# Euroopa Liidu C 246/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 246 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik29. juuni 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 246

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik29. juuni 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 246/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 246/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 246/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET) (
  1
  )

1

1

2022/C 246/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 246/03 | Euro vahetuskurss — 28. juuni 2022 | 3 |
| | Kontrollikoda |
| 2022/C 246/04 | Eriaruanne 16/2022 — Ühise põllumajanduspoliitika andmed – suurandmete potentsiaali ei ole poliitika hindamiseks ära kasutatud | 4 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 246/03

Euro vahetuskurss — 28. juuni 2022

3

Kontrollikoda

2022/C 246/04

Eriaruanne 16/2022 — Ühise põllumajanduspoliitika andmed – suurandmete potentsiaali ei ole poliitika hindamiseks ära kasutatud

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 246/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 246/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 7 |
| 2022/C 246/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 12 |
| 2022/C 246/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 246/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 246/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

7

2022/C 246/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

12

2022/C 246/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

19

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Parandus Komisjoni teatise Taristu kliimakindluse tagamise tehnilised suunised aastateks 2021–2027 parandus ( ELT C 373, 16.9.2021 ) | 24 |

Parandused

Parandus Komisjoni teatise Taristu kliimakindluse tagamise tehnilised suunised aastateks 2021–2027 parandus ( ELT C 373, 16.9.2021 )

( ELT C 373, 16.9.2021 )

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10782 – PLD / NBIM / SANT BOI DE LLOBREGAT ASSET)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 246/01)

23. juunil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10782 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10782 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10723 – BROOKFIELD / JINDAL GROUP / JINDAL PLASTIC FILMS BUSINESS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 246/02)

21. juunil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10723 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10723 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/3

---

Euro vahetuskurss (1)

28. juuni 2022

(2022/C 246/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0561 |
| JPY | Jaapani jeen | 143,67 |
| DKK | Taani kroon | 7,4394 |
| GBP | Inglise nael | 0,86350 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6543 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0101 |
| ISK | Islandi kroon | 139,50 |
| NOK | Norra kroon | 10,3370 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,726 |
| HUF | Ungari forint | 398,55 |
| PLN | Poola zlott | 4,6905 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9443 |
| TRY | Türgi liir | 17,5891 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5210 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3565 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,2880 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6822 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4645 |
| KRW | Korea vonn | 1 361,75 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,9072 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0775 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5320 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 669,91 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6432 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,850 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,154 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,5308 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,0880 |
| INR | India ruupia | 83,4080 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0561

JPY

Jaapani jeen

143,67

DKK

Taani kroon

7,4394

GBP

Inglise nael

0,86350

SEK

Rootsi kroon

10,6543

CHF

Šveitsi frank

1,0101

ISK

Islandi kroon

139,50

NOK

Norra kroon

10,3370

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,726

HUF

Ungari forint

398,55

PLN

Poola zlott

4,6905

RON

Rumeenia leu

4,9443

TRY

Türgi liir

17,5891

AUD

Austraalia dollar

1,5210

CAD

Kanada dollar

1,3565

HKD

Hongkongi dollar

8,2880

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6822

SGD

Singapuri dollar

1,4645

KRW

Korea vonn

1 361,75

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,9072

CNY

Hiina jüaan

7,0775

HRK

Horvaatia kuna

7,5320

IDR

Indoneesia ruupia

15 669,91

MYR

Malaisia ringit

4,6432

PHP

Filipiini peeso

57,850

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,154

BRL

Brasiilia reaal

5,5308

MXN

Mehhiko peeso

21,0880

INR

India ruupia

83,4080

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/4

---

Eriaruanne 16/2022

„Ühise põllumajanduspoliitika andmed – suurandmete potentsiaali ei ole poliitika hindamiseks ära kasutatud“

(2022/C 246/04)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 16/2022: „Ühise põllumajanduspoliitika andmed – suurandmete potentsiaali ei ole poliitika hindamiseks ära kasutatud“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=61415

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 246/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Orange Belgium S.A. („OBE“, Belgium), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Orange S.A. („Orange“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Orange Belgium S.A. („OBE“, Belgium), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Orange S.A. („Orange“, Prantsusmaa),

| — | VOO S.A. („VOO“, Belgia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Nethys SA („Nethys“, Belgia), mille üle omakorda on valitsev mõju ettevõtjal Enodia SC („Enodia“, Belgia), |
| --- | --- |

—

VOO S.A. („VOO“, Belgia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Nethys SA („Nethys“, Belgia), mille üle omakorda on valitsev mõju ettevõtjal Enodia SC („Enodia“, Belgia),

| — | ettevõtja Société Intercommunale pour la Diffusion de la Télévision („Brutélé“, Belgia) telekommunikatsiooni-, meedia- ja tehnoloogiaalane tegevus. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Société Intercommunale pour la Diffusion de la Télévision („Brutélé“, Belgia) telekommunikatsiooni-, meedia- ja tehnoloogiaalane tegevus.

Orange omandab OBE kaudu ettevõtjate VOO ja Brutélé üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Orange: üleilmne telekommunikatsioonioperaator, kelle ettevõte Belgias on OBE. Ta osutab jaeklientidele mobiilsideteenuseid oma mobiilsidevõrgu ja püsivõrgu telekommunikatsiooniteenuseid teiste ettevõtjate võrkude kaudu, |
| --- | --- |

—

Orange: üleilmne telekommunikatsioonioperaator, kelle ettevõte Belgias on OBE. Ta osutab jaeklientidele mobiilsideteenuseid oma mobiilsidevõrgu ja püsivõrgu telekommunikatsiooniteenuseid teiste ettevõtjate võrkude kaudu,

| — | VOO: peamiselt Belgia Valloonia piirkonnas tegutsev kaabellevioperaator, kes osutab jaeklientidele püsivõrgu telekommunikatsiooniteenuseid ja mobiilsideteenuseid teiste ettevõtjate võrkude kaudu, |
| --- | --- |

