pasākumus, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt līdzvērtīgus pasākumus, lai savstarpēji atzītu vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu, un savstarpēji atzītu sistēmiskā riska rezerves normu attiecīgi 12 mēnešu un 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā attiecībā uz sistēmiskā riska rezervēm nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

6.

Ja tādi paši makrouzraudzības politikas pasākumi attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejami, saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijās pieejamos makrouzraudzības politikas pasākumus, kuru ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajiem atzīšanai ieteiktajiem pasākumiem. Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt līdzvērtīgus pasākumus, lai savstarpēji atzītu vidējā riska svēruma zemākās robežvērtības, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu, un savstarpēji atzītu sistēmiskā riska rezerves normu attiecīgi 12 mēnešu un 18 mēnešu laikā pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien 7. punktā attiecībā uz sistēmiskā riska rezervēm nav noteikts citādi.

| 7. | Līdz tam, kad Direktīva (ES) 2019/878 kļūs piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, attiecīgās iestādes var veikt Norvēģijas sistēmiskā riska rezerves pasākuma savstarpēju atzīšanu tādā veidā un tādā līmenī, ar ko tiek ņemta vērā jebkāda attiecīgajā dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai to atšķirības, ar nosacījumu, ka tās ievēro šādus principus:






  a) | riska tvērums: attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi novērsts sistēmiskais risks, kuru tiecas mazināt ar Norvēģijas pasākumu; |
| --- | --- | --- |

7.

Līdz tam, kad Direktīva (ES) 2019/878 kļūs piemērojama Norvēģijai un tās teritorijā saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, attiecīgās iestādes var veikt Norvēģijas sistēmiskā riska rezerves pasākuma savstarpēju atzīšanu tādā veidā un tādā līmenī, ar ko tiek ņemta vērā jebkāda attiecīgajā dalībvalstī un Norvēģijā piemērojamo kapitāla prasību pārklāšanās vai to atšķirības, ar nosacījumu, ka tās ievēro šādus principus:

a)

riska tvērums: attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi novērsts sistēmiskais risks, kuru tiecas mazināt ar Norvēģijas pasākumu;

| b) | regulējuma arbitrāžas novēršana un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana: attiecīgajām iestādēm būtu jāsamazina nepilnību izmantošanas un regulējuma arbitrāžas iespējamība un vajadzības gadījumā nekavējoties jānovērš visas regulējuma nepilnības; attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi kredītiestādēm. |
| --- | --- |

b)

regulējuma arbitrāžas novēršana un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana: attiecīgajām iestādēm būtu jāsamazina nepilnību izmantošanas un regulējuma arbitrāžas iespējamība un vajadzības gadījumā nekavējoties jānovērš visas regulējuma nepilnības; attiecīgajām iestādēm būtu jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi kredītiestādēm.

Šo punktu nepiemēro vidējā riska svēruma zemāko robežvērtību pasākumiem, kas attiecas uz riska darījumiem ar mājokļu un komerciālo nekustamo īpašumu.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 8. | Šo pasākumu papildina šādas kredītiestādei specifiskas būtiskuma robežvērtības riska darījumiem Norvēģijā, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu:






  a) | sistēmiskā riska rezerves normai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 32 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no kredītiestāžu kopējās riska svērtās vērtības Norvēģijā; |
| --- | --- | --- |

8.

Šo pasākumu papildina šādas kredītiestādei specifiskas būtiskuma robežvērtības riska darījumiem Norvēģijā, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu:

a)

sistēmiskā riska rezerves normai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir riska darījumu riska svērtā vērtība 32 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no kredītiestāžu kopējās riska svērtās vērtības Norvēģijā;

| b) | mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 32,3 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā mājokļu nekustamā īpašuma iegādei; |
| --- | --- |

b)

mājokļu nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 32,3 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā mājokļu nekustamā īpašuma iegādei;

| c) | komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 7,6 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā komerciālā nekustamā īpašuma iegādei. |
| --- | --- |

c)

komerciālā nekustamā īpašuma riska svēruma zemākajai robežvērtībai noteiktā būtiskuma robežvērtība ir bruto kredītu apjoms 7,6 mljrd. NOK apmērā, kas atbilst aptuveni 1 % no tādu nodrošināto kredītu bruto apjoma, kas izsniegti klientiem Norvēģijā komerciālā nekustamā īpašuma iegādei.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām Norvēģijā ir nebūtiski riska darījumi. Riska darījumus uzskata par nebūtiskiem, ja tie ir zemāki par kredītiestādei specifiskajām būtiskuma robežvērtībām, kas noteiktas 8. punktā. Piemērojot būtiskuma robežvērtības, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegtas 8. punktā noteiktās būtiskuma robežvērtības, tām tiek ieteikts piemērot Norvēģijas pasākumus individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām Norvēģijā ir nebūtiski riska darījumi. Riska darījumus uzskata par nebūtiskiem, ja tie ir zemāki par kredītiestādei specifiskajām būtiskuma robežvērtībām, kas noteiktas 8. punktā. Piemērojot būtiskuma robežvērtības, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegtas 8. punktā noteiktās būtiskuma robežvērtības, tām tiek ieteikts piemērot Norvēģijas pasākumus individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums.

| 10. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētās būtiskuma robežvērtības ir ieteiktie maksimālo robežvērtību līmeņi. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteiktās robežvērtības, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemākas robežvērtības vai veikt pasākumu savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtības. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 8. punktā minētās būtiskuma robežvērtības ir ieteiktie maksimālo robežvērtību līmeņi. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteiktās robežvērtības, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemākas robežvērtības vai veikt pasākumu savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtības.

| 11. | Ja dalībvalstīs licencētām kredītiestādēm nav būtisku riska darījumu Norvēģijā, attiecīgo dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Norvēģijas pasākumus, ja kredītiestāde pārsniedz attiecīgās būtiskuma robežvērtības. |
| --- | --- |

11.

Ja dalībvalstīs licencētām kredītiestādēm nav būtisku riska darījumu Norvēģijā, attiecīgo dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Norvēģijas pasākumu savstarpēju atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Norvēģijas pasākumus, ja kredītiestāde pārsniedz attiecīgās būtiskuma robežvērtības.

Zviedrija

Kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestāžu, kas licencētas Zviedrijā un regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto IRB metodi, portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti.

I.   Pasākuma apraksts

| 1. | Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. |
| --- | --- |

1.

Zviedrijas pasākums, ko piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu un nosaka kredītiestādēm, kas licencētas Zviedrijā un izmanto IRB metodi, ir kredītiestādei specifiska 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazapjoma riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti.

| 2. | Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības. |
| --- | --- |

2.

Svērtā vidējā riska pakāpe ir atsevišķu riska darījumu vidējais riska svērums, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 154. pantu un svērts pēc attiecīgās riska vērtības.

II.   Savstarpēja atzīšana

| 3. | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Zviedrijā. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērojot to iekšzemē licencētu kredītiestāžu, kuras izmanto IRB metodi, filiālēm, kuras atrodas Zviedrijā.

| 4. | Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums. |
| --- | --- |

4.

Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, piemērojot to iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts C ieteikuma 3. punktā noteiktajā termiņā piemērot pasākumu, kas ir tāds pats kā aktivizētājas iestādes Zviedrijā īstenotais pasākums.

| 5. | Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

5.

Ja tāds pats makrouzraudzības politikas pasākums attiecīgajās jurisdikcijās nav pieejams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzīšanai ieteiktajam pasākumam. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt ne vēlāk kā četros mēnešos pēc šī ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

III.   Būtiskuma robežvērtība

| 6. | Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu. |
| --- | --- |

6.

Šo pasākumu papildina kredītiestādei specifiska 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, lai virzītu to, ka pasākuma savstarpējo atzīšanu veicošās attiecīgās iestādes, iespējams, piemēro de minimis principu.

| 7. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti nebūtiski mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kas ir mazāki par 5 mljrd. SEK robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegta 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Zviedrijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums. |
| --- | --- |

7.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalstu attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kuras izmanto IRB metodi un kurām ir ar nekustamo īpašumu nodrošināti nebūtiski mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kas ir mazāki par 5 mljrd. SEK robežvērtību. Piemērojot būtiskuma robežvērtību, attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un, ja tiek pārsniegta 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība, tām tiek ieteikts piemērot Zviedrijas pasākumu individuālām iekšzemē licencētām kredītiestādēm, kurām iepriekš noteikts izņēmums.

| 8. | Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Zviedrija vai ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kuras izmanto IRB metodi un kuru ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, ir 5 mljrd. SEK vai augstāki, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Zviedrijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību. |
| --- | --- |

8.

Ja attiecīgajās dalībvalstīs nav licencētu kredītiestāžu, kurām ir filiāles Zviedrija vai ar nekustamo īpašumu nodrošināti tieši mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, kuras izmanto IRB metodi un kuru ar nekustamo īpašumu nodrošināti mazapjoma riska darījumi ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti, ir 5 mljrd. SEK vai augstāki, dalībvalstu attiecīgās iestādes saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu var nolemt neveikt Zviedrijas pasākuma savstarpējo atzīšanu. Šādos gadījumos attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt Zviedrijas pasākumu, ja kredītiestāde, kura izmanto IRB metodi, pārsniedz 5 mljrd. SEK robežvērtību.

| 9. | Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību. |
| --- | --- |

9.

Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu 5 mljrd. SEK būtiskuma robežvērtība ir ieteiktais maksimālais robežvērtības līmenis. Tāpēc savstarpējo atzīšanu īstenojošās iestādes var nevis piemērot ieteikto robežvērtību, bet gan piemērotos gadījumos savās jurisdikcijās noteikt zemāku robežvērtību vai veikt pasākuma savstarpēju atzīšanu, nenosakot būtiskuma robežvērtību.

---

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 549/2013 (2013. gada 21. maijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

*1

(*2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

*2

(*3)  Recommandation du comité du risque systémique du 09 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

*3

(*4)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

*4

(*5)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2021/3 (2021. gada 30. aprīlis), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 222, 11.6.2021., 1. lpp).”

*5

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/16

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10809 – CD&R / TPG / COVETRUS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 286/02)

Komisija 2022. gada 20. jūlijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10809. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10809. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/17

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2022. gada 1. jūnijs)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu

(CON/2022/19)

(2022/C 286/03)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2022. gada 3. februārī un 2022. gada 4. februārī saņēma Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 600/2014 groza attiecībā uz tirgus datu pārredzamības uzlabošanu, šķēršļu novēršanu konsolidētu datu lentes izveidei, tirdzniecības pienākumu optimizēšanu un aizliegumu saņemt maksājumus par klientu rīkojumu nosūtīšanu (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”), un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (2) (turpmāk – “ierosinātā direktīva”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātā regula un ierosinātā direktīva ietver noteikumus, kas ietekmē a) Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) pamatuzdevumu noteikt un īstenot Savienības monetāro politiku saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu, un b) ECBS uzdevumu palīdzēt kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, kā minēts Līguma 127. panta 5. punktā. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

1.   Ierosinātās regulas mērķi

| 1.1 | ECB atzinīgi vērtē ierosinātās regulas galveno mērķi grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 (3) (turpmāk – “FITR”), lai uzlabotu tirgus datu pārredzamību Eiropas Savienības (ES) tirdzniecības vietās, izveidojot jaunu tiesisko regulējumu tirdzniecības datu “konsolidētu datu lentes” izveidei, tostarp jaunu procesu vienota konsolidētu datu lentes nodrošinātāja atlasei katrai aktīvu kategorijai. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ierosinātajā regulā iekļautas arī būtiskas izmaiņas ES pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības noteikumos attiecībā uz pašu kapitāla finanšu instrumentiem un finanšu instrumentiem, kas nav pašu kapitāla finanšu instrumenti, piem., noteikumu lielāka saskaņošana attiecībā uz darījumu informācijas publicēšanas atlikšanu, tādu pienākumu atjauninājumi, kas attiecas uz ES akcijām un atvasināto instrumentu tirdzniecību, aizliegums veikt maksājumus par rīkojumu plūsmu un citas izmaiņas ES vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirdzniecības režīmā. Ierosināto grozījumu mērķis ir turpināt atbalstīt Eiropas kapitāla tirgu integrāciju un turpināt saskaņot attiecīgos finanšu tirgu uzraudzības noteikumus visā Savienībā. ECB stingri atbalsta vispārējo mērķi turpināt atbalstīt kapitāla tirgu integrāciju, jo īpaši ar ierosināto tirgus datu pārredzamības uzlabojumu palīdzību. Dziļāki un integrētāki kapitāla tirgi vajadzīgi vairāku iemeslu dēļ. Tie ne tikai var mobilizēt resursus, kas vajadzīgi euro zonas ekonomikas atbalstam, bet arī padarīt finanšu sistēmu kopumā noturīgāku. Turklāt gaidāms, ka Eiropas kapitāla tirgu integrācija uzlabos vienotās monetārās politikas transmisiju uz visām euro zonas daļām un atvieglos tirgus dalībnieku piekļuvi zaļajam finansējumam un pārejas uz digitālo ekonomiku finansējumam. Šajā nolūkā ECB atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi nekavējoties pieņemt turpmākās iniciatīvas saskaņā ar Eiropas Komisijas 2020. gada kapitāla tirgu savienības (KTS) rīcības plānu, kā arī tās pilnībā īstenot nacionālajā līmenī, gadījumos, kuros tas juridiski nepieciešams. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tirgus datu pārredzamības uzlabošana veicinās ES kapitāla tirgu attīstību, jo plašāka cenu un likviditātes informācijas pieejamība ieguldītājiem un emitentiem radīs lielākas ieguldījumu un finansēšanas iespējas, kā arī emitentiem samazinās kapitāla piesaistīšanas izmaksas. Vienlaikus jāatgādina, ka augstāks pārredzamības līmenis var ļaut dažiem tirgotājiem zināmos apstākļos gūt lielāku labumu no informācijas par tirgū esošajiem rīkojumiem, jo, izmantojot jaunāko tehnoloģiju, tie tirdzniecību atbilstoši šai informācijai spēj veikt ātrāk. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ECB ir īpaši ieinteresēta šajos tiesību aktu priekšlikumos, ņemot vērā ECBS dalību instrumentu, kas nav pašu kapitāla instrumenti (obligācijas, t. sk. valdības obligācijas), tirgos, ECBS monetārās politikas un citu Līgumā noteikto uzdevumu izpildē, kā arī ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt šādu sensitīvu darījumu konfidencialitāti. Tāpēc ECB papildus vēlētos komentēt citus FITR noteikumus (4), kas, lai gan nav ierosinātās regulas priekšmets, ietekmē ECBS centrālās bankas un to tirgus darījumus ar finanšu instrumentiem (sk. 7. punktu). |
| --- | --- |

1.4

2.   Ierosinātās direktīvas mērķi

Tā kā ierosinātā direktīva paredz tikai ierobežotus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (5) (turpmāk – “FITD II”), kas lielā mērā izriet no ierosinātajām izmaiņām FITR, ECB neuzskata par vajadzīgu izteikt viedokli par šo priekšlikumu.

