# Úřední věstník C 243/2022

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 243 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6527. června 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 243

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6527. června 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Rada |
| 2022/C 243/01 | Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 243/02 | Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost | 10 |
| 2022/C 243/03 | Doporučení Rady ze dne 16. června 2022, o individuálních vzdělávacích účtech | 26 |
| 2022/C 243/04 | Doporučení Rady ze dne 16. června 2022, ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu | 35 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

2022/C 243/01

Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje (
  1
  )

1

1

2022/C 243/02

Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost

10

2022/C 243/03

Doporučení Rady ze dne 16. června 2022, o individuálních vzdělávacích účtech

26

2022/C 243/04

Doporučení Rady ze dne 16. června 2022, ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu

35

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 243/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  ) | 52 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 243/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  )

1

52

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 243/06 | Směnné kurzy vůči euru — 24. června 2022 | 53 |
| 2022/C 243/07 | Souhrn rozhodnutí Evropské unie o registracích léčivých přípravků od 24. červen 2022 do 24. červen 2022
  (Zveřejněno podle článku 13 nebo článku 38 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004
  nebo Článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6) | 54 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 243/06

Směnné kurzy vůči euru — 24. června 2022

53

2022/C 243/07

Souhrn rozhodnutí Evropské unie o registracích léčivých přípravků od 24. červen 2022 do 24. červen 2022
  (Zveřejněno podle článku 13 nebo článku 38 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004
  nebo Článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6)

(Zveřejněno podle článku 13 nebo článku 38 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004

nebo Článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6

54

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 243/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 55 |
| 2022/C 243/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 57 |
| 2022/C 243/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 243/11 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 61 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2022/C 243/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

55

2022/C 243/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

57

2022/C 243/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  )

1

59

2022/C 243/11

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/1

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 16. června 2022

o učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje

(2022/C 243/01)

(Text s významem pro EHP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1. | I když v celé Unii dosáhlo mnoho členských států značného pokroku při provádění politik a programů v oblasti učení na podporu ekologické transformace a na podporu učení v zájmu udržitelného rozvoje, je nezbytné v úsilí v tomto ohledu pokračovat a zintenzivnit je. Politiku a praxi týkající se tohoto druhu učení je třeba dále podněcovat a podporovat. Je nezbytné uznat potřebu vzájemně propojeného učení napříč environmentálními, ekonomickými a sociálními pilíři udržitelného rozvoje a současně klást zvláštní důraz na pilíř environmentální. |
| --- | --- |

1.

I když v celé Unii dosáhlo mnoho členských států značného pokroku při provádění politik a programů v oblasti učení na podporu ekologické transformace a na podporu učení v zájmu udržitelného rozvoje, je nezbytné v úsilí v tomto ohledu pokračovat a zintenzivnit je. Politiku a praxi týkající se tohoto druhu učení je třeba dále podněcovat a podporovat. Je nezbytné uznat potřebu vzájemně propojeného učení napříč environmentálními, ekonomickými a sociálními pilíři udržitelného rozvoje a současně klást zvláštní důraz na pilíř environmentální.

| 2. | V rámci Zelené dohody pro Evropu (1), strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (2), strategie Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) v oblasti vzdělávání pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a související činnosti Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) (3) se vyzdvihuje klíčová úloha škol, vysokoškolských institucí a dalších institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu spočívající v zapojování účastníků vzdělávání, rodičů, pedagogů (4) a širší komunity do změn, které jsou pro úspěšnou, spravedlivou a inkluzivní ekologickou transformaci zapotřebí. Ve svých závěrech s názvem „Biologická rozmanitost – potřeba přijmout naléhavá opatření“ (5) Rada zdůraznila, že klíčový význam pro získání nejkvalitnějších údajů a nalezení nejlepších řešení mají v tomto ohledu mimo jiné investice do vzdělávání. Strategie EU pro mládež si vytyčuje za cíl udržitelnou zelenou Evropu a vyzývá k tomu, aby byli všichni mladí lidé environmentálně aktivní a vzdělaní. |
| --- | --- |

2.

V rámci Zelené dohody pro Evropu (1), strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (2), strategie Organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) v oblasti vzdělávání pro udržitelný rozvoj do roku 2030 a související činnosti Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) (3) se vyzdvihuje klíčová úloha škol, vysokoškolských institucí a dalších institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu spočívající v zapojování účastníků vzdělávání, rodičů, pedagogů (4) a širší komunity do změn, které jsou pro úspěšnou, spravedlivou a inkluzivní ekologickou transformaci zapotřebí. Ve svých závěrech s názvem „Biologická rozmanitost – potřeba přijmout naléhavá opatření“ (5) Rada zdůraznila, že klíčový význam pro získání nejkvalitnějších údajů a nalezení nejlepších řešení mají v tomto ohledu mimo jiné investice do vzdělávání. Strategie EU pro mládež si vytyčuje za cíl udržitelnou zelenou Evropu a vyzývá k tomu, aby byli všichni mladí lidé environmentálně aktivní a vzdělaní.

| 3. | Učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje podporuje účastníky vzdělávání všech věkových kategorií v tom, aby si osvojovali znalosti, dovednosti a postoje nezbytné pro udržitelnější způsob života, aby změnili vzorce spotřeby a výroby, přijali zdravější životní styl a přispívali – jak individuálně, tak kolektivně – k udržitelnější ekonomice a společnosti. Napomáhá rovněž k budování dovedností a kompetencí, které jsou na trhu práce stále potřebnější. Podporuje chápání vzájemně propojených globálních výzev, jimž čelíme, včetně klimatické krize, zhoršování stavu životního prostředí a úbytku biologické rozmanitosti, a z nichž všechny mají environmentální, sociální, ekonomický a kulturní rozměr. |
| --- | --- |

3.

Učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje podporuje účastníky vzdělávání všech věkových kategorií v tom, aby si osvojovali znalosti, dovednosti a postoje nezbytné pro udržitelnější způsob života, aby změnili vzorce spotřeby a výroby, přijali zdravější životní styl a přispívali – jak individuálně, tak kolektivně – k udržitelnější ekonomice a společnosti. Napomáhá rovněž k budování dovedností a kompetencí, které jsou na trhu práce stále potřebnější. Podporuje chápání vzájemně propojených globálních výzev, jimž čelíme, včetně klimatické krize, zhoršování stavu životního prostředí a úbytku biologické rozmanitosti, a z nichž všechny mají environmentální, sociální, ekonomický a kulturní rozměr.

| 4. | V rámci cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje se zejména v cíli 4.7 všichni účastníci vzdělávání vyzývají, aby si do roku 2030 osvojili znalosti a dovednosti potřebné k prosazování udržitelného rozvoje, mimo jiné prostřednictvím vzdělávání zaměřeného na udržitelný rozvoj a udržitelný způsob života, lidská práva, genderovou rovnost, prosazování kultury míru a nenásilí, globální občanství a uznávání kulturní rozmanitosti a přínos kultury k udržitelnému rozvoji (6). |
| --- | --- |

4.

V rámci cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje se zejména v cíli 4.7 všichni účastníci vzdělávání vyzývají, aby si do roku 2030 osvojili znalosti a dovednosti potřebné k prosazování udržitelného rozvoje, mimo jiné prostřednictvím vzdělávání zaměřeného na udržitelný rozvoj a udržitelný způsob života, lidská práva, genderovou rovnost, prosazování kultury míru a nenásilí, globální občanství a uznávání kulturní rozmanitosti a přínos kultury k udržitelnému rozvoji (6).

| 5. | Ve sdělení o Evropském prostoru vzdělávání (7), v evropském pilíři sociálních práv (8), strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (9) a ve sdělení o novém Evropském výzkumném prostoru pro výzkum a inovace (10) se vyzývá k tomu, aby politiky a investice v oblasti vzdělávání a odborné přípravy byly zaměřeny na inkluzivní ekologickou a digitální transformaci v zájmu dosažení odolnosti a prosperity v budoucnosti. |
| --- | --- |

5.