—

VOO: peamiselt Belgia Valloonia piirkonnas tegutsev kaabellevioperaator, kes osutab jaeklientidele püsivõrgu telekommunikatsiooniteenuseid ja mobiilsideteenuseid teiste ettevõtjate võrkude kaudu,

| — | Brutélé: kaabellevioperaator, kes tegutseb Belgias peamiselt Brüsseli piirkonnas ja teatavates Valloonia piirkonna omavalitsusüksustes, pakkudes püsivõrgu telekommunikatsiooniteenuseid oma võrgu kaudu. |
| --- | --- |

—

Brutélé: kaabellevioperaator, kes tegutseb Belgias peamiselt Brüsseli piirkonnas ja teatavates Valloonia piirkonna omavalitsusüksustes, pakkudes püsivõrgu telekommunikatsiooniteenuseid oma võrgu kaudu.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10663 – ORANGE / VOO / BRUTÉLÉ

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/7

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 246/06)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Cadillac“

PDO-FR-A0686-AM03

Teate kuupäev: 1.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2.   Pakendamine

Tootespetsifikaadi IX osa punkti 3 alapunktis a on lisatud võimalus pakendada veine kuni viieliitristesse hermeetilistesse vaakumpakenditesse.

See muudatusettepanek tehti selleks, et suurendada võimalusi pakendite alal eesmärgiga rahuldada paremini nõudlust, eelkõige toitlustussektoris.

Muudetud on koonddokumendi punkti 9.

3.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4.   Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Cadillac

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Nimetust „Cadillac“ kasutatakse ainult valgete vaiksete veinide puhul.

Nendel veinidel on järgmised omadused:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 15 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritava suhkru sisaldus on võrdne või suurem kui 51 g/l. |
| --- | --- |

—

fermenteeritava suhkru sisaldus on võrdne või suurem kui 51 g/l.

Need jääksuhkrusisaldusega vaiksed valged veinid pärinevad valdavalt sortidest ’Sémillon B’ (valge), ’Sauvignon B’ (valge), ’Sauvignon gris G’ (hall) ja ’Muscadelle B’ (valge).

Laagerdumisel muutub nende kuldne värvus kergelt merevaigukollaseks. Nendel veinidel on noorena sageli valgete puuviljade aroom ja lillelõhn, laagerdudes tekivad tihti sukaadi ja tsitruseliste aroom, milles mõnikord on grillitud noote, kui veini on laagerdatud vaatides. Nendes tasakaalustatud veinides on ühendatud mahedus elegantsiga, kusjuures maitse püsib kaua suus. Tegemist on suurte säilitusveinidega.

Minimaalne üldhappesus ja maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus vastavad Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud piirmääradele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 19 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

19

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Konkreetne veinivalmistustava

Rikastamine kuivsuhkurdamise teel või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega ei tohi tuua kaasa seda, et üldalkoholisisaldus pärast rikastamist on üle 15 mahuprotsendi. Veini tootmiseks ette nähtud viinamarjavirde osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 10 protsendi ulatuses kangendatava virde mahust. See võib teha võimalikuks üldalkoholisisalduse suurenemise kuni 19 mahuprotsendini.

2.   Tihedus ja suurus

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla laiem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,80 meetri.

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9). Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid: üheõlaline või kaheõlaline või segatüüpi Guyot’ meetod või lõikamismeetod „cots“ (lühivõrsed), Royat’ nöörpuu vorm, lehvikukujuliselt või lõikamismeetod „astes“ (pikad võrsed) kuni 12 pungaga taime kohta.

3.   Saagikoristus

Viljelustava

Veinid on saadud viinamarjadest, mis on koristatud üleküpsena (väärishallitusega ja/või viinapuudel kuivatatud). Veine valmistatakse üksnes viinamarjadest, mis on koristatud käsitsi üksteisele järgnevate sortimistega.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 40 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

40 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine, laagerdamine ja pakendamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (vastavalt 1. jaanuari 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile): Baurech, Béguey, Cadillac, Capian, Cardan, Donzac, Gabarnac, Haux, Langoiran, Laroque, Lestiac-sur-Garonne, Monprimblanc, Omet, Paillet, Rions, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Semens, Tabanac, Le Tourne, Verdelais ja Villenave-de-Rions.

7.   Veiniviinamarjasordid

’Muscadelle B’ (hele)

’Semillon B’ (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Cadillac“ geograafilist piirkonda iseloomustab üsna ebatasane reljeef, mis mõnikord on järsk (kõrged kohad ulatuvad 120 meetri kõrguseni). Paljud Garonne’i lisajõed, mis on oma sängi uuristanud lubjakivipinnasesse, kuivendavad seda tervikut väga hästi. Veini „Cadillac“ geograafiline piirkond, kus on parasvöötmeline kliima ning Garonne’i jõe oru ja Atlandi ookeani kevadisi külmi pehmendavad mõjud, ulatub põhjast lõunasse umbes 30 kilomeetrit, kusjuures keskel on Cadillaci bastide, mis asetseb Bordeaux’st 40 kilomeetri kaugusel ja mis on andnud veinile oma nime. See puudutab Gironde’i departemangu 22 kommuuni Garonne’i ääres, mille territooriumil on tasandikke, mäejalameid, mäenõlvu ja platoosid. See territoorium on lahutamatu osa nimetuse „Premières Côtes de Bordeaux“ lõunapoolsest osast Garonne’i paremal kaldal, mis asub Bordeaux’ eeslinnadest ülesvoolu ja nendest kagus, kuid ei puuduta Sainte-Croix-du-Mont’ ja Loupiaci kommuune.

Geograafilises piirkonnas on sügisele omane mesokliima. Garonne’i jõekäärudest tõusvate hommikuudude niiskus vaheldub väga kuumade ja päikeseliste perioodidega nendel hea asetustega mäenõlvadel. See soodustab hea asetusega nõlvadel seda, et viinamarjade kestadel tekib väärishallitus (Botrytis cinerea) – mikroskoopiline seen, mis annab kuulsaid liköörveine erilistes ökoloogilistes tingimustes.