Īpaši apsvērumi

3.   Konsolidētu datu lente

| 3.1 | ECB atzinīgi vērtē ierosinātā uzlabotā regulējuma ieviešanu attiecībā uz “konsolidētu datu lenti” (KDL) un konkursa procedūru konsolidētu datu lentes nodrošinātāja (KDLN) atlasei katrai aktīvu klasei. Kā iepriekš norādījusi ECB, pienācīgu pārredzamību var pienācīgi nodrošināt, tikai izveidojot vienu KDLN (6) katrai attiecīgajai aktīvu klasei. KDL sniedz vairākus ieguvumus ieguldītājiem, un tā atbalsta KTS mērķus, padarot kapitāla tirgus finansējumu pieejamāku ieguldītājiem un samazinot ES kapitāla tirgu sadrumstalotību. Tai būtu jāpalīdz palielināt pārredzamību un ieguldītāju piekļuvi tirgus datiem, tādējādi samazinot likviditātes un darījumu izpildes riskus un tirgus sadrumstalotību. Tā var arī būtiski samazināt darījumu izmaksas ieguldītājiem. Ļaujot par samērīgām izmaksām ieguldītājiem gūt reāllaika pārskatu par tirdzniecības darbībām, būtu jāpalielina ES kapitāla tirgus izmantošana finansējuma iegūšanai un ieguldījumiem no korporatīvo un privāto ieguldītāju puses. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ierosinātais uzlabotais regulējums ir tehniski un darbības ziņā sarežģīts un ietver ieņēmumu atlīdzības shēmu. Tāpēc, lai panāktu līdzsvaru starp kvalitāti un ieguldījumu līmeni konsolidētu datu kopas sagatavošanā konkrētajai aktīvu kategorijai, ir ļoti svarīgi, lai KDLN varētu paļauties uz tirgus datu sniedzēju (ieguldījumu brokeru sabiedrību, tirdzniecības vietu, apstiprinātu publicēšanas mehānismu un sistemātisku internalizētāju) sniegto datu kvalitāti, pilnīgumu un ātru sniegšanu. Šajā sakarā ECB saprot, ka saskaņā ar priekšlikumu KDLN būs atbildīgs tikai par tirgus pamatdatu konsolidēšanu un to komerciālu izplatīšanu tirgū un ka iesniegto datu kvalitāti, par ko pilnībā atbild tirgus datu sniedzēji, reglamentēs Komisija, pamatojoties uz deleģēto aktu, kura pamatā ir ieinteresēto personu ekspertu grupas un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) ieteikumi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ja EVTI kāda iemesla dēļ ir jāizbeidz KDLN koncesija, lai līguma atkārtota konkursa iespēja būtu ticama, EVTI izstrādātie tehniskie standarti varētu prasīt, lai KDLN savus tehniskos pieslēguma parametrus tirgus datu sniedzējiem un tā datu vārdnīcām dara publiski pieejamus un lai tie būtu pieejami citām struktūrām, kas vēlas konkurēt par līgumu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ECB saprot, ka priekšlikumi par KDL neietekmē ECBS “monetāro, valūtas maiņas vai finanšu stabilitātes politikas” darījumu konfidencialitāti, uz kuriem joprojām neattiecas informācijas atklāšana saskaņā ar FITR 1. panta 6. punktu. Attiecīgi “tirgus dati”, kas Komisijai jāprecizē saskaņā ar ierosināto 22.b panta 2. punktu, un “tirgus pamatdati”, ko KDLN pārdotu lietotājiem, neietvertu datus par ECBS politikas darījumiem (piem., par cenu, apjomu un noslēgšanas laiku). |
| --- | --- |

3.4

4.   Kapitāla vērtspapīru pirmstirdzniecības pārredzamības režīms – “neoficiāla tirdzniecība”

ECB atzinīgi vērtē to, ka ierosinātajā regulā racionalizēts pirmstirdzniecības pārredzamības režīms attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem, aizstājot divkāršā apjoma ierobežojumu ar vienu apjoma ierobežojumu, kas noteikts 7 % apmērā no kopējā tirdzniecības apjoma, ko veic ar attiecīgo finanšu instrumentu Savienībā saskaņā ar atbrīvojumu no atsauces cenas vai tirdzniecības atbrīvojumu, par kuru panākta vienošanās (7). Tas vienkāršo pārredzamības regulējumu un padara neoficiālās tirdzniecības līmeņa monitorēšanu mazāk sarežģītu. Ierosinātais zemākais apjoma ES mēroga ierobežojums paredzēts, lai kompensētu konkrētās tirdzniecības vietas robežvērtības atcelšanu, tāpēc vispārējā priekšlikuma mērķis ir palielināt pirmstirdzniecības pārredzamību attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem. Tajā pašā laikā tiek atzīmēts, ka mijiedarbība starp konkrētās tirdzniecības vietas maksimālā apjoma ierobežojuma atcelšanu un ES mēroga maksimālā apjoma samazināšanu ir sarežģīta, jo paredzams, ka šīm ierosinātajām izmaiņām būs atšķirīga ietekme uz pārredzamību. Tāpēc ECB ierosina izvērtēt pirmstirdzniecības pārskatāmības režīmu attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem, jo īpaši apjoma ierobežojuma kalibrēšanu.

5.   Aizliegums veikt maksājumus par rīkojumu plūsmu

Komisijas priekšlikumā (8) iekļauts papildu ierobežojums maksājumam par rīkojumu plūsmu (payment for order flow; PFOF). ECB uzskata, ka PFOF var kavēt tirgus efektivitāti un Eiropas kapitāla tirgu pārredzamību.

6.   Atvērtas piekļuves izbeigšana biržā tirgotiem atvasinātajiem instrumentiem

Lai gan principā atbalstāmi pasākumi, kas stiprina ES tīrvērtes tirgus, svarīgi apsvērt iespējamo ietekmi, kāda atvērtas piekļuves noteikuma atcelšanai varētu būt uz konkurenci, inovācijām un tirgus integrāciju, un rūpīgi līdzsvarot potenciāli konkurējošos mērķus.

7.   Citi FITR noteikumi un to ietekme uz ECB/ECBS tirgus darījumiem

Ierosinātā regula neattiecas uz tādiem FITR noteikumiem, kas galvenokārt ietekmē ECB/ECBS tirgus darījumus. Tomēr ECB izmanto šo iespēju, lai ierosinātu vēl vairāk uzlabot dažu FITR noteikumu formulējumu, ņemot vērā ECB/ECBS pieredzi tirgus operāciju veikšanā ES tirdzniecības vietās.

7.1   Atbrīvojums no FITR pārredzamības prasībām ECBS darījumiem, kas veikti saskaņā ar ECBS Statūtiem

ECB uzskata, ka pašreizējais formulējums attiecībā uz ECBS politikas darījumu atbrīvojumu no pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasībām (9) saskaņā ar FITR 1. panta 6. punktu būtu jāgroza tā, lai atbrīvojums nevis tiktu piemērots ECBS centrālo banku darījumiem, “īstenojot monetāro, valūtas maiņas un finanšu stabilitātes politiku”, kuri pēc tam sīkāk jādefinē Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2017/583 (10), bet gan lai atbrīvojums tiktu paplašināts tā, ka tas skaidri attiecas uz visām darbībām, ko Eurosistēmas centrālās bankas veic saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu IV nodaļu (turpmāk – “ECBS Statūti”). ECB uzskata, ka ECBS centrālās bankas darījuma partnerim jāatklāj tikai ieguldījumu darījumu veidi, kurus noslēgušas ECBS centrālās bankas un kuri noteikti Deleģētās regulas (ES) 2017/583 15. panta a) un c) punktā. Šādi darījumu veidi būtu skaidri jānosaka pārskatītajā FITR 1. panta 7. punktā, nevis Deleģētajā regulā (ES) 2017/583, kā tas ir pašlaik.

7.2   Komisijas pilnvaras paplašināt atbrīvojumu no FITR pārredzamības prasībām, attiecinot to arī uz citām centrālajām bankām

Ja visi Eurosistēmas darījumi saskaņā ar ECBS Statūtu IV nodaļu gūtu labumu no minētā paplašinātā atbrīvojuma saskaņā ar FITR 1. panta 6. punktu neatkarīgi no tā, kuras citas centrālās bankas vai iestādes izmanto šos pakalpojumus, Komisijas pilnvaras saskaņā ar FITR 1. panta 9. punktu paplašināt atbrīvojuma darbības jomu “uz citām centrālajām bankām” kļūtu liekas. Turklāt vairs nebūtu nepieciešams pilnvarot EVTI izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai precizētu “monetārās, valūtas maiņas un finanšu stabilitātes politikas operācijas”. Attiecīgi FITR 1. panta 8. un 9. punktu varētu svītrot.

7.3   ECBS centrālo banku darījumu atbrīvojums no tirdzniecības vietu operatoru pārskatu sniegšanas prasībām saskaņā ar FITR 26. panta 5. punktu

FITR 26. panta 5. punktā noteikts, ka tirdzniecības vietu uzturētājiem jāziņo savai kompetentajai iestādei par visiem darījumiem ar finanšu instrumentiem, kas tiek tirgoti to platformās un ko, izmantojot to sistēmas, veikuši konkrēti uzņēmumi. Pašreizējais pārskatu sniegšanas mehānisms tirdzniecības vietām saskaņā ar šo noteikumu ir labi izveidots, un ir ieviesta operacionālā kārtība raitai šādu darījumu datu paziņošanai. Tirdzniecības vietas veic uzskaiti, lai sniegtu detalizētus datus par ECBS darījumiem, kas izpildīti, izmantojot tirdzniecības vietas sistēmas. Šajā sakarā ECB saprot, ka Savienības likumdevēji neplāno, ka pārskatu sniegšanas prasība saskaņā ar FITR 26. panta 5. punktu attieksies uz ECBS centrālo banku darījumiem. Šīs izpratnes pamatā ir apstāklis, ka centrālajām bankām piešķirts nepārprotams atbrīvojums no FITR pārskatu sniegšanas pienākumiem un turklāt tās nav “uzņēmumi”, bet gan struktūras, kas veic tirgus operācijas, pamatojoties uz savām publiskajām pilnvarām, tostarp saskaņā ar Līgumu. Juridiskās noteiktības labad 26. panta 5. punkts šajā sakarā būtu jāprecizē.

7.4   ECBS vērtspapīru finansēšanas darījumu pilnīga atbrīvojuma saglabāšana no uzraudzības pārskatu sniegšanas pienākuma

ECB atzīmē, ka, lai gan ECBS vērtspapīru finansēšanas darījumi (VFD) ir pilnībā atbrīvoti no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/2365 (11) un tās informācijas atklāšanas un pārskatu sniegšanas pienākuma (12) piemērošanas, Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/590 (13) nosaka, ka vērtspapīru finansēšanas darījumi (14), kuros ECBS centrālā banka ir darījuma partneris, ir uzskatāmi par darījumiem FITR 26. panta nozīmē (15). Līdz ar to uz šiem darījumiem attiecas FITR 26. pantā noteiktais pārskatu sniegšanas pienākums. Tādējādi Deleģētā regula (ES) 2017/590 ietekmē pārskatu sniegšanas pienākumu attiecībā uz šādiem ECBS centrālo banku darījumiem saskaņā ar FITR. Šāda 1. līmeņa Savienības tiesību aktu faktiska pakārtošana 2. līmeņa Savienības tiesību aktiem ir pretrunā vispāratzītajam lex superior derogat legi inferiori tiesību principam (16), saskaņā ar kuru Savienības īstenošanas un deleģētie akti nedrīkst būt pretrunā Savienības sekundārajiem tiesību aktiem. ECB izmanto iespēju, ko sniedz šis atzinums, lai uzsvērtu, ka šī pretruna būtu jānovērš Deleģētajā regulā (ES) 2017/590, lai gan tā pati par sevi nav to priekšlikumu priekšmets, par kuriem notikusi apspriešanās ar ECB.

Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto regulu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 1. jūnijā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 727 final.

1

final

(2)  COM(2021) 726 final.

2

final

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

3

(4)  Sk. FITR 1. panta 6., 7. un 9. punktu un 26. panta 5. punktu.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

5

(6)  Sk. 12.1. punktu Eiropas Centrālās bankas Atzinumā CON/2012/21 (2012. gada 22. marts) par i) priekšlikumu direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK, ii) priekšlikumu regulai par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ETIR) par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem, iii) priekšlikumu direktīvai par kriminālsankcijām iekšējās informācijas ļaunprātīgas izmantošanas un tirgus manipulāciju gadījumā un iv) priekšlikumu regulai par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (OV C 161, 7.6.2012., 3. lpp.). Visi ECB atzinumi pieejami EUR-Lex.

6

(7)  Ierosinātās regulas 1. panta 4. punkts, ar ko groza FITR 5. pantu.

7

(8)  Ierosinātās regulas 1. panta 26. punkts, ar ko iekļauj jaunu 11.a pantu.

8

(9)  FITR 8., 10., 18. un 21. pants.

9

(10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/583 (2016. gada 14. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pārredzamības prasībām tirdzniecības vietām un ieguldījumu brokeru sabiedrībām attiecībā uz obligācijām, strukturētā finansējuma produktiem, emisijas kvotām un atvasinātajiem instrumentiem (OV L 87, 31.3.2017., 229. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2365 (2015. gada 25. novembris) par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 337, 23.12.2015., 1. lpp.).

11

(12)  Regulas (ES) 2015/2365 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 2. panta 3. punkts.

12

(13)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/590 (2016. gada 28. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem ziņošanai par darījumiem kompetentajām iestādēm (OV L 87, 31.3.2017., 449. lpp.).

13

(14)  Kā definēts Regulas (ES) 2015/2365 3. panta 11) punktā

14

(15)  Sk. Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2017/590 2. panta 5. punkta otro daļu.

15

(16)  Tiesību princips, saskaņā ar kuru tiesību normu hierarhijā augstāks tiesību akts prevalē pār tiesību aktu, kas šajā hierarhijā ir zemāks.

16

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/22

---

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/1315 , un Padomes Regulā (ES) 2016/44, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/1308, par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2022/C 286/04)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu un vienību ievērībai, kuras norādītas II un IV pielikumā Padomes Lēmumam (KĀDP) 2015/1333 (1), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/1315 (2), un III pielikumā Padomes Regulai (ES) 2016/44 (3), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/1308 (4), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

Attiecīgo personu un vienību uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kā norādīts Regulas (ES) 2016/44 IV pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 8. pantu).

Attiecīgās personas un vienības pirms 2023. gada 15. maija var iesniegt Padomei lūgumu, pievienojot apliecinošus dokumentus, ka lēmums par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā būtu jāpārskata. Šādi lūgumi jānosūta uz šo adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1. |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, Padomei saskaņā ar Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 17. panta 2. punktu un Regulas (ES) 2016/44 21. panta 6. punktu veicot norādīto personu un vienību saraksta regulāro pārskatīšanu.

Attiecīgo personu un vienību uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju Padomes lēmumu apstrīdēt Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta otrajā daļā un 263. panta ceturtajā un sestajā daļā.

---

(1)  OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.

(2)  OV L 198, 27.7.2022., 19. lpp.

(3)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

(4)  OV L 198, 27.7.2022., 1. lpp.

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/24

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Padomes Regulā (ES) 2016/44 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

(2022/C 286/05)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (1) 16. pantu.

Šīs apstrādes darbības juridiskais pamats ir Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1333 (2), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/1315 (3), un Padomes Regula (ES) 2016/44 (4), ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2022/1308 (5).

Šīs apstrādes darbības datu pārzinis ir RELEX.1 dienests Padomes Ģenerālsekretariāta (PĢS) ģenerāldirektorātā RELEX (Ārējās attiecības), un ar šo dienestu var sazināties, izmantojot šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| Belgique/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

Belgique/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt tādu personu sarakstu, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/1333, ko īsteno ar Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2022/1315, un Regulu (ES) 2016/44, ko īsteno ar Īstenošanas regulu (ES) 2022/1308.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst Lēmumā (KĀDP) 2015/1333 un Regulā (ES) 2016/44 izklāstītajiem kritērijiem iekļaušanai sarakstā.

Savāktie personas dati aptver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus vajadzības gadījumā var sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā paredzētos ierobežojumus, atbilde datu subjektiem par viņu tiesību, piemēram, piekļuves tiesību, kā arī tiesību uz labošanu vai tiesību izteikt iebildumus, īstenošanu tiks sniegta saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

Personas datus glabā 5 gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi, vai no brīža, kad ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bijusi sākta.

Neskarot tiesību aizsardzību tiesā, administratīvā vai ārpustiesas kārtā, datu subjekti var iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

(2)  OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.

(3)  OV L 198, 27.7.2022., 19. lpp.

(4)  OV L 12, 19.1.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 198, 27.7.2022., 1. lpp.

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/25

---

Paziņojums to konkrēto personu ievērībai, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti pielikumā Padomes Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 un I pielikumā Padomes Regulai (ES) 2018/1542 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu.

(2022/C 286/06)

Turpmāk sniegtā informācija ir paredzēta Sergei Ivanovich MENYAILO kunga (Nr. 12) ievērībai; Sergei Ivanovich MENYAILO ir persona, kas norādīta pielikumā Padomes Lēmumam (KĀDP) 2018/1544 (1) un I pielikumā Padomes Regulai (ES) 2018/1542 (2) par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu.

Padome gatavojas saglabāt ierobežojošos pasākumus pret minēto personu, pievienojot grozītu pamatojumu. Minētā persona ar šo tiek informēta, ka, lai saņemtu paredzēto pamatojumu attiecībā uz tās saglabāšanu sarakstā, tā līdz 2022. gada 3. augustam var iesniegt lūgumu Padomei, to nosūtot uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Attiecīgā persona jebkurā laikā var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņa iekļaušanu un saglabāšanu minētajā sarakstā, lūgumam pievienojot apliecinošus dokumentus un nosūtot to uz minēto adresi. Pēc saņemšanas šos lūgumus izskatīs. Šajā sakarībā attiecīgās personas uzmanība tiek vērsta uz to, ka saskaņā ar Padomes Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 8. pantu Padome veic regulāru pārskatīšanu.

---

(1)  OV L 259, 16.10.2018., 25. lpp.

(2)  OV L 259, 16.10.2018., 12. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 26. jūlijs

(2022/C 286/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0124 |
| JPY | Japānas jena | 138,35 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4449 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84558 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4445 |
| CHF | Šveices franks | 0,9765 |
| ISK | Islandes krona | 139,10 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,0105 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,607 |
| HUF | Ungārijas forints | 400,99 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7420 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9324 |
| TRY | Turcijas lira | 18,0705 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4605 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3035 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 7,9466 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6235 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4066 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 326,65 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 17,0870 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,8451 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5145 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 185,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,5113 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,160 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,180 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,4437 |
| MXN | Meksikas peso | 20,7845 |
| INR | Indijas rūpija | 80,8050 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0124

JPY

Japānas jena

138,35

DKK

Dānijas krona

7,4449

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84558

SEK

Zviedrijas krona

10,4445

CHF

Šveices franks

0,9765

ISK

Islandes krona

139,10

NOK

Norvēģijas krona

10,0105

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,607

HUF

Ungārijas forints

400,99

PLN

Polijas zlots

4,7420

RON

Rumānijas leja

4,9324

TRY

Turcijas lira

18,0705

AUD

Austrālijas dolārs

1,4605

CAD

Kanādas dolārs

1,3035

HKD

Hongkongas dolārs

7,9466

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6235

SGD

Singapūras dolārs

1,4066

KRW

Dienvidkorejas vona

1 326,65

ZAR

Dienvidāfrikas rands

17,0870

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,8451

HRK

Horvātijas kuna

7,5145

IDR

Indonēzijas rūpija

15 185,27

MYR

Malaizijas ringits

4,5113

PHP

Filipīnu peso

56,160

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,180

BRL

Brazīlijas reāls

5,4437

MXN

Meksikas peso

20,7845

INR

Indijas rūpija

80,8050

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/27

---

Atzinums, ko sniegusi aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja 2022. gada 21. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā AT.39839 – Telefónica un Portugal Telecom

Ziņotāja dalībvalsts: Beļģija

(2022/C 286/08)

1.