Ve sdělení o Evropském prostoru vzdělávání (7), v evropském pilíři sociálních práv (8), strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (9) a ve sdělení o novém Evropském výzkumném prostoru pro výzkum a inovace (10) se vyzývá k tomu, aby politiky a investice v oblasti vzdělávání a odborné přípravy byly zaměřeny na inkluzivní ekologickou a digitální transformaci v zájmu dosažení odolnosti a prosperity v budoucnosti.

| 6. | Klíčové kompetence, jak jsou definovány v evropském referenčním rámci klíčových kompetencí pro celoživotní učení (11), mají za cíl podporovat lidi v celé Evropě při získávání znalostí, dovedností a postojů potřebných pro osobní naplnění a rozvoj, zaměstnatelnost, sociální začlenění, udržitelný životní styl, úspěšný život v pokojných společnostech, zvládání životních nároků s vědomím významu zdraví a aktivní občanství v době rychlých a hlubokých změn. |
| --- | --- |

6.

Klíčové kompetence, jak jsou definovány v evropském referenčním rámci klíčových kompetencí pro celoživotní učení (11), mají za cíl podporovat lidi v celé Evropě při získávání znalostí, dovedností a postojů potřebných pro osobní naplnění a rozvoj, zaměstnatelnost, sociální začlenění, udržitelný životní styl, úspěšný život v pokojných společnostech, zvládání životních nároků s vědomím významu zdraví a aktivní občanství v době rychlých a hlubokých změn.

| 7. | V Evropské agendě dovedností (12) byla oznámena podpora rozvoje základního souboru zelených dovedností pro trh práce s cílem vytvořit generaci odborníků s povědomím o životním prostředí a ekologických hospodářských subjektů a začleňovat otázky životního prostředí a klimatu do všeobecného vzdělávání, vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy, jakož i do výzkumu. Evropa potřebuje vysoce kompetentní odborníky, aby podpořila ekologickou transformaci a byla světovým lídrem v oblasti udržitelných technologií. |
| --- | --- |

7.

V Evropské agendě dovedností (12) byla oznámena podpora rozvoje základního souboru zelených dovedností pro trh práce s cílem vytvořit generaci odborníků s povědomím o životním prostředí a ekologických hospodářských subjektů a začleňovat otázky životního prostředí a klimatu do všeobecného vzdělávání, vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy, jakož i do výzkumu. Evropa potřebuje vysoce kompetentní odborníky, aby podpořila ekologickou transformaci a byla světovým lídrem v oblasti udržitelných technologií.

| 8. | V doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (13) a Prohlášení z Osnabrücku se uznávají odvětví odborného vzdělávání a přípravy jako klíčové pro digitální a ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

8.

V doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (13) a Prohlášení z Osnabrücku se uznávají odvětví odborného vzdělávání a přípravy jako klíčové pro digitální a ekologickou transformaci.

| 9. | Evropský klimatický pakt vyzývá jednotlivce, komunity a organizace, aby se podíleli na opatřeních v oblasti klimatu a budování ekologičtější Evropy, a nabízí v tomto ohledu příležitosti obeznámit se s problematikou změny klimatu, vyvíjet a zavádět řešení a spojovat se s ostatními, aby se dopad těchto řešení znásobil. Cílem Koalice pro vzdělávání v oblasti klimatu je vytvořit komunitu vedenou studenty a učiteli spolu s jejich školami a sítěmi a dalšími aktéry v oblasti vzdělávání, učit se z co největšího množství relevantních zkušeností a překonat roztříštěnost mezi odvětvími vzdělávání, jednotlivými oblastmi a lidmi. |
| --- | --- |

9.

Evropský klimatický pakt vyzývá jednotlivce, komunity a organizace, aby se podíleli na opatřeních v oblasti klimatu a budování ekologičtější Evropy, a nabízí v tomto ohledu příležitosti obeznámit se s problematikou změny klimatu, vyvíjet a zavádět řešení a spojovat se s ostatními, aby se dopad těchto řešení znásobil. Cílem Koalice pro vzdělávání v oblasti klimatu je vytvořit komunitu vedenou studenty a učiteli spolu s jejich školami a sítěmi a dalšími aktéry v oblasti vzdělávání, učit se z co největšího množství relevantních zkušeností a překonat roztříštěnost mezi odvětvími vzdělávání, jednotlivými oblastmi a lidmi.

| 10. | Akční plán digitálního vzdělávání (14) představuje vizi vysoce kvalitního, inkluzivního a přístupného evropského digitálního vzdělávání a odborné přípravy a zdůrazňuje význam digitálních technologií jako účinných faktorů umožňujících ekologickou transformaci, které současně usnadňují přechod k udržitelnému chování při vývoji a používání digitálních produktů. |
| --- | --- |

10.

Akční plán digitálního vzdělávání (14) představuje vizi vysoce kvalitního, inkluzivního a přístupného evropského digitálního vzdělávání a odborné přípravy a zdůrazňuje význam digitálních technologií jako účinných faktorů umožňujících ekologickou transformaci, které současně usnadňují přechod k udržitelnému chování při vývoji a používání digitálních produktů.

| 11. | Nový evropský Bauhaus vnáší do Zelené dohody pro Evropu kulturní a kreativní rozměr s cílem ukázat, jakým způsobem mohou udržitelné inovace dosáhnout v našem každodenním životě hmatatelných a pozitivních změn, a to i v rámci školních budov a dalších vzdělávacích prostředí. |
| --- | --- |

11.

Nový evropský Bauhaus vnáší do Zelené dohody pro Evropu kulturní a kreativní rozměr s cílem ukázat, jakým způsobem mohou udržitelné inovace dosáhnout v našem každodenním životě hmatatelných a pozitivních změn, a to i v rámci školních budov a dalších vzdělávacích prostředí.

| 12. | UNESCO prostřednictvím svého programu vzdělávání pro udržitelný rozvoj pracuje na tom, aby se vzdělávání a odborná příprava staly stěžejnější a viditelnější součástí mezinárodní reakce na klimatickou krizi a aby bylo dosaženo všech cílů udržitelného rozvoje, zejména cíle 4.7 v oblasti vzdělávání pro udržitelný rozvoj. Podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a Pařížské dohody se smluvní strany zavazují spolupracovat v oblasti změny klimatu v kontextu udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech, a to zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, povědomí veřejnosti, účasti veřejnosti a přístupu veřejnosti k informacím, a podporovat příslušné související činnosti. |
| --- | --- |

12.

UNESCO prostřednictvím svého programu vzdělávání pro udržitelný rozvoj pracuje na tom, aby se vzdělávání a odborná příprava staly stěžejnější a viditelnější součástí mezinárodní reakce na klimatickou krizi a aby bylo dosaženo všech cílů udržitelného rozvoje, zejména cíle 4.7 v oblasti vzdělávání pro udržitelný rozvoj. Podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a Pařížské dohody se smluvní strany zavazují spolupracovat v oblasti změny klimatu v kontextu udržitelného rozvoje ve všech jeho rozměrech, a to zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, povědomí veřejnosti, účasti veřejnosti a přístupu veřejnosti k informacím, a podporovat příslušné související činnosti.

| 13. | U mladých lidí roste povědomí o otázkách udržitelného rozvoje, zejména o environmentálních a klimatických otázkách, i chuť se v těchto otázkách angažovat. Z výsledků průzkumu Eurobarometru zveřejněného v květnu 2022 vyplývá, že mladí lidé v EU považují „ochranu životního prostředí a boj proti změně klimatu“ za jednu z klíčových priorit, na něž by se měl Evropský rok mládeže (2022) zaměřit. Již údaje OECD (15) z roku 2018 ukazují, že mladí lidé ve věku patnácti let mají vysoké povědomí o změně klimatu a environmentální krizi a o nutnosti je řešit. Z týchž údajů OECD však vyplývá, že mnohem méně studentů má dojem, že mohou něco skutečně změnit. Rozsah klimatické a environmentální krize může vést k tomu, že se účastníci vzdělávání cítí být ochromeni a bezmocní, což může být ještě zhoršeno nepřesnými informacemi a dezinformacemi. |
| --- | --- |

13.