Peale kaasaegsetel lammialadel paiknevate maatükkide ei jää mingit liiki konkreetsed mullad a priori tootmispiirkonnast välja. Välja jäävad siiski orupõhjad, kui ojade ääres või läheduses paiknevatel maatükkidel ei ole kallakut või need on kumerad, mis ei võimalda veel kergesti ära voolata. Samuti ei piiritleta nimetuse alla looduslikult halvasti kuivendatavaid hüdromorfseid maatükke. Välja jäävad väga tiheda linnastumisega alad, kus ei ole taimestikku.

Maastikku iseloomustab mitut liiki võsa. Orupõhjade metsad, mis moodustavad ojadega paralleelse riba ja kus ei ole ajalooliselt viinamarju kasvatatud, jäävad tootmispiirkonnast välja. Vanad lehtpuumetsad on veini „Cadillac“ maastiku lahutamatu osa ning jäävad samuti välja.

Selline piiritlemine eeldab, et istandust hallatakse optimaalselt, kontrollides võimsust ja tootmispotentsiaali. Veini „Cadillac“ valmistatakse üliküpsetest viinamarjadest. Sel eesmärgil on kobarate arv taime kohta piiratud. Istutustihedus on üsna suur ja maksimaalne koormus maatükil on enne üleküpsemist piiratud. Hahkhallitusega kaetud küpsed viinamarjad kuivavad aeglaselt ning koguvad suhkruid ja maitset. Seejärel valivad korjajad need küpsenud viljad käsitsi taim taime haaval välja: see on esimene sortimine. Sellele järgneb veel kaks, kolm või enam sortimist, mille määrab ära ilmastikutingimuste vaheldumine, mis soodustab seene arengut ja viinamarjade kontsentreeritust. Pressitud viinamarjad käärivad seejärel väga aeglaselt, nende rikkalikkus peatab veel suhkruid täis veinide käärimise loomulikult, kui alkoholisisaldus tapab kääritusaine.

Need jääksuhkrusisaldusega vaiksed valged veinid pärinevad valdavalt sortidest ’Sémillon B’ (valge), ’Sauvignon B’ (valge), ’Sauvignon gris G’ (hall) ja ’Muscadelle B’ (valge).

Laagerdumisel muutub nende kuldne värvus kergelt merevaigukollaseks. Nendel veinidel on noorena sageli valgete puuviljade aroom ja lillelõhn, laagerdudes tekivad tihti sukaadi ja tsitruseliste aroom, milles mõnikord on grillitud noote, kui veini on laagerdatud vaatides. Nendes tasakaalustatud veinides on ühendatud mahedus elegantsiga, kusjuures maitse püsib kaua suus. Tegemist on suurte säilitusveinidega.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 15. märtsini.

Veinide põhiomaduste ja ehtsuse säilitamiseks pakendatakse veinid klaaspudelitesse või hermeetiliselt suletud vaakumpakenditesse mahutavusega kuni viis liitrit. Pakendamine peab toimuma viinamarjade töötlemise ja veini laagerdamise kohas.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise, laagerdamise ja pakendamise erandina, koosneb järgmistest Gironde’i departemangu kommuunidest vastavalt ametlikule geograafilisele koodile 1. jaanuari 2021. aasta seisuga: Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bouliac, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Cambes, Camiac-et-Saint-Denis, Camblanes-et-Meynac, Camiran, Carignan-de-Bordeaux, Casseuil, Castelviel, Castres-Gironde, Caudrot, Cénac, Cérons, Cessac, Coirac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Frontenac, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Ladaux, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Loupes, Loupiac Lugaignac, Lugasson, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Montignac, Morizès, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Quinsac, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-André-du-Bois, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint Laurent du Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Vincent-de-Paul, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Foy-la-Longue, Sallebœuf, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Targon, Tizac-de-Curton, Toulenne, Tresses ja Virelade.

Osaliselt hõlmatud kommuunid:

Castets’ ja Castilloni puhul endine Castets-en-Dorthe’i kommuun pärast selle liitmist Castillon-de-Castets’ kommuuniga 1. jaanuaril 2017.

Märgistus: mittekohustuslik teave

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

Märgistus: suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“.

Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide kõrgusest või laiusest.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-dea6e836-191b-42a7-b58d-c62e78a39b38

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 246/07)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Coteaux du Loir“

PDO-FR-A0299-AM01

Teate kuupäev: 1.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjaliku konsulteerimise lõpuleviimise kuupäev 15. detsember 2021 kanti selle pädeva riikliku komitee koosolekute loetellu, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks maatükid, mis sobivad selle kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4.   Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Coteaux du Loir

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti.

Roosadel veinidel, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on üle 12 g/l, on minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 12,5 mahuprotsenti.

Pärast pakendamist vastavad veinid järgmistele analüütilistele standarditele. Kuivade roosade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 8 grammi liitri kohta.

| — | Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus. |
| --- | --- |

—

Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus.

| — | Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui: – 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; – 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui: – 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; – 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Valgete ja roosade veinide anhüdriidi kogusisaldus on sätestatud liidu õigusaktides.

Roosad veinid on kerged, peene ja värske lõhna- ja maitsebuketiga. Nende värvus on kahvatu, sageli on selles lõheroosasid helke. Lõhnabukett on külluslik ja selles domineerib tihti pipralõhn. Maitse on kerge ja peen.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punaste veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9,5 mahuprotsenti. Pärast pakendamist vastavad veinid järgmistele analüütilistele standarditele.

| — | Punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 2 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Punaste veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 2 grammi liitri kohta.

| — | Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus. |
| --- | --- |

—

Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus.

| — | Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui: – 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; – 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui: – 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; – 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini.

Malolaktiline käärimine on punaste veinide puhul lõpule jõudnud, nende õunhappesisaldus on kuni 0,3 grammi liitri kohta pakendamisetapis.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad punaste veinide puhul liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele.

Rubiinpunase värvusega punaste veinide lõhna- ja maitsebukett on keerukas, selles on tavaliselt ülekaalus vürtsikad aroomid, mis on seotud väga küpsete punaste marjade lõhnaga.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Valge veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti. Valgetel ja roosadel veinidel, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on üle 12 g/l, on minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 12,5 mahuprotsenti.