Padomdevēja komiteja (14 dalībvalstis) piekrīt Komisijai attiecībā uz naudas sodu atkārtotu uzlikšanu uzņēmumiem Telefónica, S.A. un Pharol, SGPS, S.A., pieņemot lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 7. panta 1. punktu.

2.

Padomdevēja komiteja (14 dalībvalstis) piekrīt Komisijai attiecībā uz pakalpojumiem, kas ir izslēgti no pārdošanas apjoma vērtības, pamatojoties uz to, ka nekonkurēšanas klauzulas piemērošanas laikā pastāvēja nepārvarami šķēršļi ienākšanai tirgū un ka puses tādējādi nebija potenciālas konkurences stāvoklī.

3.

Padomdevēja komiteja (14 dalībvalstis) piekrīt tam, ka Komisija Telefónica gadījumā izmanto pārskatītos un koriģētos datus, lai noteiktu pārdošanas apjoma vērtību.

4.

Padomdevēja komiteja (14 dalībvalstis) piekrīt Komisijai par uzņēmumiem Telefónica, S.A. un Pharol, SGPS, S.A. uzlikto naudas sodu galīgajām summām, tostarp par samazinājumu, kura pamatā ir 2006. gada Pamatnostādņu naudas soda aprēķināšanai 37. punkts, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

5.

Padomdevēja komiteja (14 dalībvalstis) iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/28

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Lietu AT.39839 – Telefónica un Portugal Telecom (grozījums)

(2022/C 286/09)

Lēmuma projekts, kas adresēts a) Telefónica, S.A (“Telefónica”) un b) Pharol SGPS SA (“Pharol”) (2), ir otrais lēmums šīs lietas izskatīšanā. Pirmais lēmums šajā lietā tika pieņemts 2013. gadā (“2013. gada lēmums”), un Vispārējā tiesa to daļēji atcēla 2016. gadā (3). Tiesa 2017. gadā apstiprināja Vispārējās tiesas spriedumu (4).

Lai gan Vispārējā tiesa apstiprināja 2013. gada lēmumā ietverto Komisijas konstatējumu par LESD 101. panta pārkāpumu, tā atcēla 2013. gada lēmuma 2. pantu. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Komisijai 2013. gada lēmumā būtu bijis jānosaka ar pārkāpumu tieši vai netieši saistītā pārdošanas apjoma vērtība, pamatojoties uz informāciju, ko Telefónica un Pharol sniedza par potenciālas konkurences neesību starp abiem uzņēmumiem attiecībā uz konkrētiem pakalpojumiem.

PROCEDŪRA

Pēc Vispārējās tiesas spriedumiem un Tiesas sprieduma Komisija, ņemot vērā Vispārējās tiesas konstatējumus, nosūtīja uzņēmumiem Telefónica un Pharol vairākus informācijas pieprasījumus nolūkā precīzāk noteikt ar pārkāpumu tieši vai netieši saistītā pārdošanas apjoma vērtību.

Komisija 2019. gada 23. jūlijā un 2019. gada 5. novembrī nosūtīja Telefónica un Pharol faktu vēstuli (“faktu vēstule”), kurā tā informēja abus uzņēmumus par to, ka Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 (5) 23. pantu plāno pieņemt jaunu lēmumu, ar ko katram no tiem uzliek naudas sodus par LESD 101. panta pārkāpumu, kā norādīts 2013. gada lēmuma 1. pantā. Ar jauno lēmumu grozītu 2013. gada lēmumu, ņemot vērā Vispārējās tiesas spriedumus un Tiesas spriedumu.

Telefónica un Pharol savu viedokli par faktu vēstuli izteica attiecīgi 2019. gada 18. oktobrī un 2020. gada 10. janvārī. Telefónica2020. gada 22. jūnijā un 4. augustā iesniedza papildu apsvērumus.

TELEFÓNICA IZVIRZĪTIE PROCESUĀLIE JAUTĀJUMI

a)   Iespējamā nepieciešamība pēc jauna iebildumu paziņojuma un mutiskās uzklausīšanas

Atbildē uz faktu vēstuli Telefónica lūdza jaunu iebildumu paziņojumu un mutisko uzklausīšanu (6) un apgalvoja, ka, ņemot vērā faktu vēstules saturu un tajā izteiktos priekšlikumus, Komisijai būtu jāsagatavo jauns iebildumu paziņojums un jāsniedz uzņēmumam Telefónica mutiskas uzklausīšanas iespēja dalībvalstu pārstāvju klātbūtnē saskaņā ar procedūru un ievērojot Regulā (EK) Nr. 1/2003 paredzētās procesuālās garantijas (7). Telefónica nesniedza sīkāku informāciju par šo lūgumu, bet vilka paralēles ar spriedumu Toshiba lietā, apgalvojot, ka analīze par potenciālās konkurences esību starp PT un Telefónica katrā no tirgiem un pakalpojumiem, kas minēti faktu vēstulē, ietekmē būtiskus aspektus saistībā ar uzņēmumam Telefónica uzliktā naudas soda apmēra aprēķināšanas parametru novērtējumu (8).

Telefónica, šķiet, argumentē, ka, tā kā faktu vēstulē bija ietverti būtiski aspekti saistībā ar naudas soda apmēra aprēķināšanas parametru novērtējumu, uzņēmums Telefónica esot bijis tiesīgs saņemt jaunu iebildumu paziņojumu un tam esot tiesības uz mutisko uzklausīšanu. Tomēr Telefónica pieejai nav rodams pamatojums judikatūrā.

Šajā ziņā vispirms jāatgādina, ka ES tiesību akta atcelšana obligāti neietekmē sagatavošanas aktus un ka atceltā pasākuma aizstāšanai paredzētā procedūra principā var tikt atsākta tieši tajā vietā, kurā notikusi nelikumība. Ja ir konstatēts, ka atcelšana neietekmē agrāk pieņemto procesuālo aktu spēkā esību, Komisijai šīs atcelšanas dēļ vien nerodas pienākums attiecīgajam uzņēmumam nosūtīt jaunu iebildumu paziņojumu (9). Šajā konkrētajā lietā šķiet, ka Telefónica neapgalvo, ka Vispārējās tiesas spriedumā konstatētie trūkumi attiektos uz iebildumiem, kuri 2011. gadā – pirms 2013. gada lēmuma pieņemšanas – tika izvirzīti pret Telefónica (10).

Otrkārt, jaunais lēmuma projekts attiecas tikai uz naudas soda summas, jo īpaši uz pārdošanas apjoma vērtības, detalizētu aprēķinu. Kā pareizi norādīts lēmuma projekta 23.–26. punktā, Komisija neizvirza nekādus jaunus iebildumus un Telefónica neapgalvo, ka faktu vēstulē būtu ietverti šādi iebildumi.

Treškārt, attiecībā uz to, ka Telefónica norāda uz vēl vienas mutiskās uzklausīšanas neesību – jāatzīmē, ka tiesības tikt uzklausītam nenozīmē, ka attiecīgajai personai ir jādod iespēja paust savu viedokli mutiski, jo iespēja rakstveidā sniegt piezīmes arī ļauj ievērot minētās tiesības (11). Uzņēmumam Telefónica bija iespēja rakstveidā reaģēt uz faktu vēstuli, un tas iesniedza Komisijai vairākus papildu apsvērumus.

Ņemot vērā iepriekš minēto, es neuzskatu par pamatotu Telefónica viedokli, saskaņā ar kuru Komisijai būtu bijis jāsagatavo jauns iebildumu paziņojums un jārīko jauna mutiskā uzklausīšana.

b)   
  Telefónica arguments, saskaņā ar kuru pārdošanas apjoma vērtības palielināšana būtu pretrunā Pamattiesību hartai (“Harta”).

Attiecībā uz to, ka Telefónica pārdošanas apjoma vērtības noteikšanai lēmuma projektā ir izmantoti koriģēti atsauces dati, uzņēmums apgalvo, ka pārdošanas apjoma vērtības palielināšana jaunajā lēmumā ir pretrunā Hartas 47. pantam (12). Tas tāpēc, ka saskaņā ar minēto pantu tiesas spriedumi nevar kļūt neefektīvi administratīvo struktūru, kurām šie spriedumi jāpilda, pieņemto aktu rezultātā. Telefónica uzskata, ka Komisijas pieejas piemērošanas rezultātā sprieduma iedarbība tiktu pilnībā likvidēta (13), tādējādi radot risku, ka pārsūdzības iesniedzēji nākotnē varētu apsvērt iespēju celt prasību spriedumu atcelšanai.

Ņemot vērā to, ka naudas soda summa, kas noteikta ar lēmuma projektu, nav palielināta salīdzinājumā ar 2013. gada lēmumu, nevar būt runas par Hartas 47. panta pārkāpumu, kurš izrietētu no Telefónica iesniegtās 2013. gada lēmuma pārsūdzības.

SECINĀJUMS

Es uzskatu, ka šajā lietā ir ievērotas visu lietas dalībnieku tiesības tikt uzklausītiem.

Briselē, 2022. gada 24. janvārī

Dorothe DALHEIMER

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Portugal Telecom SGPS, S.A. (“PT”), kas bija sākotnējais 2013. gada lēmuma adresāts, 2015. gadā tika pārdēvēts par Pharol.

2

Portugal Telecom SGPS, S.A.

Pharol

(3)  Lieta T-216/13, Telefónica SA/Komisija un Lieta T-208/13, Portugal Telecom SGPS SA/Eiropas Komisija (“Vispārējās tiesas spriedumi”).

3

Telefónica SA

Portugal Telecom SGPS SA

(4)  Lieta C-487/16 P, Telefónica SA/Eiropas Komisija. Pharol nepārsūdzēja Vispārējās tiesas spriedumu Lietā T-208/13. (“Tiesas spriedums”).

4

Telefónica SA

Pharol

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.).

5

(6)  Pharol neiesniedza šādu lūgumu.

6

Pharol

(7)  Telefónica atbilde uz faktu vēstuli, 9. punkts.

7

Telefónica

(8)  Telefónica atbilde uz faktu vēstuli, 8. zemsvītras piezīme.

8

Telefónica

(9)  Limburgse Vinyl Maatschappij un citi/Komisija, C-238/99 P, C-244/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P līdz C-252/99 P un C-254/99 P, ECLI:EU:C:2002:582, 73.–75. punkts, 80. un 81. punkts.

9

Limburgse Vinyl Maatschappij

(10)  Skat. spriedumu Lietā C-180/16 P, Toshiba/Komisija, ECLI:EU:C:2017:520, 28. punkts.

10

Toshiba

(11)  Heidelberg Cement AG un Schwenk Zement KG/Komisija, T-380/17, ECLI:EU:T:2020:471, 634. punkts.

11

Heidelberg Cement AG

Schwenk Zement KG

(12)  Telefónica atbilde uz faktu vēstuli, 37.–42. punkts.

12

Telefónica

(13)  Telefónica atbilde uz faktu vēstuli, 38. punkts.

13

Telefónica

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/30 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/30

---

Kopsavilkums Komisijas lēmumam

(2022. gada 25. janvāris),

ar ko groza Lēmumu C(2013) 306 final par lietas izskatīšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 101. pantu

(LIETA AT.39839 - TELEFÓNICA UN PORTUGAL TELECOM)

(izziņots ar dokumenta c(2022) 324)

(Lietas autentiskās valodas ir tikai angļu un portugāļu valodas)

(2022/C 286/10)

Komisija 2022. gada 25. janvārī pieņēma lēmumu par lietas izskatīšanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. pantu. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 (1)
  30. panta noteikumiem Komisija ar šo publicē pušu nosaukumus un lēmuma galveno saturu, tajā skaitā visus uzliktos sodus, ņemot vērā uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā.

1.   IEVADS

| (1) | Komisija 2013. gada 23. janvārī pieņēma lēmumu, ar ko uzņēmumiem Telefónica un Portugal Telecom piemēro naudas sodus par nekonkurēšanas nolīguma noslēgšanu ar mērķi ierobežot konkurenci iekšējā tirgū un tādējādi pārkāpt LESD 101. pantu (“2013. gada lēmums”). Vispārējā tiesa 2016. gada 28. jūnija spriedumos (2) (kas vēlāk apstiprināti ar Tiesas 2017. gada 13. decembra spriedumu) apstiprināja Komisijas lēmumā sniegto pamatojumu attiecībā uz pārkāpumu, taču atcēla Komisijas uzliktos naudas sodus. Saskaņā ar Tiesas spriedumiem lēmumā ir noteikti pakalpojumi, attiecībā uz kuriem uzņēmumi Telefónica un Portugal Telecom pārkāpuma izdarīšanas brīdī nebija potenciālas konkurences stāvoklī, un šie pakalpojumi ir izslēgti no naudas sodu aprēķināšanas. |
| --- | --- |

(1)

2.   PROCEDŪRA

| (2) | Komisija 2013. gada 23. janvāra lēmumā konstatēja, ka uzņēmumi Telefónica un Portugal Telecom pārkāpa LESD 101. pantu, piedaloties nekonkurēšanas nolīgumā, kas kā 9. punkts ir iekļauts akciju iegādes nolīgumā, kuru minētie uzņēmumi noslēdza 2010. gada 28. jūlijā saistībā ar to, ka Telefónica ieguva pilnīgu kontroli pār Brazīlijas mobilo sakaru pakalpojumu operatoru Vivo. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Par šo pārkāpumu Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu uzlika uzņēmumam Telefónica naudas sodu 66 894 000 EUR apmērā, savukārt uzņēmumam Portugal Telecom – naudas sodu 12 290 000 EUR apmērā. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Gan Telefónica, gan Portugal Telecom pārsūdzēja Komisijas lēmumu Vispārējā tiesā. Vispārējā tiesa 2016. gada 28. jūnija spriedumos apstiprināja Komisijas lēmuma 1. pantā ietverto Komisijas secinājumu par to, ka uzņēmumi Telefónica un Portugal Telecom laikposmā no 2010. gada 27. septembra līdz 2011. gada 4. februārim ir pārkāpuši LESD 101. pantu, piedaloties konkurences izslēgšanas nolīgumā. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Attiecībā uz naudas sodu uzlikšanu Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmuma 2. pantu, ciktāl naudas sodu apmērs tika noteikts, pamatojoties uz pārdošanas apjoma vērtību, ko Komisija bija ņēmusi vērā. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Telefónica pārsūdzēja Telefónica spriedumu. Tiesa 2017. gada 13. decembrī pasludināja spriedumu Lietā C-487/16 P, Telefónica SA/Eiropas Komisija, noraidot Telefónica pārsūdzību. Pharol nepārsūdzēja PT spriedumu. |
| --- | --- |

(6)

3.   FAKTI

| (7) | Situācija, kurā Komisijas konstatējums par pārkāpumu paliek spēkā un tam ir res judicata spēks un vienlaikus ir atcelti naudas sodi par minēto pārkāpumu, būtu jāatrisina, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu pieņemot jaunu lēmumu par Telefónica un Portugal Telecom izdarīto LESD 101. panta pārkāpumu, kas konstatēts 2013. gada lēmumā. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lai aprēķinātu naudas sodu, Komisija balstās uz 2013. gada lēmumā konstatēto faktu novērtējumu. Vienlaikus tā piemēro principus, kas noteikti Vispārējās tiesas spriedumos par Komisijas pienākumu noteikt – uz pušu sniegtās informācijas pamata – pakalpojumus, attiecībā uz kuriem puses nekonkurēšanas klauzulas piemērošanas laikā Pireneju pussalā nebija potenciālas konkurences stāvoklī. Tādēļ Komisija, lai aprēķinātu naudas sodus, izslēdz minētos pakalpojumus no pārdošanas vērtības. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Turklāt pašreizējā naudas sodu pārrēķināšanas procesa ietvaros Komisija atklāja vairākus kļūdainus aprēķinus, kurus veicis uzņēmums Telefónica, sniedzot datus par sava pārdošanas apjoma vērtību, kas beigu beigās ietekmēja naudas sodu aprēķinu 2013. gada lēmumā. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Šādus kļūdainus aprēķinus nevar atstāt bez ievērības. Ja tie netiktu laboti, tad pārdošanas apjoma vērtība paliktu kļūdaina un būtu nepamatoti zema, un tā rezultātā naudas sods tiktu aprēķināts uz neprecīzas informācijas pamata. Tādēļ Komisija, lai savā lēmumā varētu noteikt pareizo pārdošanas vērtību, pamatojas uz jaunajiem pārskatītajiem skaitļiem, kurus Telefónica iesniedza pašreizējās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Jaunajā lēmumā Komisija atskaita to pakalpojumu vērtību, attiecībā uz kuriem Komisija uzskata, ka nekonkurēšanas klauzulas piemērošanas laikā puses nebija potenciālas konkurences stāvoklī. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Aizliegtu vienošanos un dominējoša stāvokļa padomdevēja komiteja 2022. gada 21. janvārī sniedza labvēlīgu atzinumu. Lēmums tika pieņemts 2022. gada 25. janvārī. |
| --- | --- |

(12)

4.   JURIDISKAIS NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Potenciālā konkurence

| (13) | Komisija saskaņā ar pastāvīgo judikatūru uzskata (3), ka nolīgumos par tirgus sadali, piemēram, tādos, uz kuriem attiecas šis lēmums, pierādīšanas standarts potenciālās konkurences novērtēšanai ir “nepārvarami šķēršļi ienākšanai tirgū”. Vienlaikus Komisija šajā lietā piemēro stingrāku pieeju, nekā noteikts, un pārbauda to, vai iespēja ienākt tirgū nav bijusi tikai hipotētiska, ņemot vērā dažādo tirgu vai pakalpojumu specifiskos apstākļus. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Tāpēc pakalpojumi, attiecībā uz kuriem Komisija uzskata, ka nekonkurēšanas klauzulas piemērošanas laikā puses nebija potenciālas konkurences stāvoklī, ir šādi:






  A) | Telefónica gadījumā:






  (i) | (fiziska) piekļuve tīkla infrastruktūrai vairumtirdzniecības līmenī (LLU); |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A)

Telefónica gadījumā:

(i)

(fiziska) piekļuve tīkla infrastruktūrai vairumtirdzniecības līmenī (LLU);

| (ii) | universālie pakalpojumi; |
| --- | --- |

(ii)

universālie pakalpojumi;

| (iii) | SIRDEE (operatīvo digitālo radiosakaru sistēma) pakalpojumi un |
| --- | --- |

(iii)

SIRDEE (operatīvo digitālo radiosakaru sistēma) pakalpojumi un

| (iv) | konkrēti pakalpojumi, kas ir daļa no fiksēto sakaru pakalpojumiem, kurus Telefónica sniedz sabiedriskās vietās (maksājumu pakalpojumi, defibrilatoru pārdošana un brīvdabā izmantojamu reklāmas risinājumu noma); |
| --- | --- |

(iv)

konkrēti pakalpojumi, kas ir daļa no fiksēto sakaru pakalpojumiem, kurus Telefónica sniedz sabiedriskās vietās (maksājumu pakalpojumi, defibrilatoru pārdošana un brīvdabā izmantojamu reklāmas risinājumu noma);

| B) | Pharol gadījumā:






  (i) | (fiziska) piekļuve tīkla infrastruktūrai vairumtirdzniecības līmenī (LLU); |
| --- | --- | --- |

B)

Pharol gadījumā:

(i)

(fiziska) piekļuve tīkla infrastruktūrai vairumtirdzniecības līmenī (LLU);

| (ii) | vairumtirdzniecības līmeņa pakalpojumi digitālās televīzijas apraidei un |
| --- | --- |

(ii)

vairumtirdzniecības līmeņa pakalpojumi digitālās televīzijas apraidei un

| (iii) | zemes analogās televīzijas apraides pakalpojumi vairumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(iii)

zemes analogās televīzijas apraides pakalpojumi vairumtirdzniecības līmenī.