U mladých lidí roste povědomí o otázkách udržitelného rozvoje, zejména o environmentálních a klimatických otázkách, i chuť se v těchto otázkách angažovat. Z výsledků průzkumu Eurobarometru zveřejněného v květnu 2022 vyplývá, že mladí lidé v EU považují „ochranu životního prostředí a boj proti změně klimatu“ za jednu z klíčových priorit, na něž by se měl Evropský rok mládeže (2022) zaměřit. Již údaje OECD (15) z roku 2018 ukazují, že mladí lidé ve věku patnácti let mají vysoké povědomí o změně klimatu a environmentální krizi a o nutnosti je řešit. Z týchž údajů OECD však vyplývá, že mnohem méně studentů má dojem, že mohou něco skutečně změnit. Rozsah klimatické a environmentální krize může vést k tomu, že se účastníci vzdělávání cítí být ochromeni a bezmocní, což může být ještě zhoršeno nepřesnými informacemi a dezinformacemi.

| 14. | Je velmi důležité, aby systémy a instituce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy reagovaly na stále častěji vyjadřované názory mladých lidí v souvislosti s klimatickou krizí a krizí v oblasti biologické rozmanitosti a zapojovaly je do navrhování řešení souvisejících s učením v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje a do přijímání opatření pro udržitelnou budoucnost. Evropský rok mládeže 2022 hraje důležitou úlohu v tom, aby byla angažovanost mladých lidí dále podnícena. |
| --- | --- |

14.

Je velmi důležité, aby systémy a instituce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy reagovaly na stále častěji vyjadřované názory mladých lidí v souvislosti s klimatickou krizí a krizí v oblasti biologické rozmanitosti a zapojovaly je do navrhování řešení souvisejících s učením v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje a do přijímání opatření pro udržitelnou budoucnost. Evropský rok mládeže 2022 hraje důležitou úlohu v tom, aby byla angažovanost mladých lidí dále podnícena.

| 15. | Pandemie COVID-19 zvýraznila naše úzké vazby s přírodou a opětovně nasměrovala naši pozornost na systémy vzdělávání a odborné přípravy. Získali jsme poznatky o nových možnostech vzdělávání a odborné přípravy, včetně metod smíšeného učení v různých prostředích (též v on-line prostředí), zapojení a autonomie účastníků vzdělávání a vazeb mezi formálním vzděláváním a širší komunitou. Pandemie také zesílila dlouhodobé obavy o tělesnou, duševní a emocionální pohodu dětí, mladých lidí a dospělých. |
| --- | --- |

15.

Pandemie COVID-19 zvýraznila naše úzké vazby s přírodou a opětovně nasměrovala naši pozornost na systémy vzdělávání a odborné přípravy. Získali jsme poznatky o nových možnostech vzdělávání a odborné přípravy, včetně metod smíšeného učení v různých prostředích (též v on-line prostředí), zapojení a autonomie účastníků vzdělávání a vazeb mezi formálním vzděláváním a širší komunitou. Pandemie také zesílila dlouhodobé obavy o tělesnou, duševní a emocionální pohodu dětí, mladých lidí a dospělých.

| 16. | Jednotlivá střediska předškolního vzdělávání a péče, školy, vysokoškolské instituce, výzkumné organizace, poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy a místní komunity jsou v souvislosti s klimatickou krizí a krizí v oblasti biologické rozmanitosti stále aktivnější. Udržitelnost však dosud není v celé EU systémovým rysem vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

16.

Jednotlivá střediska předškolního vzdělávání a péče, školy, vysokoškolské instituce, výzkumné organizace, poskytovatelé odborného vzdělávání a přípravy a místní komunity jsou v souvislosti s klimatickou krizí a krizí v oblasti biologické rozmanitosti stále aktivnější. Udržitelnost však dosud není v celé EU systémovým rysem vzdělávání a odborné přípravy.

| 17. | V mnoha zemích se učení v zájmu udržitelnosti a stejně perspektivní koncepce, jako je vzdělávání pro udržitelný rozvoj a vzdělávání ke globálnímu občanství, začaly využívat v rámci politik, strategií a vzdělávacích programů. Pedagogové však potřebují další cílenou podporu, odborné znalosti a příležitosti k odborné přípravě k tomu, aby zásady ekologické transformace a udržitelného rozvoje začlenili do svých postupů výuky a odborné přípravy. Často se cítí nedostatečně vybaveni k tomu, aby se vypořádali s ekologickou úzkostí a ekologickým pesimismem a účastníkům vzdělávání pomáhali se pozitivním způsobem angažovat v problematice klimatu a životního prostředí. |
| --- | --- |

17.

V mnoha zemích se učení v zájmu udržitelnosti a stejně perspektivní koncepce, jako je vzdělávání pro udržitelný rozvoj a vzdělávání ke globálnímu občanství, začaly využívat v rámci politik, strategií a vzdělávacích programů. Pedagogové však potřebují další cílenou podporu, odborné znalosti a příležitosti k odborné přípravě k tomu, aby zásady ekologické transformace a udržitelného rozvoje začlenili do svých postupů výuky a odborné přípravy. Často se cítí nedostatečně vybaveni k tomu, aby se vypořádali s ekologickou úzkostí a ekologickým pesimismem a účastníkům vzdělávání pomáhali se pozitivním způsobem angažovat v problematice klimatu a životního prostředí.

| 18. | Celoinstitucionální přístupy k udržitelnosti, které zahrnují všechny oblasti činnosti, nejsou vždy dostatečně uplatňovány. Tyto přístupy mohou zahrnovat výuku a učení, správu, výzkum a inovace, jakož i infrastrukturu, zařízení a operace a měly by zapojit účastníky vzdělávání, zaměstnance, rodiče a místní i širší komunity. |
| --- | --- |

18.

Celoinstitucionální přístupy k udržitelnosti, které zahrnují všechny oblasti činnosti, nejsou vždy dostatečně uplatňovány. Tyto přístupy mohou zahrnovat výuku a učení, správu, výzkum a inovace, jakož i infrastrukturu, zařízení a operace a měly by zapojit účastníky vzdělávání, zaměstnance, rodiče a místní i širší komunity.

| 19. | Je třeba dále zkoumat potenciál a příležitost k doplnění a posílení dalších programů vzdělávání a odborné přípravy. Výuka a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje mohou plně podporovat politiky a programy týkající se zdraví, dobrých životních podmínek a inkluze, aktivního a globálního občanství, solidarity, učení zaměřeného na studenty, výzkumu a inovací a digitální transformace, včetně umělé inteligence (16). |
| --- | --- |

19.