Pärast pakendamist vastavad veinid järgmistele analüütilistele standarditele.

Kuivade valgete veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 8 grammi liitri kohta.

| — | Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus. |
| --- | --- |

—

Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus.

| — | Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui: – 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; – 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

—

Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui: – 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; – 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Valgete veinide anhüdriidi kogusisaldus on sätestatud liidu õigusaktides.

Valged veinid on üldiselt kuivad ja sellisel juhul peab märgistusel kindlasti olema sõna „sec“. Noorena on neil sageli puuvilja- ja lillearoom. Neil on potentsiaal, mis väljendub vananemises. Kui veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid, on nende komplekssus üldiselt suurem ja säilimisvõime parem, ulatudes isegi mitmekümne aastani. Siis ei ole harvad eksootiliste puuviljade intensiivsemad või pähklite mahedamad noodid, mis avalduvad tihti ajapikku.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

| 1. | Konkreetne veinivalmistustava |
| --- | --- |

1.

Konkreetne veinivalmistustava

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Punaste veinide puhul on lubatud kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 protsenti. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Igasugune rikastamine on keelatud veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on üle 12 grammi liitri kohta. Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maa- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

| 2. | Viljelustava






  — | Viljelustavad






  a) | Istutustihedus Puude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta ning ridadevaheline kaugus peab olema kuni 2 meetrit. Sama rea viinapuude vaheline kaugus on kuni 1 meeter. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Viljelustava

—

Viljelustavad

a)

Istutustihedus Puude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta ning ridadevaheline kaugus peab olema kuni 2 meetrit. Sama rea viinapuude vaheline kaugus on kuni 1 meeter.

| b) | Viinapuude lõikamise nõuded |
| --- | --- |

b)

Viinapuude lõikamise nõuded

| — | Üldsätted: viinapuid lõigatakse nii, et jäetakse kuni 11 punga puu kohta. Veiniviinamarjasortide ’Cot N’ (tume), ’Gamay N’ (tume), ’Grolleau N’ (tume) ja ’Pineau d’Aunis N’ (tume) puhul (üle 40-aastased või vanemad viinapuud) lõigatakse puid nii, et jäetakse lühikesed võrsed; igal lühivõrsel on kuni kolm punga. Sort ’Cabernet franc N’: – viinapuid lõigatakse üheõlalise Guyot’ meetodil, jättes ühe pika võrse kuni seitsme pungaga ja kaks lühikest võrset kuni kahe pungaga. |
| --- | --- |

—

Üldsätted: viinapuid lõigatakse nii, et jäetakse kuni 11 punga puu kohta. Veiniviinamarjasortide ’Cot N’ (tume), ’Gamay N’ (tume), ’Grolleau N’ (tume) ja ’Pineau d’Aunis N’ (tume) puhul (üle 40-aastased või vanemad viinapuud) lõigatakse puid nii, et jäetakse lühikesed võrsed; igal lühivõrsel on kuni kolm punga. Sort ’Cabernet franc N’: – viinapuid lõigatakse üheõlalise Guyot’ meetodil, jättes ühe pika võrse kuni seitsme pungaga ja kaks lühikest võrset kuni kahe pungaga.

| — | Erisätted: sort ’Pineau d’Aunis N’ (üle 40-aastased viinapuud): – viinapuid lõigatakse üheõlalise Guyot’ meetodil, jättes ühe pika võrse kuni seitsme pungaga ja kaks lühivõrset kuni kahe pungaga; valge sort ’Chenin B’ – viinapuud lõigatakse lühikeseks, võrseid kärbitakse nii, et igal viinapuul oleks kuni 13 punga; igal lühivõrsel on kuni kolm punga. |
| --- | --- |

—

Erisätted: sort ’Pineau d’Aunis N’ (üle 40-aastased viinapuud): – viinapuid lõigatakse üheõlalise Guyot’ meetodil, jättes ühe pika võrse kuni seitsme pungaga ja kaks lühivõrset kuni kahe pungaga; valge sort ’Chenin B’ – viinapuud lõigatakse lühikeseks, võrseid kärbitakse nii, et igal viinapuul oleks kuni 13 punga; igal lühivõrsel on kuni kolm punga.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 65 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

65 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning valmistamine ja laagerdamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil (loetelu on koostatud 2021. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) põhjal.

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan, Villebourg; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Bueil-en-Touraine, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan, Villebourg;

| — | Sarthe’i departemang: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (Poncé-sur-le-Loiri ja Ruillé-sur-Loiri delegeeritud kommuuni territooriumi puhul), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé. |
| --- | --- |

—

Sarthe’i departemang: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay, Flée, Lhomme, Loir en Vallée (Poncé-sur-le-Loiri ja Ruillé-sur-Loiri delegeeritud kommuuni territooriumi puhul), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | ’Cabernet franc N’ (tume) |
| --- | --- |

’Cabernet franc N’ (tume)

| | ’Chenin B’ (hele) |
| --- | --- |

’Chenin B’ (hele)

| | ’Cot N’ (tume) – ’Malbec’ |
| --- | --- |

’Cot N’ (tume) – ’Malbec’

| | ’Gamay N’ (tume) |
| --- | --- |

’Gamay N’ (tume)

| | ’Grolleau N’ (tume) |
| --- | --- |

’Grolleau N’ (tume)

| | ’Pineau d’Aunis N’ (tume) |
| --- | --- |

’Pineau d’Aunis N’ (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond laiub kolme provintsi, Touraine’i, Maine’i ja Anjou piiril, Tours’i linnast umbes 40 km põhja pool, umbes 30 km ulatuses mõlemal pool Loiri ja selle lisajõgede orge. Selles kohas tekitavad Loir ja selle lisajõed platoo, mis asetseb umbes 100 meetri kõrgusel, ning 50 meetri sügavusi orge. Neid orge ääristavad kaljud, mis on orienteeritud peamiselt idast läände ja teiseks põhjast lõunasse. Nendesse kaljudesse kaevatud keldrid ulatuvad 15–20 meetri sügavusele maa alla ning on mõnikord üle 150 meetri pikad.