5.   NAUDAS SODI

| (15) | Attiecībā uz naudas soda smaguma koeficientu, pārkāpuma ilgumu, vērā ņemamo pārdošanas apjoma daļu un atbildību pastiprinošu un mīkstinošu apstākļu esību Komisija piemēro tos pašus apsvērumus kā 2013. gadā. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Koriģētā pamatsumma nepārsniedz 10 % no Telefónica kopējā apgrozījuma 2020. gadā. Pēc vairākiem secīgiem darījumiem un uzņēmuma iekšienē notikušās reorganizācijas Pharol 2020. gadā neguva nekādu apgrozījumu, kas pienācīgi neatspoguļo uzņēmuma ekonomisko nozīmi. Saskaņā ar judikatūrā noteikto Komisija uzskata, ka Pharol apgrozījums 2013. gadā – kas ir pēdējais pilnais Pharol normālās saimnieciskās darbības gads 12 mēnešu laikposmā (4) – vislabāk atspoguļo Pharol reālo ekonomisko situāciju un garantē pietiekami preventīvu iedarbību. Pharol piemērojamā, koriģētā pamatsumma nepārsniedz 10 % no uzņēmuma kopējā apgrozījuma 2013. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Visbeidzot – lai gan ar Telefónica pārdošanas apjoma vērtību saistīto kļūdu iemesls bija paša uzņēmuma Telefónica kļūdainie aprēķini, Komisija nebūtu atklājusi šīs kļūdas attiecībā uz pārdošanas apjoma vērtību un tādējādi nebūtu varējusi palielināt naudas sodu, ja vien Vispārējā tiesa nebūtu atcēlusi 2013. gada lēmumā noteiktos naudas sodus. Šādos apstākļos, ņemot vērā minēto kļūdu salīdzinoši nelielo ietekmi uz naudas soda apmēru, kā arī to, ka kopš šo kļūdu rašanās (2012. gada 12. septembrī) jau pagājis ievērojams laikposms, Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā lietā ir pamatoti izmantot Komisijas rīcības brīvību saskaņā ar Pamatnostādņu naudas soda aprēķināšanai 37. punktu (5), lai samazinātu uzņēmumam Telefónica uzlikto naudas sodu līdz līmenim, kas bija noteikts 2013. gada lēmumā. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Tādējādi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 23. panta 2. punktu uzlikto individuālo naudas sodu galīgā summa ir šāda:






  Puse | Kopējā naudas soda summa (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Telefónica | 66 894 000 |
| Pharol | 12 146 000 |

(18)

Puse

Kopējā naudas soda summa (EUR)

Telefónica

66 894 000

Pharol

12 146 000

---

(1)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 411/2004 (OV L 68, 6.3.2004., 1. lpp.).

(2)  Lieta T-216/13, Telefónica SA/Eiropas Komisija (“Telefónica spriedums”) un Lieta T-208/13, Portugal Telecom SGPS SA/Eiropas Komisija (“PT spriedums”).

(3)  Telefónica spriedums, 221. punkts, un PT spriedums, 181. punkts. Lieta T-691/14, Servier SAS u. c./Eiropas Komisija, EU:T:2018:922, 319., 327. un 328. punkts, Vispārējās tiesas 2014. gada 21. maija spriedums Lietā T-519/09, Toshiba Corp./Eiropas Komisija, EU:T:2014:263, 231. punkts.

(4)  Kā minēts, piemēram, Vispārējās tiesas 2010. gada 28. aprīļa spriedumā Lietās T-456/05 un T-457/05, Gütermann un Zwicky, EU:T:2010:168, 94.–103. punkts, un citās atsaucēs.

(5)  “Lai gan šīs pamatnostādnes sniedz vispārēju metodiku naudas soda noteikšanai, konkrētie lietas apstākļi vai vajadzība panākt preventīvu iedarbību [konkrētā lietā] var attaisnot Komisijas novirzīšanos no šīs metodikas vai no 21. punktā minētajiem ierobežojumiem.”

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/33

---

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (1), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta atjauninājums

(2022/C 286/11)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulas (ES) 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (2), 2. panta 8. punktā minēto robežšķērsošanas vietu saraksta publicēšana pamatojas uz informāciju, kuru dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 39. pantu.

Papildus publikācijai Oficiālajā Vēstnesī regulārs atjauninājums ir pieejams Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē.

ROBEŽŠĶĒRSOŠANAS VIETU SARAKSTS

VĀCIJA

OV C 201, 18.5.2022., 82. lpp. publicētās informācijas aizstāšana ar citu informāciju

Ziemeļjūras ostas

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Brake |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Büsum |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Bremen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Elsfleth |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Emden |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Glückstadt |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Hamburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Herbrum |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Helgoland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Horumersiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Husum |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Juist |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Leer |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Lemwerder |
| --- | --- |

(22)

| (23) | List/Sylt |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Norddeich |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Nordenham |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Otterndorf |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Papenburg |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Stade |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Stadersand |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Varel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Wangerooge |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Wedel |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Weener |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(38)

Baltijas jūras ostas

| (1) | Eckernförde (Jūras spēku ostas iekārtas) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg-Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald-Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (Jūras spēku ostas iekārtas) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (Jūras spēku osta) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck-Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Puttgarden |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Rendsburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Rostock-Hafen (ietver Warnemünde un Rostock-Überseehafen ostu) |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sassnitz |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Stralsund |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Surendorf (Jūras spēku ostas iekārtas) |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vierow |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wismar |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Wolgast |
| --- | --- |

(21)

ODERAS LĪCIS

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Pasažieru lidostas, lidlauki un nolaišanās zonas

BĀDENES-VIRTEMBERGAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Aalen-Heidenheim-Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bādenes lidosta Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen-Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen-Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Schwäb. Gmünd apriņķis) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch-Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim-City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

BAVĀRIJAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg-Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth-Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg-Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth-Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof-Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landshut-Ellermühle |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lechfeld |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(11)

| (12) | München “Franz Joseph Strauß” |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Neuburg |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nürnberg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Roth |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Straubing-Wallmühle |
| --- | --- |

(17)

BERLĪNES FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

BRANDENBURGAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Berlin Brandenburg “Willy Brandt” |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

BRĒMENES FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

HAMBURGAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

HESENES FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Egelsbach |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel-Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

MĒKLENBURGAS-PRIEKŠPOMERĀNIJAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

LEJASSAKSIJAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg-Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Leer-Nüttermoor |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Norderney |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nordholz |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Wangerooge |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wunstorf |
| --- | --- |

(18)

ZIEMEĻREINAS-VESTFĀLENES FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

REINZEMES-PFALCAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Pottschütthöhe |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (ASV gaisa spēku bāze) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (ASV gaisa spēku bāze) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

ZĀRAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Saarbrücken-Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

SAKSIJAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

SAKSIJAS-ANHALTES FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

ŠLĒSVIGAS-HOLŠTEINAS FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Helgoland-Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck-Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

TĪRINGENES FEDERĀLAJĀ ZEMĒ

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

Iepriekšējo publikāciju saraksts

OV C 247, 13.10.2006., 25. lpp.

OV C 77, 5.4.2007., 11. lpp.

OV C 153, 6.7.2007., 22. lpp.

OV C 164, 18.7.2008., 45. lpp.

OV C 316, 28.12.2007., 1. lpp.

OV C 134, 31.5.2008., 16. lpp.

OV C 177, 12.7.2008., 9. lpp.

OV C 200, 6.8.2008., 10. lpp.

OV C 331, 31.12.2008., 13. lpp.

OV C 3, 8.1.2009., 10. lpp.

OV C 37, 14.2.2009., 10. lpp.

OV C 64, 19.3.2009., 20. lpp.

OV C 99, 30.4.2009., 7. lpp.

OV C 229, 23.9.2009., 28. lpp.

OV C 263, 5.11.2009., 22. lpp.

OV C 298, 8.12.2009., 17. lpp.

OV C 74, 24.3.2010., 13. lpp.

OV C 326, 3.12.2010., 17. lpp.

OV C 355, 29.12.2010., 34. lpp.

OV C 22, 22.1.2011., 22. lpp.

OV C 37, 5.2.2011., 12. lpp.

OV C 149, 20.5.2011., 8. lpp.

OV C 190, 30.6.2011., 17. lpp.

OV C 203, 9.7.2011., 14. lpp.

OV C 210, 16.7.2011., 30. lpp.

OV C 271, 14.9.2011., 18. lpp.

OV C 356, 6.12.2011., 12. lpp.

OV C 111, 18.4.2012., 3. lpp.

OV C 183, 23.6.2012., 7. lpp.

OV C 313, 17.10.2012., 11. lpp.

OV C 394, 20.12.2012., 22. lpp.

OV C 51, 22.2.2013., 9. lpp.

OV C 167, 13.6.2013., 9. lpp.

OV C 242, 23.8.2013., 2. lpp.

OV C 275, 24.9.2013., 7. lpp.

OV C 314, 29.10.2013., 5. lpp.

OV C 324, 9.11.2013., 6. lpp.

OV C 57, 28.2.2014., 4. lpp.

OV C 167, 4.6.2014., 9. lpp.

OV C 244, 26.7.2014., 22. lpp.

OV C 332, 24.9.2014., 12. lpp.

OV C 420, 22.11.2014., 9. lpp.

OV C 72, 28.2.2015., 17. lpp.

OV C 126, 18.4.2015., 10. lpp.

OV C 229, 14.7.2015., 5. lpp.

OV C 341, 16.10.2015., 19. lpp.

OV C 84, 4.3.2016., 2. lpp.

OV C 236, 30.6.2016., 6. lpp.

OV C 278, 30.7.2016., 47. lpp.

OV C 331, 9.9.2016., 2. lpp.

OV C 401, 29.10.2016., 4. lpp.

OV C 484, 24.12.2016., 30. lpp.

OV C 32, 1.2.2017., 4. lpp.

OV C 74, 10.3.2017., 9. lpp.

OV C 120, 13.4.2017., 17. lpp.

OV C 152, 16.5.2017., 5. lpp.

OV C 411, 2.12.2017., 10. lpp.

OV C 31, 27.1.2018., 12. lpp.

OV C 261, 25.7.2018., 6. lpp.

OV C 264, 26.7.2018., 8. lpp.

OV C 368, 11.10.2018., 4. lpp.

OV C 459, 20.12.2018., 40. lpp.

OV C 43, 4.2.2019., 2. lpp.

OV C 64, 27.2.2020., 17. lpp.

OV C 231, 14.7.2020., 2. lpp.

OV C 58, 18.2.2021., 35. lpp.

OV C 81, 10.3.2021., 27. lpp.

OV C 184, 12.5.2021., 8. lpp.

OV C 219, 9.6.2021., 9. lpp.

OV C 279, 13.7.2021., 4. lpp.

OV C 290, 20.7.2021., 10. lpp.

OV C 380, 20.9.2021., 3. lpp.

OV C 483, 1.12.2021., 19. lpp.

OV C 201, 18.5.2022., 82. lpp.

OV C 229, 14.6.2022., 8. lpp.

OV C 241, 24.6.2022., 6. lpp.

---

(1)  Iepriekšējo publikāciju sarakstu skatīt šā atjauninājuma beigās.

(2)  OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/41

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2022/C 286/12)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“Comtés Rhodaniens”

PGI-FR-A1230-AM02

Pieteikuma iesniegšanas datums: 23.9.2016.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas 4. punkts ir aizpildīts, lai precizētu ģeogrāfiskā apgabala aprakstu un izlabotu būtiskas kļūdas:

Ražošanas ģeogrāfiskais apgabals iepriekšējos valsts tiesību aktos bija norādīts kantonu sarakstā. Kantoni ir pašvaldību vēlēšanu apgabali, un laika gaitā tajos var notikt administratīvas izmaiņas. Šā iemesla dēļ ir nolemts specifikācijā precizēt informāciju par attiecīgajām pašvaldībām, taču transponēšanā ir pieļautas vairākas pārrakstīšanās kļūdas, kas ir jālabo.

Ģeogrāfiskā apgabala apraksts tiek pārveidots par pašvaldību sarakstu, kurā ir atsauce uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru, uz kā pamata šie saraksti ir izveidoti. Tas ļauj labāk uzraudzīt iespējamās norises.

Kopējā saraksta ģeogrāfiskā apgabala apraksts ir pārcelts uz vienotā dokumenta iedaļu “Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals”.

2.2.   Valsts un ES prasības – galvenie pārbaudāmie punkti

Specifikācijas 2. nodaļas galveno pārbaudāmo punktu tabula ir labota, lai precizētu, ka produktu organoleptiskā pārbaude tiek veikta, ja iekšējās pārbaudes laikā tiek konstatēta novirze (nefasētu vīnu un fasētu vīnu organoleptiskā pārbaude).

Šis specifikācijas grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.3.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta specifikācijas I nodaļas 7. punkts “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu” ir grozīts, lai skaidrāk izceltu elementus, kas ir kopīgi visiem ražošanas apgabala apakšapgabaliem (klimata veids, plašas augsnes kategorijas), un izskaidrotu cēloņsakarību, kuras pamatā ir reģionālā klimata un augsnes tipu ietekme uz samērā svaigu, padevīgu un augļainu vīnu ražošanu.

Šie grozījumi ir pārcelti uz vienotā dokumenta iedaļu “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

2.4.   Vīna vai vīnu apraksts

Produkta specifikācijas I nodaļas 3.3. punkts par vīnu aprakstu ir papildināts.

Šie grozījumi ir pārcelti uz šā vienotā dokumenta iedaļu “Vīna vai vīnu apraksts”.

2.5.   Marķēšana

Specifikācijas 1. nodaļas 5. punkts ir grozīts, lai no produkta marķējuma svītrotu to vīnogu šķirņu izsmeļošu sarakstu, kuru nosaukumu var pievienot nosaukumam “Comtés rhodaniens”. Pieteikuma iesniedzēja grupa vēlas, lai varētu izcelt visas vīnogu šķirnes, ko izmanto vīnu ražošanai ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.

Ir svītrots šāds teikums: “Vīnus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Comtés Rhodaniens”, ko papildina vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumi, ražo no šādām šķirnēm: “Chardonnay B”, “Gamaret N”, “Gamay N”, “Marsanne B”, “Pinot noir N”, “Romussanne B”, ‘Syrah N, “Viognier B”.”

Attiecīgi ir grozīta vienotā dokumenta iedaļa, kas attiecas uz papildu marķēšanas noteikumiem.

2.6.   Vīnkopības produktu kategorijas svītrošana

Specifikācijā izdarīti grozījumi, lai svītrotu visus noteikumus, kas attiecas uz kvalitatīvu dzirkstošo vīnu ražošanu. Tas izriet no Valsts padomes [Conseil d’État] 2015. gada 2. marta lēmuma atcelt 2011. gada 28. oktobra rīkojumu par AĢIN “Comtés Rhodaniens”, ciktāl tas atbilst produkta specifikācijas noteikumiem attiecībā uz kvalitatīviem sārtvīniem vai baltvīniem.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1.   Nosaukums(-i)

Comtés Rhodaniens

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni ar AĢIN “Comtés Rhodaniens”

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Comtés Rhodaniens” ir paredzēta nedzirkstošajiem sarkanvīniem, sārtvīniem un baltvīniem.