Je třeba dále zkoumat potenciál a příležitost k doplnění a posílení dalších programů vzdělávání a odborné přípravy. Výuka a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje mohou plně podporovat politiky a programy týkající se zdraví, dobrých životních podmínek a inkluze, aktivního a globálního občanství, solidarity, učení zaměřeného na studenty, výzkumu a inovací a digitální transformace, včetně umělé inteligence (16).

| 20. | Systematické začleňování rozměru vzdělávání a odborné přípravy do dalších politik souvisejících s ekologickou transformací a udržitelným rozvojem v celoživotní perspektivě může provádění těchto politik podpořit. Může rovněž propojit různá odvětví společnosti a hospodářství a účinně začlenit problematiku udržitelnosti do vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

20.

Systematické začleňování rozměru vzdělávání a odborné přípravy do dalších politik souvisejících s ekologickou transformací a udržitelným rozvojem v celoživotní perspektivě může provádění těchto politik podpořit. Může rovněž propojit různá odvětví společnosti a hospodářství a účinně začlenit problematiku udržitelnosti do vzdělávání a odborné přípravy.

| 21. | Toto doporučení plně respektuje zásadu subsidiarity a proporcionality. Uznává, že úroveň autonomie institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu se v jednotlivých členských státech značně liší. V některých členských státech mají instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, instituce pro vzdělávání učitelů i učitelé a školitelé vysokou míru autonomie. Doporučení bude provedeno v souladu s vnitrostátními podmínkami a ve spolupráci s členskými státy. |
| --- | --- |

21.

Toto doporučení plně respektuje zásadu subsidiarity a proporcionality. Uznává, že úroveň autonomie institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu se v jednotlivých členských státech značně liší. V některých členských státech mají instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, instituce pro vzdělávání učitelů i učitelé a školitelé vysokou míru autonomie. Doporučení bude provedeno v souladu s vnitrostátními podmínkami a ve spolupráci s členskými státy.

DOPORUČUJE ČLENSKÝM STÁTŮM při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality a s vědomím různé míry autonomie institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu v závislosti na vnitrostátních podmínkách:

| 1. | Zvýšit a zesílit úsilí s cílem podpořit systémy vzdělávání a odborné přípravy v přijímání opatření v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, tak aby účastníci vzdělávání všech věkových kategorií a ze všech prostředí měli přístup ke kvalitnímu, spravedlivému a inkluzivnímu vzdělávání a odborné přípravě v oblasti udržitelnosti, změny klimatu, ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti s náležitým přihlédnutím k environmentálním, sociálním a ekonomickým aspektům. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Zavést učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje jako jednu z prioritních oblastí v rámci politik a programů týkajících se vzdělávání a odborné přípravy s cílem toto odvětví podpořit a umožnit mu, aby přispívalo k zajištění udržitelné budoucnosti, zakotvené v holistickém chápání vzdělávání. Uplatňovat a dále rozvíjet komplexní a kolaborativní přístupy k výuce a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje se zapojením všech relevantních stran v rámci systému vzdělávání a odborné přípravy a zúčastněných subjektů z dalších relevantních odvětví. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Poskytnout širokou škálu příležitostí k učení ve formálním, neformálním a informálním prostředí, aby se osoby všech věkových kategorií mohly připravit na ekologickou transformaci a aktivně k ní přispívat a podnikat kroky k dosažení udržitelného, oběhového a klimaticky neutrálního hospodářství šetrného k životnímu prostředí, jakož i spravedlivé, inkluzivní a mírumilovné společnosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zvážit na úrovni systému následující opatření:






  a) | v úzké spolupráci s relevantními zúčastněnými subjekty sladit strategie a plány v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně těch, které se týkají vzdělávacích programů a hodnocení, jakož i počátečního vzdělávání pedagogických pracovníků a dalšího profesního rozvoje, s ekologickou transformací a udržitelným rozvojem. Podporovat provádění vnitrostátních a dalších strategií a politik, včetně těch týkajících se souvisejících konceptů, jako je vzdělávání pro udržitelný rozvoj, a to prostřednictvím mechanismů pro následná opatření a monitorování; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

v úzké spolupráci s relevantními zúčastněnými subjekty sladit strategie a plány v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně těch, které se týkají vzdělávacích programů a hodnocení, jakož i počátečního vzdělávání pedagogických pracovníků a dalšího profesního rozvoje, s ekologickou transformací a udržitelným rozvojem. Podporovat provádění vnitrostátních a dalších strategií a politik, včetně těch týkajících se souvisejících konceptů, jako je vzdělávání pro udržitelný rozvoj, a to prostřednictvím mechanismů pro následná opatření a monitorování;

| b) | ve vhodných případech investovat do ekologického a udržitelného vybavení, zdrojů a infrastruktury (budov, pozemků a technologií) pro účely učení, socializace a rekreace s cílem zajistit zdravé, bezpečné, inkluzivní, kreativní a odolné vzdělávací prostředí a poskytovat související odbornou přípravu; |
| --- | --- |

b)

ve vhodných případech investovat do ekologického a udržitelného vybavení, zdrojů a infrastruktury (budov, pozemků a technologií) pro účely učení, socializace a rekreace s cílem zajistit zdravé, bezpečné, inkluzivní, kreativní a odolné vzdělávací prostředí a poskytovat související odbornou přípravu;

| c) | zvýšit povědomí o přínosech učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje a o příležitostech k učení o této problematice a podporovat formální a neformální instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, včetně předškolního vzdělávání a péče, tak aby se otázky změny klimatu, ochrany životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržitelnosti staly pro každodenní život účastníků vzdělávání relevantními, a podporovat kulturu udržitelnosti; |
| --- | --- |

c)

zvýšit povědomí o přínosech učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje a o příležitostech k učení o této problematice a podporovat formální a neformální instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, včetně předškolního vzdělávání a péče, tak aby se otázky změny klimatu, ochrany životního prostředí, biologické rozmanitosti a udržitelnosti staly pro každodenní život účastníků vzdělávání relevantními, a podporovat kulturu udržitelnosti;

| d) | rozvíjet znalosti, dovednosti a postoje účastníků vzdělávání všech věkových kategorií, které jim umožní žít udržitelnějším způsobem, podporovat udržitelné vzorce spotřeby a výroby, přijmout zdravější životní styl, který je ohleduplnější k životnímu prostředí, a jednotlivě i kolektivně přispívat k transformaci naší společnosti; |
| --- | --- |

d)

rozvíjet znalosti, dovednosti a postoje účastníků vzdělávání všech věkových kategorií, které jim umožní žít udržitelnějším způsobem, podporovat udržitelné vzorce spotřeby a výroby, přijmout zdravější životní styl, který je ohleduplnější k životnímu prostředí, a jednotlivě i kolektivně přispívat k transformaci naší společnosti;

| e) | podporovat a zlepšovat výuku a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje poskytováním infrastruktury, digitálních nástrojů a zdrojů a podporováním rozvoje digitálních kompetencí pedagogických pracovníků; |
| --- | --- |

e)

podporovat a zlepšovat výuku a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje poskytováním infrastruktury, digitálních nástrojů a zdrojů a podporováním rozvoje digitálních kompetencí pedagogických pracovníků;

| f) | smysluplným a koordinovaným způsobem zapojovat všechny účastníky vzdělávání do navrhování a společného vypracovávání přístupů k tomu, co, jak a kde se účastníci vzdělávání učí o ekologické transformaci a udržitelném rozvoji a v jejich zájmu. Podporovat genderově vyvážené zastoupení účastníků vzdělávání ze všech prostředí, včetně osob s omezenými příležitostmi. Umožnit všem účastníkům vzdělávání, aby se účastnili rozhodovacího procesu na úrovni své instituce, jakož i v rámci svých místních a širších komunit, a zapojili se do něj; |
| --- | --- |

f)