Lai Loiri org loob avatud maastiku, samas kui sekundaarsed orud on kitsamad ja suletumad. Geograafiline piirkond hõlmab 21 kommuuni territooriumi, millest 16 paiknevad Sarthe’i departemangu kaguosas ja viis Indre-et-Loire’i departemangu loodeosas.

Viinamarjade tootmiseks spetsiaalselt piiritletud maatükid asuvad peamiselt mäenõlvade kallakutel ja platoo äärtes, seal on kivised ja tervislikud mullad, mis koosnevad Turoni ajastu tufist ning Senoni ajastu savist ja ränist. Kohati võivad need pärineda eotseeni purdkivimiladestustest või sisaldada midagi, mis pärineb Loiri lammiterrassidest.

Geograafilise piirkonna kliima on ookeaniliste ja kontinentaalsete mõjude ristumiskohas nõrgalt ookeaniline. Loire reguleerib temperatuuri ja sama rolli täidavad ka orud, mis kuivatavad nõlvade külma õhku. Sademete hulk on ligikaudu 680 millimeetrit aastas.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Pärimuste järgi istutas 6. sajandil Saint Lézin, kes oli tookord Angers’i piiskop, viinapuid Sarthe’i lõunaossa Marçoni kommuuni ümbruses. Selles kommuunis asutasid mungad Saint-Lézini prioraadi, mis kuulus Tours’i Saint-Julieni kloostri juurde, millele prioraat tarnis teatava hulga veine. Nad istutavad oma maadele Chahaignes’is sorti ’Pineau d’Aunis’, mida sagedamini kutsuti nimedega „plant de Mayet“, „Gros Véronais“, „Mançais noir“ või „Plant d’Aunis“. Loir oli juba sel ajal eelistatud veotee mitmesuguste toiduainete puhul, mis olid mõeldud Põhja-Euroopale ja liikusid mööda Loire’i kuni Nantes’ini.

Mõnusat elu Loiri orus ja selle veine ülistavad plejaadi poeedid, kes olid koondunud Pierre de Ronsard’i ümber, alates 16. sajandist ning tookordsetes kirjutistes ja mälestustes on neid veine sageli mainitud.

Rabelais juhib oma teoses „Pantagruel“ tähelepanu sellele, et La Chartre kommuun on ummistatud veinikaupmeestest, Ronsard ülistab Loiri veine, samas kui Henri IV, kes küttis Bercé metsas (Château-du-Loir), soovis oma laual näha ainult selle paiga veini.

Rochecotte’i krahv (1769–1797) märkis, et Loiri orus annab lõunasuunalise asetusega mäenõlv Chahaignes’i ja Chartre-sur-le-Loiri kommuunides veine, millest mitu on mainekad. Jules Guyot kirjutas oma Prantsusmaa viinamarjaistanduste uurimuses (1876), et „Sarthe’i kliima kuulub parasvöötmelise kliimaga piirkonna sellesse osasse, kus magusad puuviljad omandavad maksimaalse hõrkuse, viinamarjad on suurepärased ja valmistatud veinid tähelepanuväärsed. Sarthe’i kaks peamist sorti on punase veini puhul „pineau“ [’Pineau d’Aunis N’] ja valge veini puhul „pineau de la Loire“ [’Chenin B’]“.

Viinapuutäikriisi ajal sai ampelograaf ja viinapuude haiguste spetsialist Pierre Viala viinamarjakasvatust käsitleva ülesande ja tegi Sarthe’i viinamarjakasvatusalade väga üksikasjaliku uuringu. Ta soovitas „kasutada vanu Sarthe’i sorte, mis on ennast tõestanud ja mis on toonud teie veinidele nende maine“. Ta esitas Château du Loiri prefektile ja linnapeale järgmise järelduse: „Teie käes on rikkus, mida ei tohi lasta hääbuda. Teie auasi peab olema lasta särada eredamalt kui kunagi varem päris põhjaosas Prantsusmaa veinivalmistamise ühte kaunimat kroonijuveeli.“

Tol ajal mainiti peamiselt valgeid veine sordist „Pineau de la Loire“ (sort ’Chenin B’) ning aastakäikudest 1837, 1870 ja 1893, mis olid eriti kõrgelt hinnatud. Punased veinid omandasid täie tuntuse 20. sajandi algul ning meelde jäid aastakäigud 1911, 1921, 1934 ja 1937. 1948. aastal tunnustati eri veinikategooriate puhul kontrollitud päritolunimetust „Coteaux du loir“, millel on sama geograafiline piirkond, nagu määratleti 2010. aastal.

2009. aastal oli viinamarjaistanduste pindala üle 80 hektari, sellel tegutses umbes 25 tootjat ja toodangu maht oli umbes 4 000 hektoliitrit. Punased ja valged veinid moodustavad kumbki umbes 40 % mahust ning roosad veinid 20 %. Valged veinid on üldiselt kuivad ja sellisel juhul peab märgistusel kindlasti olema sõna „sec“. Noorena on neil sageli puuvilja- ja lillearoom. Neil on potentsiaal, mis väljendub vananemises. Kui veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid, on nende komplekssus üldiselt suurem ja säilimisvõime parem, ulatudes isegi mitmekümne aastani. Siis ei ole harvad eksootiliste puuviljade intensiivsemad või pähklite mahedamad noodid, mis avalduvad tihti ajapikku.

Roosad veinid on kerged, peene ja värske lõhna- ja maitsebuketiga. Nende värvus on kahvatu, sageli on selles lõheroosasid helke. Lõhnabukett on külluslik ja selles domineerib tihti pipralõhn. Maitse on kerge ja peen.