Izņemot minimālo faktisko spirta tilpumkoncentrāciju, citi analītiskie kritēriji atbilst Kopienas noteikumiem.

Visiem ražotajiem vīniem ir raksturīgs noturīgs augļains aromāts, bet tā intensitāte un īpašības atšķiras atkarībā no vīnogu šķirnēm, sajauktām vai ne, un izmantotajām tehnoloģijām. Sarkanvīnus ekstrahē, lai maigi strukturētus vīnus ar nobriedušiem un izsmalcinātiem tanīniem. Šiem vīniem, kuru krāsa ir no aveņu līdz rubīnsarkanai, smaržas un garšas ziņā ir raksturīgs sarkanogu un melnogu aromāts, ko papildina izteiktas mineralitātes aromātu notis, kurām dažkārt atkarībā no vīnogu šķirnes piemīt viegls ziedu akcents. Pēc garšas tie ir noapaļoti vīni ar nevainojamu cukuru un skābju līdzsvaru. Attiecībā uz baltvīniem un sārtvīniem izmantotās vīndarības metodes ļauj uzturēt izcilu līdzsvaru starp cukuriem un skābēm un saglabāt vīnu svaigumu un augļainumu. Baltvīniem, kuru krāsa ir no gaiši dzeltenas ar zaļganiem atspulgiem līdz zeltaini dzeltenai, piemīt svaigu augļu, citrusaugļu aromāts un garša ar ziedu vai mineralitātes niansēm atkarībā no vīnogu šķirnes. Sārtvīniem raksturīga dažādas intensitātes gaiša koraļļu krāsa. Smaržas un garšas ziņā tiem piemīt svaigu augļu aromāts. Tiem ir dzīvīga garša.

| Vispārīgas analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru): | |

Vispārīgas analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

5.   Vīndarības metodes

a.   Galvenās vīndarības metodes

Attiecībā uz vīndarības metodēm vīniem ir jāatbilst visām prasībām, kādas izriet no Eiropas Savienības un valstu tiesību aktiem.

b.   Maksimālās ražas

98 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogas vīniem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Comtés rhodaniens” tiek novāktas, to vinifikācija un vīnu gatavošana notiek Ēnas [Ain], Ardēšas [Ardèche], Dromas [Drôme], Izēras [Isère], Luāras [Loire], Ronas [Rhône], Savojas [Savoie], Augšsavojas [Haute-Savoie], Sonas un Luāras [Saône-et-Loire] departamentā konkrētās specifikācijā uzskaitītu pašvaldību teritorijās.

Ēnas [Ain] departamentā: 5 pašvaldību teritorijā:

Anglefort, Chanay, Corbonod, Culoz, Seyssel;

Ardēšas [Ardèche] departamentā: 245 pašvaldību teritorijā:

Ailhon, Aizac, Alba-la-Romaine, Alboussière, Andance, Annonay, Ardoix, Arlebosc, Arras-sur-Rhône, Les Assions, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Bogy, Boucieu-le-Roi, Boulieu-lès-Annonay, Bourg-Saint-Andéol, Bozas, Brossainc, Chambonas, Champagne, Champis, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Charnas, Chassiers, Châteaubourg, Chauzon, Chazeaux, Cheminas, Chirols, Chomérac, Colombier-le-Cardinal, Colombier-le-Jeune, Colombier-le-Vieux, Cornas, Coux, Le Crestet, Cruas, Darbres, Davézieux, Désaignes, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Eclassan, Empurany, Étables, Fabras, Faugères, Félines, Flaviac, Fons, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gilhoc-sur-Ormèze, Glun, Gras, Gravières, Grospierres, Guilherand-Granges, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Labégude, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-sous-Aubenas, Lafarre, Lagorce, Lalevade-d'Ardèche, Lalouvesc, Lamastre, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Lavilledieu, Laviolle, Lemps, Lentillères, Limony, Loubaresse, Lussas, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Mauves, Mayres, Mercuer, Meyras, Meysse, Mézilhac, Mirabel, Monestier, Montréal, Montselgues, Les Ollières-sur-Eyrieux, Orgnac-l'Aven, Ozon, Pailharès, Payzac, Peaugres, Peyraud, Planzolles, Plats, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Le Pouzin, Prades, Pradons, Préaux, Prunet, Quintenas, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Roiffieux, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-d'Ay, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Barthélemy-le-Plain, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Clair, Saint-Cyr, Saint-Désirat, Saint-Didier-sous-Aubenas, Saint-Étienne-de-Boulogne, Saint-Étienne-de-Fontbellon, Saint-Étienne-de-Valoux, Saint-Félicien, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jacques-d'Atticieux, Saint-Jean-de-Muzols, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Jeure-d'Ay, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Julien-Vocance, Saint-Just-d'Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Marcel-lès-Annonay, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Mélany, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Péray, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint- Pierre-sur-Doux, Saint-Pons, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Romain-d'Ay, Saint-Romain-de-Lerps, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-de-Mahun, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Victor, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Sainte-Marguerite-Lafigère, Salavas, Les Salelles, Sampzon, Sanilhac, Sarras, Satillieu, Savas, Sceautres, Sécheras, Serrières, La Souche, Soyons, Talencieux, Tauriers, Le Teil, Thorrenc, Thueyts, Toulaud, Tournon-sur-Rhône, Ucel, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d’Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d'Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vanosc, Les Vans, Vaudevant, Vernon, Vernosc-lès-Annonay, Vesseaux, Villeneuve-de-Berg, Villevocance, Vinezac, Vinzieux, Vion, Viviers, Vocance, Vogüé, La Voulte-sur-Rhône;

Dromas [Drôme] departamentā: 275 pašvaldību teritorijā:

pilnībā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:

Albon, Aleyrac, Alixan, Allan, Allex, Ambonil, Ancône, Andancette, Anneyron, Aouste-sur-Sye, Arpavon, Arthémonay, Aubenasson, Aubres, Aulan, Aurel, Autichamp, Ballons, Barcelonne, Barnave, Barret-de-Lioure, Barsac, Bathernay, La Bâtie-Rolland, La Baume-de-Transit, Beaufort-sur-Gervanne, Beaumont-lès-Valence, Beaumont-Monteux, Beausemblant, Beauvallon, Beauvoisin, La Bégude-de-Mazenc, Bellecombe-Tarendol, Bénivay-Ollon, Bésayes, Bésignan, Bonlieu-sur-Roubion, Bouchet, Bourg-lès-Valence, Bren, Buis-les-Baronnies, Chabeuil, Chabrillan, Le Chalon, Chamaloc, Chamaret, Chanos-Curson, Chantemerle-les-Blés, Chantemerle-lès-Grignan, La Charce, Charmes-sur-l'Herbasse, Charols, Chastel-Arnaud, Châteaudouble, Châteauneuf-de-Bordette, Châteauneuf-de-Galaure, Châteauneuf-du-Rhône, Châteauneuf-sur-Isère, Châtillon-en-Diois, Châtillon-Saint-Jean, Chatuzange-le-Goubet, Chaudebonne, Chauvac-Laux-Montaux, Chavannes, Clansayes, Claveyson, Cléon-d'Andran, Clérieux, Cliousclat, Colonzelle, Comps, Condillac, Condorcet, Cornillac, Cornillon-sur-l'Oule, La Coucourde, Crépol, Crest, Crozes-Hermitage, Curnier, Die, Dieulefit, Divajeu, Donzère, Érôme, Espeluche, Espenel, Étoile-sur-Rhône, Eurre, Eygalayes, Eygaliers, Eyroles, Eyzahut, Fay-le-Clos, Ferrassières, Francillon-sur-Roubion, La Garde-Adhémar, Génissieux, Gervans, Geyssans, Grane, Les Granges-Gontardes, Granges-les-Beaumont, Grignan, Izon-la-Bruisse, Laborel, Lachau, Larnage, La Laupie, Laval-d'Aix, Laveyron, Lemps, Livron-sur-Drôme, Loriol-sur-Drôme, Luc-en-Diois, Malataverne, Malissard, Manas, Margès, Marignac-en-Diois, Marsanne, Marsaz, Menglon Mercurol-Veaunes, Mérindol-les-Oliviers, Mévouillon, Mirabel-aux-Baronnies, Mirabel-et-Blacons, Mirmande, Mollans-sur-Ouvèze, Montauban-sur-l'Ouvèze, Montaulieu, Montboucher-sur-Jabron, Montbrison-sur-Lez, Montbrun-les-Bains, Montchenu, Montclar-sur-Gervanne, Montéléger, Montélier, Montélimar, Montferrand-la-Fare, Montfroc, Montguers, Montjoux, Montjoyer, Montlaur-en-Diois, Montmaur-en-Diois, Montmeyran, Montmiral, Montoison, Montréal-les-Sources, Montségur-sur-Lauzon, Montvendre, La Motte-de-Galaure, Mours-Saint-Eusèbe, Mureils, Nyons, Orcinas, Parnans, Le Pègue, Pelonne, La Penne-sur-l'Ouvèze, Peyrins, Piégon, Piégros-la-Clastre, Pierrelatte, Pierrelongue, Les Pilles, Plaisians, Le Poët-en-Percip, Le Poët-Laval, Le Poët-Sigillat, Pommerol, Ponet-et-Saint-Auban, Ponsas, Pont-de-Barret, Pont-de-l'Isère, Pontaix, Portes-en-Valdaine, Portes-lès-Valence, Poyols, Propiac, Puy-Saint-Martin, Puygiron, Ratières, Réauville, Recoubeau-Jansac, Reilhanette, Rémuzat, La Répara-Auriples, Rioms, La Roche-de-Glun, Roche-Saint-Secret-Béconne, La Roche-sur-Grane, La Roche-sur-le-Buis, Rochebaudin, Rochebrune, Rochefort-en-Valdaine, Rochegude, La Rochette-du-Buis, Romans-sur-Isère, Romeyer, Roussas, Rousset-les-Vignes, Roussieux, Roynac, Sahune, Saillans, Saint-Andéol, Saint-Auban-sur-l'Ouvèze, Saint-Avit, Saint-Bardoux, Saint-Barthélemy-de-Vals, Saint-Benoit-en-Diois, Saint-Donat-sur-l'Herbasse, Saint-Ferréol-Trente-Pas, Saint-Gervais-sur-Roubion, Saint-Julien-en-Quint, Saint-Laurent-d'Onay, Saint-Marcel-lès-Sauzet, Saint-Marcel-lès-Valence, Saint-Martin-d'Août, Saint-Maurice-sur-Eygues, Saint-May, Saint-Michel-sur-Savasse, Saint-Pantaléon-les-Vignes, Saint-Paul-lès-Romans, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Rambert-d'Albon, Saint-Restitut, Saint-Roman, Saint-Sauveur-en-Diois, Saint-Sauveur-Gouvernet, Saint-Uze, Saint-Vallier, Sainte-Croix, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Sainte-Jalle, Salettes, Salles-sous-Bois, Saou, Saulce-sur-Rhône, Sauzet, Savasse, Séderon, Serves-sur-Rhône, Solaure en Diois, Solérieux, Souspierre, Soyans, Suze, Suze-la-Rousse, Tain-l'Hermitage, Taulignan, Teyssières, La Touche, Les Tourrettes, Triors, Tulette, Upie, Vachères-en-Quint, Valaurie, Valence, Valouse, Venterol, Vercheny, Verclause, Vercoiran, Vers-sur-Méouge, Vesc, Villebois-les-Pins, Villefranche-le-Château, Villeperdrix, Vinsobres;

daļēji iekļautas šādu pašvaldību teritorija:

Valherbasse – daļā, kas atbilst bijušo Miribel un Saint-Bonnet-de-Valclérieux pašvaldību teritorijai;

Izēras [Isère] departamentā: 181 pašvaldības teritorijā:

Les Adrets, Agnin, Allevard, Anjou, Annoisin-Chatelans, Aoste, Arandon-Passins, Assieu, Auberives-sur-Varèze, Les Avenières Veyrins-Thuellin, La Balme-les-Grottes, Barraux, Beaucroissant, Bernin, Biviers, Le Bouchage, Bougé-Chambalud, Bourgoin-Jallieu, Bouvesse-Quirieu, Brangues, La Buisse, La Buissière, Cessieu, Le Champ-près-Froges, Chamrousse, Chanas, Chapareillan, La Chapelle-de-la-Tour, La Chapelle-de-Surieu, La Chapelle-du-Bard, Charette, Charnècles, Chasse-sur-Rhône, Le Cheylas, Cheyssieu, Chimilin, Chonas-l’Amballan, Chozeau, Chuzelles, Claix, Clonas-sur-Varèze, La Combe-de-Lancey, Corbelin, Corenc, Les Côtes-d’Arey, Coublevie, Courtenay, Cras, Crémieu, Crêts en Belledonne, Creys-Mépieu, Crolles, Dizimieu, Dolomieu, Domène, Estrablin, Eyzin-Pinet, Faverges-de-la-Tour, La Flachère, Fontaine, Fontanil-Cornillon, Froges, Gières, Goncelin, Granieu, Le Gua, Hières-sur-Amby, Hurtières, Izeaux, Jardin, Laval, Leyrieu, Lumbin, Luzinay, Meylan, Moidieu-Détourbe, Moirans, Montalieu-Vercieu, Montbonnot-Saint-Martin, Montcarra, Moras, Morestel, Morette, Le Moutaret, La Murette, Murianette, Noyarey, Optevoz, Parmilieu, Le Péage-du-Roussillon, La Pierre, Poliénas, Le Pont-de-Claix, Pont-Évêque, Pontcharra, Porcieu-Amblagnieu, Quincieu, Réaumont, Renage, Revel, Reventin-Vaugris, Rives, La Rivière, Les Roches-de-Condrieu, Rochetoirin, Romagnieu, Roussillon, Ruy-Montceau, Sablons, Saint-Alban-de-Roche, Saint-Alban-du-Rhône, Saint-Baudille-de-la-Tour, Saint-Blaise-du-Buis, Saint-Cassien, Saint-Chef, Saint-Clair-du-Rhône, Saint-Egrève, Saint-Etienne-de-Crossey, Saint-Hilaire-de-Brens, Saint-Ismier, Saint-Jean-de-Moirans, Saint-Jean-le-Vieux, Saint-Lattier, Saint-Marcel-Bel-Accueil, Saint-Martin-d’Uriage, Saint-Martin-le-Vinoux, Saint-Maurice-l’Exil, Saint-Maximin, Saint-Mury-Monteymond, Saint-Nazaire-les-Eymes, Saint-Paul-d’Izeaux, Saint-Paul-de-Varces, Saint-Prim, Saint-Quentin-sur-Isère, Saint-Romain-de-Jalionas, Saint-Romain-de-Surieu, Saint-Savin, Saint-Sorlin-de-Morestel, Saint-Sorlin-de-Vienne, Saint-Victor-de-Morestel, Saint-Vincent-de-Mercuze, Sainte-Agnès, Sainte-Marie-d’Alloix, Salagnon, Salaise-sur-Sanne, Sassenage, Septème, Sermérieu, Seyssuel, Siccieu-Saint-Julien-et-Carisieu, Soleymieu, Sonnay, Tencin, La Terrasse, Theys, Le Touvet, Trept, La Tronche, Tullins, Varces-Allières-et-Risset, Vasselin, Vatilieu, Vénérieu, Venon, Vernas, Vernioz, Le Versoud, Vertrieu, Veurey-Voroize, Veyssilieu, Vézeronce-Curtin, Vienne, Vif, Vignieu, Villard-Bonnot, Ville-sous-Anjou, Villemoirieu, Villette-de-Vienne, Voiron, Voreppe, Vourey;

Luāras [Loire] departamentā: 179 pašvaldību teritorijā:

Ailleux, Ambierle, Andrézieux-Bouthéon, Arthun, Aveizieux, Balbigny, Bard, Bellegarde-en-Forez, La Bénisson-Dieu, Bessey, Boën-sur-Lignon, Boisset-lès-Montrond, Boisset-Saint-Priest, Bonson, Boyer, Briennon, Bully, Bussières, Bussy-Albieux, Cellieu, Cezay, Chagnon, Chalain-d'Uzore, Chalain-le-Comtal, Chalmazel-Jeansagnière, Chambles, Chamboeuf, Champdieu, Chandon, Changy, La Chapelle-en-Lafaye, La Chapelle-Villars, Charlieu, Châteauneuf, Châtelneuf, Chavanay, Chazelles-sur-Lavieu, Chenereilles, Chuyer, Combre, Commelle-Vernay, Cordelle, Le Coteau, Coutouvre, Craintilleux, Le Crozet, Cuzieu, Dargoire, Débats-Rivière-d'Orpra, Écotay-l'Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Genilac, Grézieux-le-Fromental, Grézolles, Gumières, L’Hôpital-le-Grand, L’Hôpital-sous-Rochefort, Jarnosse, Lavieu, Leigneux, Lentigny, Lérigneux, Lézigneux, Lupé, Luré, Luriecq, Mably, Maclas, Magneux-Haute-Rive, Maizilly, Malleval, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Margerie-Chantagret, Marols, Mars, Montagny, Montarcher, Montbrison, Montrond-les-Bains, Montverdun, Mornand-en-Forez, Nandax, Néronde, Neulise, Noailly, Nollieux, Notre-Dame-de-Boisset, Ouches, La Pacaudière, Palogneux, Parigny, Pélussin, Périgneux, Pinay, Pommiers, Pouilly-les-Nonains, Pouilly-sous-Charlieu, Pradines, Pralong, Précieux, Renaison, Riorges, Rivas, Roanne, Roche, Roisey, Sail-sous-Couzan, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d'Apchon, Saint-André-le-Puy, Saint-Appolinard, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Bonnet-les-Oules, Saint-Cyprien, Saint-Cyr-de-Favières, Saint-Cyr-de-Valorges, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Étienne-le-Molard, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Galmier, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Georges-Haute-Ville, Saint-Germain-Laval, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Jean-Soleymieux, Saint-Jodard, Saint-Joseph, Saint-Julien-d'Oddes, Saint-Just-en-Bas, Saint-Just-Saint-Rambert, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Léger-sur-Roanne, Saint-Marcel-de-Félines, Saint-Marcellin-en-Forez, Saint-Martin-la-Plaine, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Michel-sur-Rhône, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Paul-d'Uzore, Saint-Pierre-de-Boeuf, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Polgues, Saint-Priest-la-Roche, Saint-Romain-la-Motte, Saint-Romain-le-Puy, Saint-Sixte, Saint-Thomas-la-Garde, Saint-Vincent-de-Boisset, Sainte-Agathe-en-Donzy, Sainte-Agathe-la-Bouteresse, Sainte-Colombe-sur-Gand, Sainte-Foy-Saint-Sulpice, Sauvain, Savigneux, Soleymieux, Souternon, Sury-le-Comtal, Tartaras, Trelins, Unias, Veauche, Veauchette, Vendranges, Véranne, Vérin, Verrières-en-Forez, Vézelin-sur-Loire, Villemontais, Villerest, Villers, Violay, Vougy;