smysluplným a koordinovaným způsobem zapojovat všechny účastníky vzdělávání do navrhování a společného vypracovávání přístupů k tomu, co, jak a kde se účastníci vzdělávání učí o ekologické transformaci a udržitelném rozvoji a v jejich zájmu. Podporovat genderově vyvážené zastoupení účastníků vzdělávání ze všech prostředí, včetně osob s omezenými příležitostmi. Umožnit všem účastníkům vzdělávání, aby se účastnili rozhodovacího procesu na úrovni své instituce, jakož i v rámci svých místních a širších komunit, a zapojili se do něj;

| g) | v úzké spolupráci s relevantními zúčastněnými subjekty rozvíjet a podporovat vzdělávací programy a rámce, které účastníkům vzdělávání poskytnou čas a prostor pro to, aby již od raného věku rozvíjeli kompetence v oblasti udržitelnosti (17). Mezigenerační učení a místní příklady, problémy a reakce mohou zvýšit relevantnost vzdělávacích programů pro účastníky vzdělávání, protože ukazují, že změna klimatu, biologická rozmanitost, ochrana životního prostředí a udržitelnost jsou lokální témata, do jejichž řešení je možné se zapojit; |
| --- | --- |

g)

v úzké spolupráci s relevantními zúčastněnými subjekty rozvíjet a podporovat vzdělávací programy a rámce, které účastníkům vzdělávání poskytnou čas a prostor pro to, aby již od raného věku rozvíjeli kompetence v oblasti udržitelnosti (17). Mezigenerační učení a místní příklady, problémy a reakce mohou zvýšit relevantnost vzdělávacích programů pro účastníky vzdělávání, protože ukazují, že změna klimatu, biologická rozmanitost, ochrana životního prostředí a udržitelnost jsou lokální témata, do jejichž řešení je možné se zapojit;

| h) | podporovat spolupráci a vytváření sítí v oblasti udržitelnosti, ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti, do nichž budou zapojeny například místní orgány, organizace pro práci s mládeží a mládežnické organizace, střediska pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti životního prostředí, lesy, parky, zemědělské podniky, muzea, knihovny, nevládní organizace, výzkumné ústavy, organizace spotřebitelů a podniky, a tím posílit vazby mezi formálním, neformálním a informálním učením; |
| --- | --- |

h)

podporovat spolupráci a vytváření sítí v oblasti udržitelnosti, ochrany životního prostředí a biologické rozmanitosti, do nichž budou zapojeny například místní orgány, organizace pro práci s mládeží a mládežnické organizace, střediska pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti životního prostředí, lesy, parky, zemědělské podniky, muzea, knihovny, nevládní organizace, výzkumné ústavy, organizace spotřebitelů a podniky, a tím posílit vazby mezi formálním, neformálním a informálním učením;

| i) | podporovat rozšiřování osvědčených postupů a pedagogického výzkumu týkajících se výuky a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

i)

podporovat rozšiřování osvědčených postupů a pedagogického výzkumu týkajících se výuky a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy.

| 5. | Dále podporovat účastníky vzdělávání zvážením následujících opatření:






  a) | vytvářet pro účastníky vzdělávání, a to již od předškolního věku, příležitosti k tomu, aby porozuměli přírodě a její biologické rozmanitosti, zapojili se do péče o ně a vážili si jich, vzbudit v nich zvědavost a úžas a naučit je aktivně přispívat k udržitelnosti na individuální i kolektivní úrovni; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

vytvářet pro účastníky vzdělávání, a to již od předškolního věku, příležitosti k tomu, aby porozuměli přírodě a její biologické rozmanitosti, zapojili se do péče o ně a vážili si jich, vzbudit v nich zvědavost a úžas a naučit je aktivně přispívat k udržitelnosti na individuální i kolektivní úrovni;

| b) | posílit, a to i prostřednictvím finanční podpory a v souladu s vnitrostátními režimy finanční podpory, vysoce kvalitní celoživotní učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, včetně stáží, učňovské přípravy, dobrovolnictví, mimoškolních činností, činnosti v oblasti práce s mládeží a jiných forem formálního, neformálního a informálního učení, jakož i vazeb mezi nimi. Podněcovat a oceňovat činnosti a programy v oblasti občanské angažovanosti, které jsou v tomto ohledu realizovány; |
| --- | --- |

b)

posílit, a to i prostřednictvím finanční podpory a v souladu s vnitrostátními režimy finanční podpory, vysoce kvalitní celoživotní učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, včetně stáží, učňovské přípravy, dobrovolnictví, mimoškolních činností, činnosti v oblasti práce s mládeží a jiných forem formálního, neformálního a informálního učení, jakož i vazeb mezi nimi. Podněcovat a oceňovat činnosti a programy v oblasti občanské angažovanosti, které jsou v tomto ohledu realizovány;

| c) | umožňovat kolaborativní, zkušenostní a prakticky zaměřené metody a přístupy v oblasti učení, které odpovídají místnímu kontextu a tradicím, a podporovat mezioborové a mezipředmětové činnosti. To zahrnuje poskytování praktických příležitostí účastníkům vzdělávání k tomu, aby pozorovali přírodu a pečovali o ni a aby snížili spotřebu, opravovali příslušné výrobky, opětovně je využívali a recyklovali, což jim pomůže pochopit význam udržitelného životního stylu a oběhového hospodářství; |
| --- | --- |

c)

umožňovat kolaborativní, zkušenostní a prakticky zaměřené metody a přístupy v oblasti učení, které odpovídají místnímu kontextu a tradicím, a podporovat mezioborové a mezipředmětové činnosti. To zahrnuje poskytování praktických příležitostí účastníkům vzdělávání k tomu, aby pozorovali přírodu a pečovali o ni a aby snížili spotřebu, opravovali příslušné výrobky, opětovně je využívali a recyklovali, což jim pomůže pochopit význam udržitelného životního stylu a oběhového hospodářství;

| d) | poskytovat fakticky podložené a přístupné informace o klimatické a environmentální krizi a krizi v oblasti biologické rozmanitosti a jejich příčinách, jak bylo dohodnuto v rámci Aarhuské úmluvy (18); |
| --- | --- |

d)

poskytovat fakticky podložené a přístupné informace o klimatické a environmentální krizi a krizi v oblasti biologické rozmanitosti a jejich příčinách, jak bylo dohodnuto v rámci Aarhuské úmluvy (18);

| e) | rozvíjet dovednosti v oblasti řešení problémů a spolupráce, zlepšovat kritické myšlení, mediální gramotnost a systémové myšlení a podporovat pozitivní opatření, včetně dobrovolnictví, s cílem čelit strachu a pocitu bezmoci, které by účastníci vzdělávání mohli pocítit v souvislosti s celosvětovými krizemi, a zmírnit je. |
| --- | --- |

e)

rozvíjet dovednosti v oblasti řešení problémů a spolupráce, zlepšovat kritické myšlení, mediální gramotnost a systémové myšlení a podporovat pozitivní opatření, včetně dobrovolnictví, s cílem čelit strachu a pocitu bezmoci, které by účastníci vzdělávání mohli pocítit v souvislosti s celosvětovými krizemi, a zmírnit je.