Rubiinpunase värvusega punaste veinide lõhna- ja maitsebukett on keerukas, selles on tavaliselt ülekaalus vürtsikad aroomid, mis on seotud väga küpsete punaste marjade lõhnaga. Loir on veinide „Coteaux du Loir“ turustamises ja maines üks määrava tähtsusega tegureid. See jõgi võimaldas paadimeestel eksportida lamedapõhjalistes paatides, mida nimetatakse lihtrilaevadeks, niisuguseid toidukaupu nagu vein kuni Nantes’ini, ühinedes Angers’is Loire’iga. Loiril oli seega sama roll nagu Loire’i jõel umbes 30 km lõuna pool ning seda nii veinide veos kui ka viinamarjaistanduste rajamise poolest, sest see paiknes veoteede läheduses ja oli soodsa asukohaga.

Tootjate traditsiooniliselt valitud maatükid asuvad mäenõlvadel ja platoo äärtes ning seal on palju suuri kive. Need mullad on seega väga hästi kuivendatud ning teevad võimalikuks viinapuu nõuetekohase niiskus- ja füsioloogilise režiimi.

Lisaks nõuavad Loiri oru kliimatingimused ja viinamarjaistanduste viinamarjasordid, milleks on peamiselt sordid ’Pineau d’Auris N’ ja ’Chenin B’, millel on vastavalt hiline teine periood ja kiire kolmas periood, et võimsust ja tootmispotentsiaali hallatakse optimaalselt, mis avaldub ranges võimsuse kontrollis ja sordi ’Chenin B’ puhul lühikeseks lõikamises. Geograafilises piirkonnas eriti silmatorkava aastakäigumõju tõttu on ettevõtjad põlvest põlve hakanud viinamarjade erinevaid küpsustingimusi kontrollima. Nii sisaldavad korjatud heledad viinamarjad kas rohkem või vähem suhkrut olenevalt konkreetsel aastal valitsenud olukorrast ja ilmastikutingimustest. Selle loodusliku rikkuse austamine on toonud kaasa eri liiki veinide tootmise. Kui kliimatingimused saagikoristuse ajal on eriti soodsad, toodetakse fermenteeritava suhkruga veine kõige rikkalikumatest viinamarjadest. Mäenõlvad, mida tugevdab tufikriit ja millesse on kaevatud hulk keldreid, mida veinide valmistamiseks ja säilitamiseks kasutatakse, soodustavad veinide hoidmise potentsiaali ärakasutamist, mis tootespetsifikaadis avaldub vastavas laagerdumise kestuses.

Jules Guyot mainib oma Prantsusmaa viinamarjaistanduste uuringu (1876) Sarthe’i käsitlevas peatükis „Loiri orgu, mis sobib nii hästi headele viinamarjasortidele ja heade veinide valmistamiseks“, ning märgib, et selle paiga veinid on tuntud: „Jullien nimetab ka Jasnières’i, Château-du-Loir’i [...] veinide, millel on hea ja iidne maine; võin vähemalt öelda, et Chartre’i kantonis asuvast Marçonist pärit Jasnières’i veinid ja Vouvray [-sur-Loiri], Malicorne’i, Montaboni, Château-du-Loiri on palju enam väärt, kui võiks arvata nende maine põhjal, mis on juba hea.“

Juba 16. sajandil kiitsid Henri IV, Rabelais ja Ronsard, igaüks oma tundlikkuse tasemelt ja oma kirega, „Loiri nõlvade“ veine.“ Seda kirge on ettevõtjad põlvkondade jooksul suutnud säilitada, hallates sortidesse ’Pineau d’Aunis N’ ja ’Chenin B’ kuuluvate viinamarjade küpsemistingimusi, soodustades nii nende veinide algupära selles geograafilises piirkonnas.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | liikmesriigi õigusaktid |
| --- | --- |

liikmesriigi õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

| | Tingimuse kirjeldus






  a) | Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed. |
| --- | --- | --- |

Tingimuse kirjeldus

a)

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

| b) | Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse. |
| --- | --- |

b)

Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse.

| c) | Selliste valgete veinide märgistusel, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos ja fruktoos) ei ületa 8 grammi liitri kohta, peab kindlasti olema märge „kuiv“. |
| --- | --- |

c)

Selliste valgete veinide märgistusel, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus (glükoos ja fruktoos) ei ületa 8 grammi liitri kohta, peab kindlasti olema märge „kuiv“.

| d) | Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

d)

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: – kantud katastrisse; – märgitud saagideklaratsioonile.

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | liikmesriigi õigusaktid |
| --- | --- |

liikmesriigi õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand |
| --- | --- |

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

| | Tingimuse kirjeldus |
| --- | --- |

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriume (2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel koostatud nimekiri):

| — | Indre-et-Loire’i departemang: Epeigné-sur-Dir; |
| --- | --- |

—

Indre-et-Loire’i departemang: Epeigné-sur-Dir;

| — | Loir-et-Cheri departemeng: Montoire-sur-le-Loir; |
| --- | --- |

—

Loir-et-Cheri departemeng: Montoire-sur-le-Loir;

| — | Sarthe’i departemang: Vancé. |
| --- | --- |

—

Sarthe’i departemang: Vancé.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d69c4f1e-c73e-4b04-8d00-6964f653d72a

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/19

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 246/08)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõike 5 kohaselt.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Jasnières“

PDO-FR-A0393-AM01

Teate kuupäev: 1.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2.   Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjaliku konsulteerimise lõpuleviimise kuupäev 15. detsember 2021 kanti selle pädeva riikliku komitee koosolekute loetellu, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks maatükid, mis sobivad selle kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4.   Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Jasnières

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega Kuivade veinide naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti. Veinid, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on üle 12 g/l, minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12,5 mahuprotsenti.