Ronas [Rhône] departamentā: 92 pašvaldību teritorijā:

pilnībā ietilpst šādu pašvaldību teritorija:

Alix, Ampuis, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chabanière, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Condrieu, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Échalas, Émeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Les Haies, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Loire-sur-Rhône, Longes, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Rontalon, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Cyr-sur-le-Rhône, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Romain-en-Gal, Saint-Vérand, Sainte-Colombe, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Soucieu-en-Jarrest, Ternand, Theizé, Trèves, Tupin-et-Semons, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon;

daļēji iekļautas šādu pašvaldību teritorija:

Vindry-sur-Turdine – daļā, kas atbilst Dareizé, Les Olmes, Saint-Loup bijušo pašvaldību teritorijai;

Beauvallon – daļā, kas atbilst Saint-Jean-de-Touslas bijujšās pašvaldības teritorijai;

Sonas un Luāras [Saône-et-Loire] departamentā: 11 pašvaldību teritorijā;

Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand;

Savojas [Savoie] departamentā: 165 pašvaldību teritorijā:

Aiguebelette-le-Lac, Aiton, Aix-les-Bains, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arvillard, Avressieux, Ayn, La Balme, Barberaz, Barby, Bassens, La Bâthie, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, La Biolle, Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Le Bourget-du-Lac, Bourget-en-Huile, Bourgneuf, La Bridoire, Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champ-Laurent, Champagneux, Chanaz, La Chapelle-Blanche, La Chapelle-du-Mont-du-Chat, La Chapelle-Saint-Martin, Châteauneuf, La Chavanne, Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Conjux, La Croix-de-la-Rochette, Cruet, Curienne, Les Déserts, Détrier, Domessin, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Entrelacs, Épierre, Esserts-Blay, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Gilly-sur-Isère, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Loisieux, Lucey, Marcieux, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Les Mollettes, Montagnole, Montailleur, Montcel, Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, La Motte-Servolex, Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Le Pont-de-Beauvoisin, Le Pontet, Porte-de-Savoie, Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, La Ravoire, Rochefort, Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-d’Hurtières, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Genix-les-Villages, Saint-Georges-d’Hurtières, Saint-Jean-d'Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Offenge, Saint-Ours, Saint-Paul, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Pierre-d'Albigny, Saint-Pierre-d'Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-de-Soucy, Saint-Sulpice, Saint-Vital, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Sainte-Marie-d'Alvey, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, La Table, Thénésol, Thoiry, La Thuile, Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, La Trinité, Val-d’Arc, Valgelon-La Rochette, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Le Verneil, Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans, Yenne;

Augšsavojas [Haute-Savoie] departamentā: 121 pašvaldības teritorijā:

Allinges, Allonzier-la-Caille, Ambilly, Andilly, Annemasse, Anthy-sur-Léman, Archamps, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Brenthonne, Brizon, Cercier, Cernex, Cervens, Challonges, Champanges, Chaumont, Chavannaz, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevrier, Chilly, Clarafond-Arcine, Clermont, Collonges-sous-Salève, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cranves-Sales, Cruseilles, Desingy, Dingy-en-Vuache, Douvaine, Draillant, Droisy, Éloise, Étrembières, Évian-les-Bains, Excenevex, Faucigny, Feigères, Fessy, Féternes, Franclens, Frangy, Gaillard, Glières-Val-de-Borne, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Loisin, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud, Machilly, Marcellaz, Margencel, Marignier, Marin, Marlioz, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Meillerie, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Messery, Minzier, Mont-Saxonnex, Musièges, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Novel, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Présilly, Publier, Reyvroz, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Paul-en-Chablais, Le Sappey, Savigny, Sciez, Seyssel, Thollon-les-Mémises, Thonon-les-Bains, Thyez, Usinens, Vailly, Valleiry, Vanzy, Veigy-Foncenex, Vers, Vétraz-Monthoux, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Vinzier, Viry, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens, Yvoire.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Alicante Henri Bouschet N”

“Aligoté B”

“Alphonse Lavallée N”

“Aléatico N”

“Aramon N”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Aranel B”

“Arinarnoa N”

“Aubun N – Murescola”

“Barbaroux Rs”

“Biancu Gentile B”

“Bourboulenc B – Doucillon blanc”

“Brun argenté N – Vaccarèse”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-–Sauvignon N”

“Caladoc N”

“Calitor N”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Chambourcin N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chasselas B”

“Chasselas rose Rs”

“Chatus N”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N – Cinsault”

“Clairette B”

“Clairette rose Rs”

“Clarin B”

“Colombard B”

“Cot N – Malbec”

“Couderc noir N”

“Counoise N”

“Egiodola N”

“Gamaret”

“Gamay Fréaux N”

“Gamay N”

“Gamay de Bouze N”

“Gamay de Chaudenay N”

“Ganson N”

“Gewurztraminer Rs”

“Gramon N”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gros Manseng B”

“Jurançon noir N – Dame noire”

“Listan B – Palomino”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B – Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac rose Rs”

“Melon B”

“Merlot N”

“Merlot blanc B”

“Meunier N”

“Mollard N”

“Mondeuse N”

“Mondeuse blanche B”

“Monerac N”

“Montils B”

“Morrastel N – Minustellu, Graciano”

“Mourvaison N”

“Mourvèdre N – Monastrell”

“Mouyssaguès”

“Muresconu N – Morescono”

“Muscadelle B”

“Muscardin N”

“Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato”

“Muscat cendré B – Muscat, Moscato”

“Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato”

“Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato”

“Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato”

“Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato”

“Müller-Thurgau B”

“Nielluccio N – Nielluciu”

“Noir Fleurien N”

“Négret de Banhars N”

“Négrette N”

“Oberlin noir N”

“Ondenc B”

“Orbois B”

“Pagadebiti B”

“Pascal B”

“Perdea B”

“Persan N”

“Petit Courbu B”

“Petit Manseng B”

“Petit Meslier B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B – Araignan”

“Pineau d'Aunis N”

“Pinot blanc B”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant de Brunel N”

“Plant droit N – Espanenc”

“Plantet N”

“Portan N”

“Portugais bleu N”

‘“Poulsard N – Ploussard”

“Prunelard N”

“Précoce Bousquet B”

“Précoce de Malingre B”

“Raffiat de Moncade B”

“Ravat blanc B”

“Rayon d'or B”

“Riesling B”

“Riminèse B”

“Rivairenc N – Aspiran noir”

“Rivairenc blanc B – Aspiran blanc”

“Rivairenc gris – Aspiran gris”

“Romorantin B – Danery”

“Rosé du Var Rs”

“Roublot B”

“Roussanne B”

“Roussette d'Ayze B”

“Rubilande Rs”

“Sacy B”

“Saint Côme B”

“Saint-Macaire N”

“Sain-Pierre doré B”

“Sauvignon B – Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G – Fié gris”

“Savagnin blanc B”

“Savagnin rose Rs”

“Sciaccarello N”

“Segalin N”

“Seinoir N”

“Select B”

“Semebat N”

“Semillon B”

“Servanin N”

“Seyval B”

“Sylvaner B”

“Syrah N – Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Tibouren N”

“Tourbat B”

“Tressot N”

“Trousseau N”

“Téoulier N”

“Ugni blanc B”

“Valdiguié N”

“Valérien B”

“Varousset N”

“Velteliner rouge précoce Rs”

“Verdesse B”

“Vermentino B – Rolle”

“Villard blanc B”

“Villard noir N”

“Viognier B”

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

8.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ar AĢIN “Comtés Rhodaniens” apzīmētajā apgabalā ir ietverti 9 departamenti, kuri atrodas bijušā Ronas Alpu reģiona [Région Rhône Alpes] teritorijā un kuros audzē vīnogas: Ēnas [Ain], Ardēšas [Ardèche], Dromas [Drôme], Izēras [Isère], Luāras [Loire], Ronas [Rhône], Savojas [Savoie], Augšsavojas [Haute-Savoie] un Sonas un Luāras [Saône-et-Loire] departaments. Ardēšā [Ardèche] ar AĢIN “Comtés Rhodaniens” apzīmētie vīndārzi galvenokārt atrodas departamenta dienvidu pusē un Ronas koridorā. Tajā valda jau gandrīz Vidusjūras klimats ar maigām temperatūrām ziemā. Valdošie vēji ir mistrāls, kas pūš no ziemeļaustrumiem, un dienvidenis [vent du midi], kas pūš no dienvidiem, un rietumu vēji, kas atnes mitrumu. Augsne ir auglīga un bagāta ar akmeņiem, kas cēlušies no merģeli saturoša kaļķakmens, un ar māla slāņiem, kas palīdz uzturēt ūdensapgādes tīklu. Dromas [Drôme] departamentu, kurš arī atrodas Ronas koridorā, var iedalīt divās daļās: Priekšalpu kalnu masīvi un Ronas ieplaka. Vīndārzu kopšanas kultūra ir teju pastāvīga iezīme visā teritorijā, bet visvairāk tie atrodami priekškalnēs un nogāzēs. Augsne galvenokārt ir radusies no mālainiem un kaļķainiem nogulumiežiem. Dromā [Drôme] ziemeļos valda kontinentālais klimats ar pakāpeniski pieaugošu Vidusjūras klimata ietekmi dienvidu virzienā, kā arī ar izteiktu kalnu klimata ietekmi.

Tālāk uz ziemeļiem esošais Ronas [Rhône] departaments robežojas ar Ēnas [Ain], Izēras [Isère], Luāras [Loire] un Sonas un Luāras [Saône-et-Loire] departamentiem. Ainavu veido Božolē kalnu [monts du Beaujolais] vidējā augstuma grēdas (ziemeļos) un Lionas kalniene [monts du Lyonnais] (dienvidos), kas austrumos robežojas ar Sonas līdzenumu, tālāk – ar Ronas ieleju (pie Lionas). Uz ziemeļiem no šīs upes ir granīta ieži, kas pamazām sairst māla un smilšu augsnē ar izteiktāku vai mazāk izteiktu skābuma līmeni. Pārsvarā vīnogulājus stāda šādā augsnē, kas spējīga palēnināt “Gamay N” vīnogu šķirnes sparu. Uz dienvidiem no Nizerand ir kaļķakmens nogāzes, kurās vietām ir atrodams slāneklis. Vīnu profili tur ir smalkāki. Ronas klimats, tāpat kā pārējā reģionā, ir puskontinentāls, ko pārmaiņus ietekmē Vidusjūras, kontinentālais un okeāna klimats. Ziemas ir diezgan bargas (iespējams stiprs sals un brīžiem spēcīga snigšana), bet vasaras – siltas un saulainas. Bieži pūš vēji: virzienā no Ronas ielejas ziemeļiem regulāri ir novērojams mistrāls, tāpat arī bieži un pirms cikloniem no dienvidrietumu puses pat ļoti spēcīgi pūš dienvidu vējš.

Ap šo kodolu (Ardēša-Droma-Rona) “Comtés Rhodaniens” aptvertās teritorijas ietekme ar lielāku savdabību izpaužas Izēras [Isère] departamentā, kuru var iedalīt vairākos apgabalos:

| — | Grezivodānas [Grésivaudan] ieleja – Alpu kalnu plaisas daļa uz ziemeļaustrumiem no Grenobles Šamberī [Chambéry] virzienā, kas stiepjas no Meylan līdz Chapareillan pašvaldības teritorijai pie Savojas [Savoie] departamenta robežas. Vīnogulājus stāda dienvidaustrumu virzienā atklātās nogāzēs (kaļķu nobiras) Šartrēzas [Chartreuse] kalnu masīva priekškalnē, |
| --- | --- |

—

Grezivodānas [Grésivaudan] ieleja – Alpu kalnu plaisas daļa uz ziemeļaustrumiem no Grenobles Šamberī [Chambéry] virzienā, kas stiepjas no Meylan līdz Chapareillan pašvaldības teritorijai pie Savojas [Savoie] departamenta robežas. Vīnogulājus stāda dienvidaustrumu virzienā atklātās nogāzēs (kaļķu nobiras) Šartrēzas [Chartreuse] kalnu masīva priekškalnē,

| — | uz dienvidiem no Grenobles starp Verkora [Vercors] kalnu masīvu rietumos un Devoljī [Dévoluy] un Ekrēnu [Ecrins] kalnu masīviem austrumos atrodas Trièves, kas ir Alpu kalnu plaisas galējais dienvidu punkts. Tā ir vidēja augstuma kalnu teritorija (no 500 līdz 1 200 metriem virs jūras līmeņa), ko veido stāvas terašu veida nogāzes, izkārtotas apļveidā virs Drakas [Drac] upes līkumiem un Ebronas [Ébron] ielejas nogāzēm ar stāvu slīpumu un izvērsumu uz dienvidrietumiem, |
| --- | --- |

—

uz dienvidiem no Grenobles starp Verkora [Vercors] kalnu masīvu rietumos un Devoljī [Dévoluy] un Ekrēnu [Ecrins] kalnu masīviem austrumos atrodas Trièves, kas ir Alpu kalnu plaisas galējais dienvidu punkts. Tā ir vidēja augstuma kalnu teritorija (no 500 līdz 1 200 metriem virs jūras līmeņa), ko veido stāvas terašu veida nogāzes, izkārtotas apļveidā virs Drakas [Drac] upes līkumiem un Ebronas [Ébron] ielejas nogāzēm ar stāvu slīpumu un izvērsumu uz dienvidrietumiem,

| — | uz ziemeļaustrumiem no Bourgoin-Jallieu starp Crémieu un La Tour-du-Pin pašvaldību teritorijām virkne uz austrumiem un rietumiem vērstu paralēlu gravu nodrošina arī lieliskas uz dienvidiem izvērstas nogāzes (labvēlīgs mikroklimats): tā ir Lejasdofinē [Bas-Dauphiné] molasa pakalnu, juras perioda kaļķakmens plato (Isle de Crémieu plato) teritorija. |
| --- | --- |

—

uz ziemeļaustrumiem no Bourgoin-Jallieu starp Crémieu un La Tour-du-Pin pašvaldību teritorijām virkne uz austrumiem un rietumiem vērstu paralēlu gravu nodrošina arī lieliskas uz dienvidiem izvērstas nogāzes (labvēlīgs mikroklimats): tā ir Lejasdofinē [Bas-Dauphiné] molasa pakalnu, juras perioda kaļķakmens plato (Isle de Crémieu plato) teritorija.

Tā kā Alpu kalnu masīvs diezgan labi pasargā Izēru no aukstajiem austrumu vējiem, bet Centrālais masīvs – no Atlantijas okeāna, tajā valdošais klimats ir gan mērens, gan kontrastains, taču bez galējībām. Pēc aukstas un miglainas ziemas siltā un sausā vasara ļauj vīnogulājiem izlīdzināt augšanas aizkavēšanos, kāda bieži tiek konstatēta pavasaros. Ar AĢIN “Comtés Rhodaniens” apzīmētais apgabals stiepjas līdz pat Savojas [Savoie] un Augsšavojas [Haute-Savoie] departamentiem, kā arī Seyssel kantona teritoriju Ēnas [Ain] departamentā. Klimatu nosaka vienlaikus okeāna, kontinenta un dienvidu gaisa masu ietekme.

Tātad ģeogrāfiskais apgabals plešas Ronas upes ielejā līdz pat Alpu kalniem. Tam ir raksturīgs puskontinentāls klimats, ko vienlaikus ietekmē okeāns (ar rietumu vējiem, kas nes mitrumu un gaisa temperatūru mērenību) un dienvidu klimats virzienā uz dienvidiem (silts un saulains). Uz vīnogulājiem, kurus stāda pārsvarā priekškalnos un nogāzēs, šai klimatiskajai dažādībai ir labvēlīga ietekme. Augsne galvenokārt ir radusies no mālainiem un kaļķainiem nogulumiežiem, ar atsevišķiem māla un granīta sektoriem, kas veicina dažādu vīnogu šķirņu audzēšanu.