| 6. | Dále podporovat pedagogy s cílem usnadnit učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje zvážením těchto opatření:






  a) | uznat, že všichni pedagogové jsou, bez ohledu na svůj obor nebo oblast vzdělávání, pedagogy udržitelnosti, kteří musí podporovat účastníky vzdělávání v přípravě na ekologickou transformaci. Umožnit jim, aby zvyšovali povědomí účastníků vzdělávání o cílech udržitelného rozvoje. Zapojit pedagogy do přípravy vzdělávacích plánů a programů a dalších vzdělávacích reforem souvisejících s ekologickou transformací a udržitelným rozvojem, jakož i do koncipování vhodného profesního rozvoje, konzultovat je v těchto otázkách a v tomto směru je podporovat; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

uznat, že všichni pedagogové jsou, bez ohledu na svůj obor nebo oblast vzdělávání, pedagogy udržitelnosti, kteří musí podporovat účastníky vzdělávání v přípravě na ekologickou transformaci. Umožnit jim, aby zvyšovali povědomí účastníků vzdělávání o cílech udržitelného rozvoje. Zapojit pedagogy do přípravy vzdělávacích plánů a programů a dalších vzdělávacích reforem souvisejících s ekologickou transformací a udržitelným rozvojem, jakož i do koncipování vhodného profesního rozvoje, konzultovat je v těchto otázkách a v tomto směru je podporovat;

| b) | podporovat začleňování problematiky ekologické transformace a udržitelného rozvoje do programů počátečního vzdělávání učitelů a školitelů, do programů dalšího profesního rozvoje a profesních standardů a rámců pro učitele s cílem podpořit rozvoj kompetencí pedagogů s ohledem na udržitelnost; |
| --- | --- |

b)

podporovat začleňování problematiky ekologické transformace a udržitelného rozvoje do programů počátečního vzdělávání učitelů a školitelů, do programů dalšího profesního rozvoje a profesních standardů a rámců pro učitele s cílem podpořit rozvoj kompetencí pedagogů s ohledem na udržitelnost;

| c) | podporovat mentorské programy a programy profesního rozvoje na úrovni institucí. Podporovat pedagogy v tom, aby s cílem zlepšit výuku a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoj využívali ve své praxi digitální nástroje a technologie; |
| --- | --- |

c)

podporovat mentorské programy a programy profesního rozvoje na úrovni institucí. Podporovat pedagogy v tom, aby s cílem zlepšit výuku a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoj využívali ve své praxi digitální nástroje a technologie;

| d) | dále rozvíjet a zkoumat příležitosti a pobídky pro pedagogy, aby se účastnili programů profesního rozvoje souvisejících s udržitelností, například jejich zohledněním v rámci kariérního postupu a rozvoje a vytvářením rolí pro pedagogy, jako je koordinátor v oblasti udržitelnosti; |
| --- | --- |

d)

dále rozvíjet a zkoumat příležitosti a pobídky pro pedagogy, aby se účastnili programů profesního rozvoje souvisejících s udržitelností, například jejich zohledněním v rámci kariérního postupu a rozvoje a vytvářením rolí pro pedagogy, jako je koordinátor v oblasti udržitelnosti;

| e) | podporovat pedagogy, mimo jiné poskytnutím potřebného času a prostoru, v tom, aby si osvojili pedagogické postupy, které mezioborovým způsobem zlepšují výuku a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, a rozvíjeli sociálně-emocionální aspekty učení, aby se všichni účastníci vzdělávání mohli stát hybateli změn a mohli se naučit přemýšlet a jednat, a to individuálně i kolektivně a na místní i globální úrovni, v zájmu udržitelnějšího světa; |
| --- | --- |

e)

podporovat pedagogy, mimo jiné poskytnutím potřebného času a prostoru, v tom, aby si osvojili pedagogické postupy, které mezioborovým způsobem zlepšují výuku a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, a rozvíjeli sociálně-emocionální aspekty učení, aby se všichni účastníci vzdělávání mohli stát hybateli změn a mohli se naučit přemýšlet a jednat, a to individuálně i kolektivně a na místní i globální úrovni, v zájmu udržitelnějšího světa;

| f) | ve vhodných případech podporovat a umožnit transformativní a mezioborovou výuku a učení s využitím tradičních i inovativních přístupů k učení, včetně praktického učení, přístupu STEAM (19), hackathonů, učení se prostřednictvím služby pro komunitu a gamifikace; |
| --- | --- |

f)

ve vhodných případech podporovat a umožnit transformativní a mezioborovou výuku a učení s využitím tradičních i inovativních přístupů k učení, včetně praktického učení, přístupu STEAM (19), hackathonů, učení se prostřednictvím služby pro komunitu a gamifikace;

| g) | vyvinout a dát k dispozici prostředky na podporu pedagogů, a to i pokud jde o hodnocení. Podporovat pedagogy v tom, aby k výuce a odborné přípravě v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje používali tradiční a nové nástroje a materiály v celé řadě vnitřních a venkovních i digitálních a nedigitálních prostředí. Zajistit přístup k odborným střediskům, včetně středisek pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

g)

vyvinout a dát k dispozici prostředky na podporu pedagogů, a to i pokud jde o hodnocení. Podporovat pedagogy v tom, aby k výuce a odborné přípravě v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje používali tradiční a nové nástroje a materiály v celé řadě vnitřních a venkovních i digitálních a nedigitálních prostředí. Zajistit přístup k odborným střediskům, včetně středisek pro vzdělávání a odbornou přípravu v oblasti životního prostředí;

| h) | povzbudit výzkumnou a inovační komunitu, aby spolupracovala s poskytovateli formálního, neformálního a informálního vzdělávání a odborné přípravy s cílem podporovat pedagogy v oblasti ekologické transformace a udržitelného rozvoje. Podporovat účast na průzkumných projektech a výzkumu souvisejících s klimatickou a environmentální krizí a udržitelností. |
| --- | --- |

h)

povzbudit výzkumnou a inovační komunitu, aby spolupracovala s poskytovateli formálního, neformálního a informálního vzdělávání a odborné přípravy s cílem podporovat pedagogy v oblasti ekologické transformace a udržitelného rozvoje. Podporovat účast na průzkumných projektech a výzkumu souvisejících s klimatickou a environmentální krizí a udržitelností.

| 7. | Nadále podporovat instituce zajišťující formální a neformální vzdělávání a odbornou přípravu, aby ve vhodných případech účinně začleňovaly problematiku ekologické transformace a udržitelného rozvoje do všech svých činností a operací, zvážením těchto opatření:






  a) | podporovat a umožňovat účinné celoinstitucionální přístupy k udržitelnosti, které zahrnují výuku a učení, vizi, plánování a správu, aktivní participaci účastníků vzdělávání a zaměstnanců, zapojení rodin, správu budov a zdrojů, partnerství s místními a širšími komunitami a výzkum a inovace. Podporovat vedoucí pracovníky v oblasti vzdělávání při řízení organizačních změn prostřednictvím specializovaného profesního rozvoje a poradenství pro jejich role; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

podporovat a umožňovat účinné celoinstitucionální přístupy k udržitelnosti, které zahrnují výuku a učení, vizi, plánování a správu, aktivní participaci účastníků vzdělávání a zaměstnanců, zapojení rodin, správu budov a zdrojů, partnerství s místními a širšími komunitami a výzkum a inovace. Podporovat vedoucí pracovníky v oblasti vzdělávání při řízení organizačních změn prostřednictvím specializovaného profesního rozvoje a poradenství pro jejich role;

| b) | podporovat vzdělávací instituce a instituce odborné přípravy, aby navrhovaly, monitorovaly a hodnotily své strategie udržitelnosti nebo začleňovaly problematiku udržitelnosti do stávajících procesů a opatření (např. plánů rozvoje škol, prohlášení o poslání vysokoškolského vzdělávání a strategií tohoto vzdělávání). Uznat, že se jedná o dlouhodobý proces vyžadující malé měřitelné kroky, které jsou průběžně monitorovány a hodnoceny, a to i prostřednictvím sebehodnocení ze strany dané instituce; |
| --- | --- |

b)