Pärast pakendamist vastavad veinid järgmistele analüütilistele standarditele. Kuivade veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 8 grammi liitri kohta. Üldhappesus, väljendatuna viinhappe grammides liitri kohta, ei ole liitri kohta üle 2 grammi vähem kui fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus. Lenduvate hapete sisaldus on väiksem kui:

| — | 12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini; |
| --- | --- |

—

12,2 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. detsembrini;

| — | 15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini. |
| --- | --- |

—

15,3 milliekvivalenti liitri kohta kuni järgmise aasta 31. detsembrini.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus vastavad liidu õigusaktidega kindlaksmääratud väärtustele. Kuivadel veinidel on noorena tavaliselt puuviljane ja lillene lõhn ja maitse. Hiljem tekitavad need värskuse tunde. Nende potentsiaal tuleb esile pärast laagerdumist, kui avalduvad niisugused arenenud magusad noodid nagu mesi või närtsinud roos. Kui veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid, on nende komplekssus üldiselt suurem ja säilimisvõime parem. Siis ilmnevad eksootiliste puuviljade intensiivsemad või pähklite mahedamad noodid, millega laagerdumisel kaasnevad üsna sageli grillitud mandlite ja aiva noodid.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Konkreetne veinivalmistustava

Igasugune rikastamine on keelatud veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on üle 12 grammi liitri kohta. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti. Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maa- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

2.   Viljelustava

| a) | Istutustihedus: puude minimaalne istutustihedus on 5 500 puud hektari kohta ning ridadevaheline kaugus peab olema kuni 1,80 meetrit. Sama rea viinapuude vaheline kaugus on kuni 1 meeter. |
| --- | --- |

a)

Istutustihedus: puude minimaalne istutustihedus on 5 500 puud hektari kohta ning ridadevaheline kaugus peab olema kuni 1,80 meetrit. Sama rea viinapuude vaheline kaugus on kuni 1 meeter.

| b) | Viinapuude lõikamise nõuded: viinapuud lõigatakse nii, et võrsed jäetakse kuni kolme pungaga. Pungade koguarv taime kohta ei tohi olla üle 13. |
| --- | --- |

b)

Viinapuude lõikamise nõuded: viinapuud lõigatakse nii, et võrsed jäetakse kuni kolme pungaga. Pungade koguarv taime kohta ei tohi olla üle 13.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | 63 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

63 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub Sarthe’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil (2021. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal koostatud loetelu): Lhomme, Loir en Vallée (Ruillé-sur-Loiri delegeeritud kommuuni territoorium).

7.   Veiniviinamarjasordid

’Chenin B’ (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Loiri oru keskosas asuv kaitstud päritolunimetusega „Jasnières“ hõlmatud geograafiline piirkond vastab lõunasuunalisele väga kaldus nõlvale, mis ühendab Ruillé-sur-Loiri ja Lhomme’i kommuune umbes viiel kilomeetris jõe orus jõe paremal kaldal. Nimetus „Jasnières“ on sümboolne kohanimi, mis hiljem on tähistanud kogu nõlva ja seal valmistatavaid veine. Umbes 300-meetrisesse nõlva lõikub kolm orgu, mis muudavad maastiku väga künklikuks. Viinamarjakoristuseks piiritletud maatükid asuvad selle mäenõlva kõige järsemal osal, mille nõlvad on umbes 15 % ulatuses kõrgusel 70–120 meetrit ja mis moodustavad umbes 50 hektarit. Sellistes kohtades on mullad erosiooni tõttu, mis on paljastanud substraadi, pindmised, kivised ja soojenevad kiiresti. Need on kujunenud peamiselt Turoni ajastu tufilademetel ja Senoni ajastu savil ja ränikivil. Kohati võivad need pärineda eotseeni purdkivimiladestustest või sisaldada midagi, mis pärineb Loiri lammiterrassidest.

Geograafilise piirkonna kliima on ookeaniliste ja kontinentaalsete mõjude ristumiskohas nõrgalt ookeaniline. Loir reguleerib temperatuuri ja sama teevad ka orud, mis kuivendavad nõlva külma õhku. Sademete hulk on ligikaudu 680 millimeetrit aastas.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Pärimuste järgi arenes viinapuude kasvatamine Loiri jõe orus välja selle tulemusena, et Marçonis rajati keskajal istandus Saint-Lézini kloostris. Viinamarjakasvatajad avastasid kiiresti selle oru keskmes Jasnières’i erilise nõlva, kus sort ’Chenin B’, mis on istutatud selle kasvatusala päris põhjaossa, annab algupäraseid veine. Jasnièresi veinide valmistamist ja säilitamist on soodustanud paljud keldrid, mis on rajatud ja mida kasutatakse veinivalmistamiseks. 16. sajandil on Loiri valgeid veine pidevalt mainitud. Rabelais juhib näiteks oma teoses „Pantagruel“ tähelepanu sellele, et La Chartre’i kommuun Loiri jõe oru keskmes ja otse Jasnières’i nõlva jalamil oli veinikaupmeestest ummistatud. Ronsard laulab Loiri veinidest ning La Flèche’i ja Vendôme’i vahel ratsuav Henri IV avastas Jasnières’i veinid ja palus, et neid serveeritaks Saint-Germain-en-Laye kuningalossis. Hiljem hankisid Madalmaade vahendajad kuni 19. sajandi lõpuni Loire’i ja selle lisajõgesid pidi üles sõites Loiri ja Jasnières’i valgeid veine ning saatsid neid lausa Põhja-Euroopa riikidesse, kus hinnati eriti Loire’i orus sordist ’Chenin B’ valmistatud valgeid veine. Tuleb rõhutada Loiri tähtsust, sest tänu selle ühendusele Loire’iga võimaldas see eksportida Sarthe’is toodetud toiduaineid ja veine.

Jules Guyot märgib oma Prantsusmaa viinamarjaistanduste uurimuses (1876), et „Sarthe’i kliima kuulub parasvöötmelise kliimaga piirkonna sellesse osasse, kus magusad puuviljad omandavad maksimaalse hõrkuse, viinamarjad on suurepärased ja valmistatud veinid tähelepanuväärsed“. Just 19. sajandil saavutasid Jasnières’i valged veinid laiema avalikkuse seas suure tuntuse, eriti 1837., 1870. ja 1893. aasta aastakäigud, mis jäid meelde. 20. sajandi alguse suur toidukriitik Curnonsky, keda kutsuti „gastronoomia printsiks“, märkis tookord, et „kolmel korral sajandis oli Jasnières suurim maailma kõikide valgete veinide seas“.