8.2.   Produkta specifika

Pirmā rakstiskā liecība par vīndārziem šajā teritorijā bija jau pirms 2 000 gadiem Plīnija Vecākā “Dabas vēsturē”. No 2. līdz 5. gadsimtam vēsturnieku darbos ir atrodamas ziņas par nozīmīgiem vīna tirdzniecības ceļiem no Ronas caur Vjennu un Lugdunumu pie klientiem ziemeļos. Viduslaikos Romas Katoļu baznīca pārņēma Senās Romas impērijas funkcijas. Tad vīnogulājus audzēja diecēžu teritorijās, nereti pat tādās bīskapu rezidencēs kā Vjenna, Liona, Valansa, Grenoble. Šajā pašā tendencē arī abatijas kļuva par vīnkopības valstībām.

Līdz 19. gadsimta beigām vīndārzu platību pieaugums bija tiešā veidā saistīts ar iedzīvotāju skaita pieaugumu, tirdzniecības un pilsētu attīstību, 1870. gadā vīnogulāju aizņemtajai platībai sasniedzot 200 000 hektārus. Vīnkopības ekonomika dažādās teritorijās bija atšķirīga, virzoties uz to, kāda tā ir mūsdienās: Božolē [Beaujolais] līdzās pastāvēja lielie aristokrātu īpašumi un Lionas reģiona buržuāzijas metropoles; no Bugey un Savojas līdz pat Dromai un dienvidu Ardēšai izplatītākas ir lauku mazo un vidējo vīnkopju saimniecības; Ronas ielejā, pateicoties uzņēmīgiem tirgotājiem, radās izcilības saliņas.

Pieauga zinātība un arī kvalitāte, vīnkopju darbs pakāpeniski izveidoja šīs ainavas tādas, kādas tās pazīstam mūsdienās.

Vīni ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Comtés Rhodaniens” var būt darināti no tādu reģiona vēsturē dziļi iesakņotu vīnogu šķirņu sajaukumiem kā “Viognier B”, “Marsanne B”, “Roussanne B”, “Syrah N”, “Gamay N”, “Pinot N”, kā arī no vīnogu šķirnēm ārpus reģiona “Chardonnay B” vai “Merlot N”.

Tāpēc ražošanas specifika izriet no šīs prasības, proti, ražot un piedāvāt galvenokārt vienšķirnes vīnus, kā arī vīnogu šķirņu sajaukumus, kas spēs atbilst patērētāju prasībām:

| — | baltvīniem raksturīgs harmonisks svaiguma un augļu vai ziedu, pat minerālvielu atkarībā no vīnogu šķirnes nianšu sajaukums, |
| --- | --- |

—

baltvīniem raksturīgs harmonisks svaiguma un augļu vai ziedu, pat minerālvielu atkarībā no vīnogu šķirnes nianšu sajaukums,

| — | sarkanvīnos tiek saglabāta vīnogu un svaigu sarkanogu garša, lai šie vīni paustu savu raksturu jau savā jaunībā, |
| --- | --- |

—

sarkanvīnos tiek saglabāta vīnogu un svaigu sarkanogu garša, lai šie vīni paustu savu raksturu jau savā jaunībā,

| — | sārtvīnus, vieglus un vitālus, izstrādā ar temperatūras kontroles tehnoloģijas palīdzību, kas ļauj saglabāt primāros aromātus un augļainumu. |
| --- | --- |

—

sārtvīnus, vieglus un vitālus, izstrādā ar temperatūras kontroles tehnoloģijas palīdzību, kas ļauj saglabāt primāros aromātus un augļainumu.

8.3.   Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Cēloniskās saiknes pamatā ir reģiona klimata un augsnes veidu ietekme uz samērā svaigu, padevīgu un augļainu vīnu ražošanu.

Pamatus vietējiem vīniem [“Vin de pays des Comtés Rhodaniens”] galvenokārt ir likusi vēsture, kas kopš antīkajiem laikiem ir apvienojusi cilvēkus un viņu zinātību. Un it īpaši vīnkopības un lauksaimniecības attiecības, kas sākotnēji izveidojās starp Dromu un Ardēšu, bet tuvāk mūsdienām – ar Ronu un citiem teritorijas departamentiem.

Šajā Ronas plaisā vīnkopības un kokkopības tradīcijas ir radījušas īstenu diagonālo reģiona ekonomiku. Šī “vidējās Ronas vietējā [moyen pays rhodanien]” kultūra lieliski iekļaujas AĢIN “Comtés Rhodaniens”. Turklāt nevar uzskatīt par sakritību, ka pirmie eksporta darījumi tika noslēgti par piegādēm Šveicē, kura atrodas tuvu Ronas plaisai.

Ronas Alpu reģionam ir atzīta vīnkopības reputācija, ko savā starpā dala tās vīni ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un tā produkcija, kurai pienākas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ko tradicionāli dēvē par “vins de pays” [vietējie vīni].

Šajā reģionā pie produkcijas, kurai pienākas norāde “vins de pays”, iesākumā pieskaitīja tikai vietējos ražojumus: AĢIN “Drôme”, AĢIN “Collines Rhodaniennes”, AĢIN “Coteaux du Grésivaudan”, AĢIN “Isère”, AĢIN “Vins des Allobroges” un AĢIN “Ardèche”. Šie ražojumi ir izlolojuši reģiona vietējā vīna “Comtés Rhodaniens” reputāciju, kas tika atzīta1989. gadā, un saņēma AĢIN “Comtés Rhodaniens”.

Tātad AĢIN “Comtés Rhodaniens” aptvertā ģeogrāfiskā teritorija ir plaša, iestiepjoties 9 departamentos, lai arī ražošanas apgabala kodols ir centralizēts galvenokārt Ardešā, Dromā un Ronā.

Zināšanas par dabisko vidi vīna ražotājiem jau sen ir ļāvušas attīstīt optimālu vīndārzu pārvaldību un to produktivitātes potenciālu.

Ar AĢIN “Comtés rhodaniens” apzīmētā produkta ģeogrāfiskajā apgabalā laika gaitā notikušās ģeoloģiskās norises ir radījušas galvenokārt māla un kaļķakmens augsnes, kas ir labi drenētas un ir labvēlīgas vīnogulāju audzēšanai, kāda tur ir iedibināta priekškalnos vai nogāzēs, kā arī vīnu, kuros izpaužas dažādu šķirņu primārie aromāti, ieguvei.

Tāpat arī šim apgabalam ir raksturīgs puskontinentālais klimats, kuru no dienvidiem ietekmē Vidusjūras klimats. Karstu dienu un pārsvarā vēsu nakšu mija vasarās gan vietējām, gan citu reģionu vīnogu šķirnēm ļauj sasniegt pilnīgu nogatavošanos, tādējādi saglabājot padevību, svaigumu un augļainumu.

Šie vīni, kuriem mezolīmenī piemīt Ronas reģiona personība, regulāri piedalās konkursos (Vispārējais Lauksaimnieku konkurss [Concours Général Agricole]), kuros tie saņem godalgas, ir iekļauti katalogā “Guide Hachette des vins” un ir neatņemama vietējo svētku un tūrisma pasākumu sastāvdaļa: vīnkopju ciematos, reģiona pilsētās (Liona, Valansa) vai vēl tālāk Francijas dienvidaustrumos (festivāls “Hors les vignes” Marseļā, kurā vienuviet tiek pulcināti vīni, šefpavāri un mākslinieki).

9.   Citi būtiski nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Comtés Rhodaniens” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu norādēm.

Ja vārdkopu “Indication géographique protégée” [aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde] aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de pays” [vietējais vīns], uz marķējuma atveido Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Saite ar produkta specifikāciju

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8b3ff145-7894-405a-a562-1b4863a7bf16

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/54

---

Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2022/C 286/13)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“IDIAZABAL”

ES Nr.: PDO-ES-0082-AM02-16.2.2021.

ACVN (X) AĢIN

1.   Nosaukums

“Idiazabal”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Idiazabal” siers ir presēts, nevārīts siers, ražots tikai no svaiga aitas piena, kas iegūts no Latxa un Carranzana šķirnes aitām, un nogatavināts vismaz 60 dienas. Sieram ir šādas īpašības: svars ir no 1 kg līdz 3,5 kg, augstums vismaz 8 cm līdz 12 cm un diametrs no 10 cm līdz 30 cm. Katram no šiem raksturlielumiem ir pieļaujama ±10 % pielaide. Siers var būt kūpināts.

Pienam nedrīkst pievienot nekādas vielas, izņemot pienskābes baktēriju ieraugu, lizocīmu, himozīnu un sāli.

Siers ir cilindriskas formas, ar gludu, cietu mizu gaiši dzeltenā krāsā vai kūpinātam sieram — tumši brūnā krāsā. Virsma (masas krāsa un caurumi) ir viendabīga, no ziloņkaula līdz salmu dzeltenai krāsai, ar dažiem maziem, neregulāras formas caurumiem. Pēc konsistences siers ir elastīgs un stingrs, samērā graudains. Organoleptiskajā ziņā tas izceļas ar stipri izteiktu aitas piena un glumenieka himozīna smaržu un ar līdzsvarotu garšu un spēcīgu aromātu, kuriem piemīt neliela sīvuma, skābenuma un, attiecīgā gadījumā, dūmojuma nianses. Tā izteiktās smaržas nianses pēc kumosa norīšanas ilgi saglabājas mutē.

Tauku saturs šajā sierā nedrīkst būt zemāks par 45 % no sausnas; kopproteīnu saturs ir vismaz 25 % no sausnas, bet sausnas saturam sierā jābūt ne zemākam par 55 %. Produkta pH ir 4,9–5,5.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Barība: Latxa un Carranzana šķirņu aitas parasti tiek atstātas ganībās gandrīz visu gadu. Atkarībā no gadalaika ganāmpulki tiek periodiski pārvietoti starp ielejas zemāko daļu un kalnu augšējām nogāzēm. Tā kā aitas praktiski visu gadu dzīvo dabiskā vidē, tad ziemā tās pamatā pārtiek no savvaļas veģetācijas mežos, kas atrodas zemāk nogāzēs, bet vasarā – augstajos zālājos. Ja apstākļi zālājos ir sarežģīti vai ja tas ir ieteicams dažu fizioloģisku iemeslu dēļ (laktācija), tad tās baro aplokā.

Izejvielas: izmanto Latxa un Carranzana šķirnes aitu svaigpienu, ko iegūst noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Pienam nedrīkst pievienot nekādas vielas, izņemot pienskābes baktēriju ieraugu, lizocīmu, himozīnu un sāli.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošanas, siera ražošanas un nogatavināšanas posmiem jānotiek noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā, t.i., visiem ražošanas posmiem ir jānotiek tā robežās.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Tirdzniecībā sieru “Idiazabal” var piedāvāt gan veselu, gan arī sagrieztu gabalos (porcijās).

Siera rituļus vai gabalus iepako tikai pēc tā nogatavināšanas, kuras minimālais ilgums ir 60 dienas.

Sieru drīkst sadalīt porcijās un attiecīgā gadījumā iepakot tikai noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tam ir divi iemesli.

Pirmkārt, sagriezta siera gabaliem vismaz divas puses paliek bez aizsargmizas. Tādējādi, ja “Idiazabal” siers ir pieejams porciju veidā, tad, lai saglabātu organoleptiskās īpašības, gabali jāiepako ļoti drīz pēc sagriešanas.

Otrkārt, pēc sagriešanas gabalos produkta autentiskuma un izcelsmes identifikācijas zīmes var pazust un vairs nebūt redzamas. Tāpēc tas ir jāsagriež porcijās un jāiepako ražošanas vietā, lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēts porcijās sadalītā produkta autentiskums.

Atkāpjoties no iepriekš minētā, “Idiazabal” sieru mazumtirdzniecības vietās var sagriezt porcijās, ja tas tiek darīts patērētāja priekšā pārdošanas laikā.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

“Idiazabal” sieram obligāti jābūt ar šādām identifikācijas zīmēm:

| — | kazeīna etiķete ar sērijas apzīmējumu un numuru, ko piestiprina posmā, kurā siera masu iepilda veidnēs vai presē. Šo etiķeti izdod pārvaldības struktūra; |
| --- | --- |

—

kazeīna etiķete ar sērijas apzīmējumu un numuru, ko piestiprina posmā, kurā siera masu iepilda veidnēs vai presē. Šo etiķeti izdod pārvaldības struktūra;

| — | tirdzniecības etiķetes, kuras izmanto, sieru laižot tirdzniecībā, un uz kurām jābūt aizsargātās cilmes vietas nosaukumam un logotipam.
  Attiecībā uz sieru, kas ražots tikai no tāda piena, kurš iegūts vienā saimniecībā, ACVN “Idiazabal” logotipam var pievienot vārdus “baserrikoa – de caserío” [no saimniecības]; |
| --- | --- |

—

tirdzniecības etiķetes, kuras izmanto, sieru laižot tirdzniecībā, un uz kurām jābūt aizsargātās cilmes vietas nosaukumam un logotipam.

Attiecībā uz sieru, kas ražots tikai no tāda piena, kurš iegūts vienā saimniecībā, ACVN “Idiazabal” logotipam var pievienot vārdus “baserrikoa – de caserío” [no saimniecības];

| — | saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem sieram izmantotās etiķetes neatkarīgi no tā, vai tas ir atstāts vesels vai sagriezts gabalos, ir jāuzliek ACVN reģistros reģistrētajās pienotavās; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem sieram izmantotās etiķetes neatkarīgi no tā, vai tas ir atstāts vesels vai sagriezts gabalos, ir jāuzliek ACVN reģistros reģistrētajās pienotavās;

| — | siera rituļiem jābūt ar kontroletiķeti, kurai ir atsevišķs sērijas apzīmējums un numurs un kura ir kodēta atkarībā no attiecīgā sertificējamā rituļa lieluma. Šai kontroletiķetei jābūt tādai, kurā ietilpst nosaukums “Idiazabal” un cilmes vietas nosaukuma logotips. Kontroletiķetes nosūta un kontrolē pārvaldības struktūra, un tās bez diskriminācijas ir pieejamas visiem uzņēmējiem, kuri tās pieprasa un pilda specifikācijas prasības. |
| --- | --- |

—

siera rituļiem jābūt ar kontroletiķeti, kurai ir atsevišķs sērijas apzīmējums un numurs un kura ir kodēta atkarībā no attiecīgā sertificējamā rituļa lieluma. Šai kontroletiķetei jābūt tādai, kurā ietilpst nosaukums “Idiazabal” un cilmes vietas nosaukuma logotips. Kontroletiķetes nosūta un kontrolē pārvaldības struktūra, un tās bez diskriminācijas ir pieejamas visiem uzņēmējiem, kuri tās pieprasa un pilda specifikācijas prasības.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst apvidi, kuros dabiskā kārtā audzē Latxa un Carranzana šķirnes aitas un kuri atrodas Alavas (Álava), Biskajas (Vizcaya), Gipuskojas (Guipúzcoa) un Navarras (Navarra) provincē, izņemot Roncal ielejas pašvaldības. Apgabals atrodas Pireneju pussalas ziemeļos starp 43o 27' un 41o 54' ziemeļu platumu un 1o 05' un 3o 37' rietumu garumu, skaitot no Griničas meridiāna.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ir saglabājušās pēdas, kas liecina par to, ka Latxa un Carranzana šķirnes aitas apgabalā ganītas jau aptuveni 2200 gadu pirms mūsu ēras. Daudzo gadu gaitā šo šķirņu aitas tādā mērā pielāgojušās apgabala apstākļiem, ka ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgās īpašības ir kļuvušas nepieciešamas šo šķirņu pareizai izkopšanai un pārvaldībai. Ražošanas apgabals ir sarežģīts kalnu reģions ar neapstrādātu un nelīdzenu reljefu, kas apgrūtina saziņu. Tas ir veicinājis aitkopības turpināšanu daudzās ielejās un augstienēs. Augsnes šeit ir bagātas ar augu barības elementiem, un to izskalošanos kavē klinšu daba, bet reizumis – arī kaļķakmens ieži augsnes horizontos; tās ir ļoti labas pļavu augsnes. Apgabala reljefa īpatnību dēļ klimats šeit ir dažāds: sākot no Atlantijas līdz Vidusjūras klimatam ar pārejas joslām, kuras rada kalnu grēdu veidotie šķēršļi. Hidroloģiskais tīkls reljefa dažādības un lielā nokrišņu daudzuma dēļ ir plašs un blīvs. Ir divi sateces baseini: Kantabrijas, kurā ieplūst ūdens no Biskajas (Vizcaya), Gipuskojas (Guipúzcoa) un Navarras (Navarra) ziemeļu ielejām, un Vidusjūras, kas aptver Alavu (Álava), Vidus Navarru (Navarra Media) un La Riveru (La Ribera). Augu valsts ziņā apgabals ir bagāts ar dabiskajām pļavām un ganībām. Labvēlīgi klimatiskie un augsnes apstākļi ir nodrošinājuši augtenes tādu higrofītu un subhigrofītu augu populāciju attīstībai, kuras raksturīgas jūras klimata ietekmē esošajai Basku Zemei un Navarras ziemeļiem.

Produkta specifika

“Idiazabal” siera organoleptiskās īpašības ir ļoti savdabīgas un stipri vien atšķiras no citu sieru īpašībām. Tās izpaužas produkta smaržas un garšas nianšu bagātībā; tās veiksmīgi papildina siera nelielais līdz vidēji izteiktais elastīgums un graudainums, kā arī vidēji līdz stipri izteiktais stingrums. Šim sieram ir stipra un paliekoša garša, kurā pilnīgi līdzsvarotās proporcijās jūtamas pienskābes, himozīna un grauzdējuma nianses, kas veido garšas un smaržas pamatu, kuru papildina neskaitāmas nianses, kas piešķir sieram izcili savdabīgu raksturu.

Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta specifiskajām īpašībām

“Idiazabal” siera gatavošanai lietotā piena specifiskās īpašības atkarīgas galvenokārt no to šķirņu aitām, kuras atļauts izmantot tā iegūšanai (Latxa un Carranzana). Šo aitu pielāgošanās noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam un vēsturiskā mijiedarbība starp vidi, aitām un ganiem rada nesaraujamu saikni, ar kuru izskaidrojama lielākā daļa “Idiazabal” siera specifisko īpašību. Latxa un Carranzana ir piena aitu šķirnes, ļoti izturīgas un apveltītas ar savvaļas dzīvniekiem raksturīgām īpašībām, pielāgojušās basku ganību lopkopībai, kā arī izplatības apgabala reljefam un vides ekoloģiskajām īpašībām.

Turklāt visas šīs ar dabisko vidi saistītās īpašības, kas mainās atkarībā no gadalaikiem, ganību veidiem, klimata u.c., izpaužas “Idiazabal” sierā, tāpēc, ka tas ir izgatavots no svaigpiena, kas nav apstrādāts karsējot. Piena karsēšana atceltu vai mazinātu garšas nianses, kas padara produktu tik atšķirīgu, un saista to ar šā reģiona senajām tradīcijām.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/DOP-Idiazabal-modificacion-menor.aspx

---

(1)  OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

---

| 27.7.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 286/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 286/57

---

Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 286/14)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā pēc šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Lumblija”

ES Nr.: PGI-HR-02809 – 28.10.2020

ACVN ( ) AĢIN (X)

1.   Nosaukums vai nosaukumi [ACVN vai AĢIN]

“Lumblija”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Lumblija” ir apaļa, salda maize, ko cep no mīklas ar ieraugu. No ārpuses tā ir tumši brūna, pārklāta ar varenik (sīrupu no vīnogu misas) vai brendiju un apkaisīta ar cukuru. Tai ir aromātiska smarža, ko nodrošina pievienotās garšvielas — kanēlis, krustnagliņas, muskatrieksts, koriandrs un anīss. Tai ir raksturīga un pilnīga riekstu un augļu garša, ko rada maizes cepšanai izmantotās izejvielas — mandeles, valrieksti, rozīnes, varenik un citrusaugļi, kā arī pievienoto garšvielu aromāts, un tas nodrošina harmonisku rezultātu.

Maizes iekšējā struktūra ir kompakta, bet mīksta, ar maziem rozīņu, mandeļu un valriekstu gabaliņiem, kas ir redzami šķērsgriezumā, bet ārējā tekstūra ir stingra.

Viens “Lumblija” maizes klaips sver 350–600 g.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

“Lumblija” mīklas pagatavošanai izmanto šādas izejvielas: smalkie kviešu milti, cukurs, olīveļļa, tauki vai sviests, varenik, mandeles, valrieksti, rozīnes, maltas krustnagliņas, kanēlis, muskatrieksts, koriandrs, anīss, citronu un apelsīnu miziņa, vaniļas cukurs, brendijs (ar rožu vai garšaugu garšu (travarica)), maizes raugs (svaigs vai sauss), piens, ūdens un sāls. Mīcot mīklu, var pievienot maltu ceratoniju.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Lumblija” mīklas gatavošana un cepšana ir ražošanas posmi, kas ir jāveic 4. punktā definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

“Lumblija” maizi pārdod nesagrieztu.

Iepakošanai ir jānotiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas definēts 4. punktā, lai saglabātu šā produkta, kas transportējot var tikt bojāts, specifiskās organoleptiskās īpašības un kvalitāti. Lai saglabātu svaigumu un sagatavotu maizi turpmākai pārvadāšanai, “Lumblija” maizi ievieto papīra vai plastmasas iepakojumā (celofānā). Lai maizi aizsargātu pret mehāniskiem bojājumiem, to var ievietot piemērotās kastēs.

3.6.   Īpaši noteikumi ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanai

Kad produktu laiž tirgū, produkta nosaukumam “Lumblija” ir jāizceļas vairāk nekā jebkādam citam uzrakstam fonta izmēra un veida ziņā.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

“Lumblija” ražošanas apgabals, sākot no mīklas sagatavošanas un beidzot ar cepšanu, ir visā Korčulas salā, kas ietver šādas kadastrā norādītas pašvaldības: Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula un Lumbarda.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Cēloņsakarība starp “Lumblija” un definēto ģeogrāfisko apgabalu pamatojas uz produkta reputāciju un sagatavošanas paņēmienu, kurā izmanto tradicionālu recepti, kas saglabāta līdz mūsdienām.

Pateicoties neparasti lielajai auglīgas zemes teritorijai (pēc Dalmācijas standartiem), viduslaikos lauksaimniecība kļuva par ekonomikas pamatu un galveno labklājības avotu Korčulas kopienā. Papildus vīnkoku un olīvkoku audzēšanai, lai iegūtu vīnogas, varenik un olīveļļu, vietējie iedzīvotāji arī iesaistījās augļkopībā (vīģes, mandeles, valrieksti un citrusaugļi) un graudu audzēšanā miltu ieguvei, — visas tās ir Korčulas salā ceptās, saldās “Lumblija” maizes oriģinālās sastāvdaļas. Cepot “Lumblija” maizi, svarīga sastāvdaļa, kas balstās uz senajām vīnkoku audzēšanas tradīcijām, ir varenik — reducēta vīnogu sula, kas pirms rūpnieciski ražotā baltā cukura bija svarīgs saldinātājs un ko izmantoja “Lumblija” cepšanā. Līdz tam, kad rozīnes sāka ražot rūpnieciski (žāvēšanas iekārtās), “Lumblija” cepšanai izmantoja arī rozīnes, kas iegūtas mājsaimniecībās, kuru vīna dārzos bija vairākas bezsēklu vīnogu šķirnes.

Tradicionālo saldo “Lumblija” maizi cep pirms Visu svēto dienas, un to dara tikai Korčulas salā, jo īpaši Vela Luka, Blato un Smokvica pilsētu apkaimē, bet jaunākos laikos arī citās salas daļās. Šo dienu pirmoreiz svinēja 4. gadsimtā, Romas impērijas laikā. Korčulas salā ir saglabāts viens no veidiem, kā svinēt Visu svēto dienu, proti, paraža apmainīties ar dāvanām, ko sauc par kol(e)inde. Senos laikos saimnieces gatavotu īpašu dāvanu, kurā būtu saldā “Lumblija” maize un tādi rudens augļi un rieksti kā žāvētas vīģes, mandeles, citrusaugļi un vīnogas, ko bērni piedāvātu saviem krustvecākiem un savas paplašinātās ģimenes locekļiem. Korčulas salas Blato pašvaldībā jau kopš 14. gadsimta atrodas Visu svēto draudzes baznīca, un tāpēc gadsimtiem senā tradīcija un ieraža cept “Lumblija” maizi uz Visu svēto dienu ir saglabāta līdz mūsdienām. Arī “Lumblija” maizes tradicionālais cepšanas paņēmiens un recepte ir saglabājusies līdz mūsdienām.

Jau kopš seniem laikiem “Lumblija” maize ir cepta pēc tradicionālas Korčulas salas saimnieču receptes. Tomēr ar recepti vien ir par maz, svarīgas ir arī prasmes un pieredze šīs saldās maizes cepšanā, kā arī zināšanas, kā noteikt un panākt, lai vajadzīgās sastāvdaļas būtu ideālās proporcijās. Līdzīgi, kurinot krāsnis, bija būtiski zināt, kā panākt īsto cepšanas temperatūru. Bija nepieciešama prasme un pieredze, kā ar rokām mīcīt mīklu un kā noteikt, cik ilgi tai ir jārūgst un cik ilgi ir jācep maize. Māksla ir izcept “Lumblija” maizi tā, lai tā būtu labi izcepta, bet sulīga, ne sausa. Tradicionālā recepte, pēc kuras Korčulas salas sievietes cepa “Lumblija” maizi, ir nodota no vienas paaudzes citai un saglabāta līdz mūsdienām, un — atkarībā no salas daļas — ir divas plaši izmantotas metodes, kā gatavot “Lumblija”.

“Lumblija” maizi cep tradicionālā veidā pēc tradicionālas receptes, kas mutvārdos nodota no vienas paaudzes citai Korčulas salā.

Ir divi tradicionāli, plaši izplatīti veidi, kā sagatavot mīklu un cept “Lumblija” maizi. Pirmajā gadījumā mīklu gatavo, izmantojot visas sastāvdaļas un 1 kg miltu, bet otrajā gadījumā — 3 kg miltu. Līdzīgi, arī mīcot un formējot mīklu pēc 1. tradicionālās metodes (izmanto 1 kg miltu), mīklai kā sastāvdaļu uzreiz pievieno visu rauga daudzumu un ļauj rūgt, līdz tās apjoms palielinās divas reizes. Savukārt saskaņā ar 2. tradicionālo metodi (izmanto 3 kg miltu) otru rauga daļu pievieno vēlāk, kad mīklas apjoms jau pirmoreiz ir dubultojies pēc pirmās rauga daļas pievienošanas. Turklāt 1. tradicionālajā metodē kā sastāvdaļu neizmanto maltu ceratoniju, bet 2. tradicionālajā metodē to pievieno kā vienu no sastāvdaļām. Visbeidzot, anīsa sēklas saskaņā ar 1. tradicionālo metodi tieši iejauc mīklā kā sastāvdaļu, bet saskaņā ar 2. tradicionālo metodi vispirms izšķīdina remdenā ūdenī.

“Lumblija” ir unikāls produkts ne tikai tāpēc, ka tā gatavošanai izmanto daudz sastāvdaļu, bet arī tāpēc, ka daudzas mīklai pievienotās sastāvdaļas pirms tam intensīvi sagatavo, kā arī pašas mīklas gatavošana ir īpaša. Tieši tāpēc “Lumblija” gatavošanas posmi atšķiras no ierastajiem līdzīgu produktu gatavošanas posmiem. Visu sastāvdaļu daudzveidība, pilnība un bagātība un to svars visā gatavošanas procesā (piem., varenik mērcētas rozīnes, noteiktais tauku, jo īpaši olīveļļas, daudzums, noteiktais riekstu daudzums, noteiktais cukura daudzums, kā arī pati varenik misa, kurai ir īpaša struktūra un blīvums) neļauj mīklai ātri un viegli uzrūgt. Pievienoto sastāvdaļu svara dēļ mīkla rūgst vairākas reizes un rūgšana ir daudz garāka nekā līdzīgu produktu gadījumā (mīklu ieteicams atstāt uzrūgt no vakara līdz rītam). Tā rezultātā “Lumblija” maizes gatavošanai ir vajadzīgs īpaši ilgs laiks, bet tieši tāpēc gatavajam produktam piemīt tā īpašās iezīmes, t. i., kompakta, bet mīksta tekstūra, ko šķērsgriezumā lielā mērā bagātina rieksti un rozīnes; raksturīgā riekstu un augļu garša, kā arī bagātīgs un pilnīgs aromāts, ko panāk, rūpīgi kombinējot pievienotās garšvielas pareizajās proporcijās. “Lumblija” ir produkts, kas atspoguļo Korčulas salas ekonomisko labklājību un kvalitatīvo izejvielu daudzveidību, un tas ir atšķirīgs, pateicoties īpašajai receptei un dažādajām tā izgatavošanā izmantotajām sastāvdaļām. Tās ir tās pašas sastāvdaļas, kas piešķir “Lumblija” maizei tās īpašo aromātisko riekstu un augļu garšu un smaržu, bet šā produkta gatavošanai vajadzīgās prasmes nodrošina tā īpašo iekšējo kompakto tekstūru.

Daudzi salas iedzīvotāji ir publicējuši pavārgrāmatās dažādus “Lumblija” maizes tradicionālās receptes un gatavošanas paņēmiena variantus (F. Mandić, Luškajića i pića, 2009, 244. un 245. lpp.; Kaštropil-Culić, 1995, Blatska trpeza, 134. lpp.). Nesaraujamā saikne starp “Lumblija” gatavošanu un Korčulas salas tradīcijām ir atspoguļota arī 2012. gada publikācijā Zapisi Danijela Kneževića un 2016. gadā izdotajā Frank Mirošević grāmatā “Povjerenje ili zaborav”, kurā autors apraksta, cik grūti ir izcept “Lumblija” maizi (F. Mirošević Dubaj, 2016, Povjerenje ili zaborav, 11. lpp.).

Pirmie rakstveida pierādījumi par vārda “Lumblija” lietošanu ir 1881. gada publikācijā Slovinac, kur rakstā ar nosaukumu “Nekoliko riječi u čakavštini” tā autors S. Castrapelli aprakstīja “Lumblija” maizi kā “saldu maizi, ko cep no miltiem, varenik, safrāna un kanēļa laikā, kad svin Visu svēto dienu” (S. Castrapelli, 9 Slovinac Nr. 20, 1881, Nekoliko riječi u čakavštini, 418. un 419. lpp.).

Vēsture ir devusi papildu iemeslu “Lumblija” maizes cepšanas tradīcijas saglabāšanai. Daudzie emigranti, kuri bija spiesti doties prom no salas, ēda šo maizi savos garajos ceļojumos ar kuģi. Tāpēc “Lumblija”, kas saglabā savu svaigo garšu un smaržu vēl ilgi pēc maizes izņemšanas no salas saimnieču krāsnīm, ir ne tikai ikdienas uzkoda, bet simbolizē arī saikni ar dzimto zemi. Projekts “4 salas / 4 vietas / 4 receptes” tika izstrādāts saistībā ar 20. gadsimta sākuma emigrācijas vilni. Tajā veido saiknes un informē par četriem tradicionāliem ēdieniem no četrām vietām, no kurām minētajā laikposmā bija liela mēroga emigrācija. Korčula piedalījās šajā projektā ar “Lumblija” maizi, par ko 2018. gada oktobrī HRT (Horvātijas radio un televīzija) ziņoja žurnāla programmā Priče iz Hrvatske.

Korčulas salā notiek vairāki pasākumi, kas nepārprotami liecina par “Lumblija” labo reputāciju, kā arī tiek atbalstīta šīs tradicionālās saldās maizes cepšanas tradīcija un ieraža, sākot jau ar pašu pirmo Kumpanijas bruņinieku biedrības Kućna zabava (svētku namu) Blato pašvaldībā. 1927. gadā dibinātās Kumpanijas bruņinieku biedrības statūtos ir norādīta tās “misija atbalstīt un cept “Lumblija” maizi”. Šī biedrība regulāri organizē “mājas ballītes”, kas ir vakara pasākumi, kuros pasniedz Blato ēdienus (ko vietējie iedzīvotāji sauc par spiza) un desertus un kurus palīdz organizēt viesi, atnesot tipiskus Blato ēdienus. Šos vakarus tradicionāli organizē februāra pirmajā piektdienā, un pierakstos par tiem kā ēdiens bieži tiek minēta “Lumblija” maize, ko viesi paņem līdzi (Kumpanijas bruņinieku biedrības arhīvs; 1956, 1972, 1974, 1985). “Lumblija” maizes cepšanas tradīcija ir ne tikai saglabājusies līdz mūsdienām salas mājsaimniecībās, bet Korčulā arī notiek “Lumblija” maizes cepšanas konkursi (jo īpaši salas rietumos), kā arī degustācijas un iepazīstināšana ar salas tradicionālajiem ēdieniem. Savukārt bērnudārzos, sākumskolās un vidusskolās, pansionātos un sociālās aprūpes mājās, kā arī dažādo salas asociāciju biedriem rīko “Lumblija” maizes cepšanas darbnīcas. “Lumblija” maizes svētīšanas un degustācijas pasākums jau 25 gadus notiek oktobra pēdējā svētdienā, kad “Lumblija” maize, ko cep Blato vidusskolas skolēni savu skolotāju un vecāku vadībā, tiek svētīta un nogaršota Plokata laukumā Blato.

Dažādi notikumi, ko organizē ārpus Korčulas salas, apliecina “Lumblija” maizes labo reputāciju. Piemēram, “Lumblija” tika uzdāvināta daudziem horvātu un ārvalstu apmeklētājiem Labās pārtikas festivālā, ko 2016. gadā organizēja Dubrovnikas pilsētas Tūrisma padome.

Arī 2016. gadā Noćnjak — starptautiskā notikumā, kuru organizēja Bol pilsētā Brač salā un kurā piedalās olīvu un eļļas ražotāji, — “Lumblija” saņēma balvu kā labākais pārtikas produkts.

“Lumblija” maizi arī bieži piedāvā Horvātijas un ārvalstu mediju pārstāvjiem dažādos pasākumos un īpašās prezentācijas, gastronomiskos tirdziņos un preses konferencēs.

“Lumblija” un tās specifiskais ražošanas paņēmiens bieži ir atspoguļoti dažādās gastronomijas tīmekļa vietnēs, uzsverot tās nesaraujamo saikni ar Korčulas salu (Vilicom kroz Hrvatsku, “Lumblija: Imamo recept za mirisan kolač s otoka Korčule koji se sprema za blagdan Svih Svetih”, 29.10.2021.; Dobra hrana, “Korčulanska lumblija recept star 200 godina: Kolač vezan uz ljubavnu priču Korčulanke i francuskog vojnika!”, 20.10.2018.).

Šo salas delikatesi piedāvā viesiem dažādos publiskos pasākumos visa gada garumā vai dāvina kā tipisku gastronomijas delikatesi no Korčulas salas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Lumblija_specifikacija_proizvoda10032022.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---