podporovat vzdělávací instituce a instituce odborné přípravy, aby navrhovaly, monitorovaly a hodnotily své strategie udržitelnosti nebo začleňovaly problematiku udržitelnosti do stávajících procesů a opatření (např. plánů rozvoje škol, prohlášení o poslání vysokoškolského vzdělávání a strategií tohoto vzdělávání). Uznat, že se jedná o dlouhodobý proces vyžadující malé měřitelné kroky, které jsou průběžně monitorovány a hodnoceny, a to i prostřednictvím sebehodnocení ze strany dané instituce;

| c) | v souladu s jejich institucionální autonomií povzbuzovat a podporovat střediska předškolního vzdělávání a péče, školy, vysokoškolské instituce, poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, instituce pro vzdělávání dospělých a další poskytovatele vzdělávání v tom, aby se účastnily programů ekologické certifikace, které mohou mít environmentální, sociální, vzdělávací a ekonomické přínosy. Poskytnout takovým systémům podpůrné struktury, například agentury nebo subjekty na podporu celoinstitucionálních přístupů, mentoring a vytváření sítí, vzory a pokyny, jakož i finanční podporu; |
| --- | --- |

c)

v souladu s jejich institucionální autonomií povzbuzovat a podporovat střediska předškolního vzdělávání a péče, školy, vysokoškolské instituce, poskytovatele odborného vzdělávání a přípravy, instituce pro vzdělávání dospělých a další poskytovatele vzdělávání v tom, aby se účastnily programů ekologické certifikace, které mohou mít environmentální, sociální, vzdělávací a ekonomické přínosy. Poskytnout takovým systémům podpůrné struktury, například agentury nebo subjekty na podporu celoinstitucionálních přístupů, mentoring a vytváření sítí, vzory a pokyny, jakož i finanční podporu;

| d) | soustředit část vnitřního nebo vnějšího přezkumu a mechanismů zajišťování kvality organizací pro vzdělávání a odbornou přípravu na udržitelnost. Ocenit účinné zapojení ze strany vysokoškolských institucí prostřednictvím vhodných prostředků, včetně například mechanismů financování; |
| --- | --- |

d)

soustředit část vnitřního nebo vnějšího přezkumu a mechanismů zajišťování kvality organizací pro vzdělávání a odbornou přípravu na udržitelnost. Ocenit účinné zapojení ze strany vysokoškolských institucí prostřednictvím vhodných prostředků, včetně například mechanismů financování;

| e) | dále začleňovat problematiku ekologické transformace a udržitelného rozvoje do programů, osnov a modulů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a vysokoškolského vzdělávání (v souladu s institucionální autonomií a akademickou svobodou) napříč řadou oborů, včetně obchodních studií, společenských, pedagogických a humanitních věd, umění, architektury a inženýrství, územního plánování a řízení. Využívat zdroje a materiály vyvinuté nevládními organizacemi zabývajícími se životním prostředím a vzděláváním a dalšími relevantními subjekty; |
| --- | --- |

e)

dále začleňovat problematiku ekologické transformace a udržitelného rozvoje do programů, osnov a modulů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy a vysokoškolského vzdělávání (v souladu s institucionální autonomií a akademickou svobodou) napříč řadou oborů, včetně obchodních studií, společenských, pedagogických a humanitních věd, umění, architektury a inženýrství, územního plánování a řízení. Využívat zdroje a materiály vyvinuté nevládními organizacemi zabývajícími se životním prostředím a vzděláváním a dalšími relevantními subjekty;

| f) | podporovat vysokoškolské instituce, instituce odborného vzdělávání a přípravy a instituce pro vzdělávání dospělých při vytváření malých a individuálně uzpůsobených vzdělávacích kurzů o ekologické transformaci a udržitelném rozvoji, které mimo jiné mohou vést k získání mikrocertifikátů, a to s cílem prohloubit, rozšířit a aktualizovat odborné kompetence; |
| --- | --- |

f)

podporovat vysokoškolské instituce, instituce odborného vzdělávání a přípravy a instituce pro vzdělávání dospělých při vytváření malých a individuálně uzpůsobených vzdělávacích kurzů o ekologické transformaci a udržitelném rozvoji, které mimo jiné mohou vést k získání mikrocertifikátů, a to s cílem prohloubit, rozšířit a aktualizovat odborné kompetence;

| g) | podporovat partnerství napříč všemi obory a se všemi aktéry, včetně podniků, uměleckých subjektů, zemědělských podniků, subjektů spravujících kulturní dědictví, sportovních a mládežnických organizací, výzkumných institucí, organizací občanské společnosti, odvětví vzdělávacích zdrojů (včetně technologií, publikací a dalších učebních pomůcek), jakož i s výzkumem v oblasti vzdělávání. Podporovat rozvoj mimoškolních, letních a jiných programů a zároveň podporovat stáže například v laboratořích, podnicích, výzkumných institucích a nevládních organizacích; |
| --- | --- |

g)

podporovat partnerství napříč všemi obory a se všemi aktéry, včetně podniků, uměleckých subjektů, zemědělských podniků, subjektů spravujících kulturní dědictví, sportovních a mládežnických organizací, výzkumných institucí, organizací občanské společnosti, odvětví vzdělávacích zdrojů (včetně technologií, publikací a dalších učebních pomůcek), jakož i s výzkumem v oblasti vzdělávání. Podporovat rozvoj mimoškolních, letních a jiných programů a zároveň podporovat stáže například v laboratořích, podnicích, výzkumných institucích a nevládních organizacích;

| h) | podporovat programy, které prosazují inovace a podnikání v oblasti udržitelnosti. Posílit vysokoškolské instituce a instituce odborného vzdělávání a přípravy s cílem zřídit nebo posílit centra udržitelnosti, která podpoří inovace a podnikání zaměřené na ekologickou transformaci a udržitelný rozvoj, oběhové hospodářství a biologickou rozmanitost. |
| --- | --- |

h)

podporovat programy, které prosazují inovace a podnikání v oblasti udržitelnosti. Posílit vysokoškolské instituce a instituce odborného vzdělávání a přípravy s cílem zřídit nebo posílit centra udržitelnosti, která podpoří inovace a podnikání zaměřené na ekologickou transformaci a udržitelný rozvoj, oběhové hospodářství a biologickou rozmanitost.

| 8. | Ve vhodných případech mobilizovat vnitrostátní fondy a fondy EU na investice do infrastruktury, odborné přípravy, nástrojů a zdrojů s cílem zvýšit odolnost formálního a neformálního vzdělávání a odborné přípravy a jejich připravenost na ekologickou transformaci; jedná se zejména o Erasmus+, Nástroj pro oživení a odolnost, Evropský sbor solidarity, Evropský sociální fond plus, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, Evropský fond pro regionální rozvoj, Nástroj pro technickou podporu, program Digitální Evropa, Horizont Evropa a Program InvestEU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Investovat do sledování, výzkumu a hodnocení politických výzev a dopadu těchto iniciativ s cílem využít získaných poznatků a uplatnit je při tvorbě politik. To může zahrnovat provádění stávajících ukazatelů a cílů, mimo jiné i na mezinárodní úrovni, |
| --- | --- |

9.