1937. aastal oli kontrollitud päritolunimetus „Jasnières“ üks esimesi, mida eri veinikategooriate hulgas tunnustati.

2009. aastal hõlmasid KPNiga „Jasnières“ viinamarjaistandused üle 50 hektari, mida harisid üle 25 viinamarjakasvataja, kelle toodang ulatus 2 500 hektoliitrini. Kuivadel veinidel on noorena tavaliselt puuvilja- ja lillelõhn. Hiljem tekitavad need värskuse tunde.

Nende potentsiaal tuleb esile pärast laagerdumist, kui avalduvad niisugused arenenud magusad noodid nagu mesi või närtsinud roos.

Kui veinid sisaldavad fermenteeritavaid suhkruid, on nende komplekssus üldiselt suurem ja säilimisvõime parem. Siis ilmnevad eksootiliste puuviljade intensiivsemad või pähklite mahedamad noodid, millega laagerdumisel kaasnevad üsna sageli grillitud mandlite ja aiva noodid. Veini „Jasnières“ geograafilises piirkonnas, mis asub sordi ’Chenin B’ (hele) kasvatamise klimaatilise kasvatusala piiril – kusjuures see sort on Loire’i jõe oru väärisviinamarjasort, aga ka hiline sort –, esineb sellel täielikult lõuna poole suunatud nõlval looduslikke eelisolukordi, mis veinide puhul avalduvad omapärases lõhnabuketis ja tähelepanuväärses tasakaalus.

Nende veinide omapära kohustab tootmisvõimsust ja -potentsiaali kasutama optimaalselt, mis omakorda avaldub ranges kasvatusmeetodis ja viinapuude lühikeseks lõikamises.

Viinamarjad korjatakse – nagu tava ette näeb – üksnes maatükkidelt, mille pinnasel on head vee- ja soojusomadused.

Aastakäigu mõju, mis on viinamarjaistanduses eriti tuntav, on võimaldanud inimestel juba väga ammustest aegadest peale kasutada ära viinamarjade erinevaid küpsusastmeid. Seega on korjatud viinamarjadel olenevalt aastakäigu olukorrast ja kliimatingimustest suurem või väiksem loomulik suhkrusisaldus, mis annab eri liiki veine. Kui saagikoristuse kliimatingimused on eriti soodsad, saadakse pärast viinapuudel kuivatamist või väärishallituse toimel suure suhkrusisaldusega veine, mida saab säilitada mitukümmend aastat. Suured tuffi kaevatud keldrid võimaldavad veine laagerdada, mille tulemusena avalduvad nende lõhna- ja maitseomadused; see on tootespetsifikaadi kohaselt kohustuslik.

Jasnières’i veinid, millest on alates 16. sajandist rääkinud kuningad ja haritlased, said laiemale avalikkusele tuntuks 19. sajandi teisel poolel ning neil on veel tänapäevalgi eriline koht Loire’i jõe oru põhjapoolsete valgete veinide tootmises.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Erandina määratletud vahetus läheduses asuv piirkond viinamarjade töötlemisel ning veinide valmistamisel ja laagerdamisel koosneb järgmiste kommuunide territooriumist (loetelu on koostatud 2021. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) põhjal).

Indre-et-Loire’i departemang: Bueil-en-Touraine; Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-NAIs, Saint-Paterne-Racan, Villeburg.

Loir-et-Cheri departemeng: Montoire-sur-le-Loir.

Sarthe’i departemang: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (Poncé-sur-le-Loiri delegeeritud kommuuni territooriumi puhul), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé, Vancé.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

| a) | Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed. |
| --- | --- |

a)

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgistusele tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse tähed.

| b) | Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse. |
| --- | --- |

b)

Tähed, mida kasutatakse geograafilise nimetuse „Val de Loire“ märkimiseks, ei tohi olla suuremad (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku nende tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse.

| c) | Selliste veinide märgistusel, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 8 grammi liitri kohta, peab olema märge „kuiv“. |
| --- | --- |

c)

Selliste veinide märgistusel, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei ületa 8 grammi liitri kohta, peab olema märge „kuiv“.

| d) | Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on:






  — | kantud katastrisse; |
| --- | --- | --- |

d)

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on:

—

kantud katastrisse;

| — | märgitud saagideklaratsioonile. |
| --- | --- |

—

märgitud saagideklaratsioonile.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

Parandused

| 29.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 246/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 246/24

---

Parandus Komisjoni teatise „Taristu kliimakindluse tagamise tehnilised suunised aastateks 2021–2027“ parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 373, 16. september 2021
  )

(2022/C 246/09)

Leheküljel 1 lahtiütluse neljandas lõigus

Asendatakse

„Käesolevad suunised on käsitatavad ka asjakohase võrdlusalusena taristu kliimakindluse tagamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 2 punktile 37 ja artikli 67 lõike 3 punktile j ning taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel.“,

järgmisega:

„Käesolevad suunised on käsitatavad ka asjakohase võrdlusalusena taristu kliimakindluse tagamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (ühissätete määrus) artikli 2 punktile 37 ja artikli 67 lõike 3 punktile j, taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisel ning kliimakindluse tagamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1119 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1) artikli 5 lõikele 5.“.

Leheküljel 13 joonealuses viites nr 10

Asendatakse

„Vastavalt nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivis 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (ELT L 345, 23.12.2008, lk 7) sätestatud määratlusele käsitatakse teatavat taristut elutähtsa taristuna. Käesolevaid suuniseid kliimakindluse tagamise kohta saab kohaldada taristu suhtes olenemata sellest, kas seda käsitatakse elutähtsa taristuna või mitte.“,

järgmisega:

„Teatavat taristut käsitatakse elutähtsa taristuna vastavalt nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivile 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 7). Käesolevaid suuniseid kliimakindluse tagamise kohta saab kohaldada taristu suhtes olenemata sellest, kas seda käsitatakse elutähtsa taristuna või mitte.“.

---