VYZÝVÁ KOMISI, ABY PŘI NÁLEŽITÉM ZOHLEDNĚNÍ ZÁSADY SUBSIDIARITY A VNITROSTÁTNÍCH OKOLNOSTÍ:

| 1. | Usnadnila spolupráci a vzájemné učení mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty, pokud jde o učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, a to prostřednictvím:






  a) | strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (20), v němž je vzdělávání a odborná příprava v zájmu ekologické transformace jednou z klíčových prioritních oblastí; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (20), v němž je vzdělávání a odborná příprava v zájmu ekologické transformace jednou z klíčových prioritních oblastí;

| b) | šíření a motivace k využívání příležitostí k propagaci, podpoře a umožnění formálního a neformálního vzdělávání a odborné přípravy v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, a to v rámci programů financování EU, jako je Erasmus+, Evropský sbor solidarity, program LIFE, Evropský sociální fond plus, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, program Horizont Evropa, včetně akcí „Marie Curie-Skłodowska“, programu pro poskytování informací a zvyšování povědomí o rozvojové problematice a Nástroje pro technickou podporu; |
| --- | --- |

b)

šíření a motivace k využívání příležitostí k propagaci, podpoře a umožnění formálního a neformálního vzdělávání a odborné přípravy v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, a to v rámci programů financování EU, jako je Erasmus+, Evropský sbor solidarity, program LIFE, Evropský sociální fond plus, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, program Horizont Evropa, včetně akcí „Marie Curie-Skłodowska“, programu pro poskytování informací a zvyšování povědomí o rozvojové problematice a Nástroje pro technickou podporu;

| c) | sdílení osvědčených postupů z výměn, projektů a sítí zaměstnanců v rámci programu Erasmus+, a to i prostřednictvím aliancí Evropských univerzit, online komunity eTwinning, pedagogických akademií Erasmus+, jakož i center excelence odborného vzdělávání, akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a Evropského inovačního a technologického institutu; |
| --- | --- |

c)

sdílení osvědčených postupů z výměn, projektů a sítí zaměstnanců v rámci programu Erasmus+, a to i prostřednictvím aliancí Evropských univerzit, online komunity eTwinning, pedagogických akademií Erasmus+, jakož i center excelence odborného vzdělávání, akcí „Marie Curie-Skłodowska“ a Evropského inovačního a technologického institutu;

| d) | identifikace, dokumentace a sdílení osvědčených postupů, mimo jiné pomocí stávajících online platforem (21) a podporou vytváření sítí vnitrostátních a jiných organizací působících v oblasti vzdělávání, ekologické transformace a udržitelného rozvoje v rámci formálního a neformálního vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

d)

identifikace, dokumentace a sdílení osvědčených postupů, mimo jiné pomocí stávajících online platforem (21) a podporou vytváření sítí vnitrostátních a jiných organizací působících v oblasti vzdělávání, ekologické transformace a udržitelného rozvoje v rámci formálního a neformálního vzdělávání a odborné přípravy;

| e) | zapojení mladých lidí do provádění doporučení, zejména prostřednictvím Evropského roku mládeže 2022 a dialogu EU s mládeží, s cílem zajistit plné zohlednění stanovisek, názorů a potřeb mladých lidí a mládežnických organizací; |
| --- | --- |

e)

zapojení mladých lidí do provádění doporučení, zejména prostřednictvím Evropského roku mládeže 2022 a dialogu EU s mládeží, s cílem zajistit plné zohlednění stanovisek, názorů a potřeb mladých lidí a mládežnických organizací;

| f) | vytváření synergií s Koalicí pro vzdělávání v oblasti klimatu a Novým evropským Bauhausem. |
| --- | --- |

f)

vytváření synergií s Koalicí pro vzdělávání v oblasti klimatu a Novým evropským Bauhausem.

| 2. | Ve spolupráci s členskými státy vypracovala, sdílela a zpřístupnila zdroje, materiály a výzkum týkající se učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, včetně nového evropského rámce kompetencí v oblasti udržitelnosti označovaného jako GreenComp. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podporovala pedagogy ve výuce zaměřené na ekologickou transformaci a udržitelný rozvoj tím, že bude:






  a) | poskytovat zdroje a podpůrné materiály k dobrovolnému využití v rámci Evropské platformy školního vzdělávání, elektronické platformy pro vzdělávání dospělých v Evropě (EPALE) a Evropského portálu pro mládež; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

poskytovat zdroje a podpůrné materiály k dobrovolnému využití v rámci Evropské platformy školního vzdělávání, elektronické platformy pro vzdělávání dospělých v Evropě (EPALE) a Evropského portálu pro mládež;

| b) | oceňovat mimořádné úsilí v oblasti výuky a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje prostřednictvím systémů cen EU, včetně evropské ceny za inovativní výuku, ceny eTwinning a evropských cen za odborné dovednosti. |
| --- | --- |

b)

oceňovat mimořádné úsilí v oblasti výuky a učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje prostřednictvím systémů cen EU, včetně evropské ceny za inovativní výuku, ceny eTwinning a evropských cen za odborné dovednosti.

| 4. | Sledovala, jak absolventi vysokých škol, absolventi odborného vzdělávání a přípravy a začínající výzkumní pracovníci rozvíjejí své zelené dovednosti či postoje k environmentální udržitelnosti, aniž by došlo k vytváření nových povinností týkajících se podávání zpráv či jakékoli další zátěže pro členské státy, a to prostřednictvím stávajících evropských průzkumů, jako je evropská iniciativa pro sledování uplatnění absolventů, například zahrnutím otázek o těchto postojích do uvedených průzkumů. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Monitorovala pokrok v oblasti vzdělávání v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje v rámci stávajících zpráv o Evropském prostoru vzdělávání a Zelené dohody pro Evropu, aniž by došlo k vytváření nových povinností týkajících se podávání zpráv či jakékoli další zátěže pro členské státy. To zahrnuje podporu vypracování možných ukazatelů nebo cílů na úrovni EU týkajících se udržitelnosti, jak je stanoveno v usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posilovala spolupráci se stávajícími mezinárodními organizacemi, zejména s UNESCO a dalšími orgány OSN, včetně EHK, s cílem prosazovat s tvůrci politik, odborníky a se zúčastněnými subjekty v členských státech a mezi členskými státy přístup ke vzdělávání a odborné přípravě v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje, jenž zahrnuje rovnost, inkluzi a spravedlnost, a to v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu, s cíli udržitelného rozvoje a plánem UNESCO pro vzdělávání v zájmu udržitelného rozvoje do roku 2030. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pokračovala v posilování zeleného rozměru programů Erasmus+ a Evropský sbor solidarity, a to v obou případech jak prostřednictvím udržitelné mobility, on-line spolupráce a ekologických postupů v rámci projektů, tak výrazným zaměřením na ekologickou transformaci a udržitelný rozvoj ve spolupráci s různými zúčastněnými subjekty v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže. |
| --- | --- |

7.

V Lucemburku dne 16. června 2022.

Za Radu

předseda

O. DUSSOPT

---

(1)  Dokument COM(2019) 640 final.

1

(2)  Dokument COM(2020) 380 final.

2

(3)  Včetně nového rámce pro provádění strategie EHK OSN v oblasti vzdělávání pro udržitelný rozvoj na období 2021–2030.

3

(4)  Pro účely tohoto doporučení pojem „pedagogové“ zahrnuje učitele, školitele, pracovníky s mládeží, vyučující na pedagogických školách a všechny odborné pracovníky v oblasti formálního, neformálního a informálního vzdělávání.

4

(5)  Dokument 12210/20.

5

(6)  UNESCO, Education for sustainable development: a roadmap (Vzdělávání pro udržitelný rozvoj: plán), 2020.

6

Education for sustainable development: a roadmap

(7)  Dokument COM(2020) 625 final.

7

(8)  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

8

(9)  Úř. věst. C 66, 26.2.2021, s. 1.

9

(10)  Dokument COM(2020) 628 final.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 22. května 2018 o klíčových kompetencích pro celoživotní učení (Úř. věst. C 189, 4.6.2018, s. 1).

11

(12)  Dokument COM(2020) 274 final.

12

(13)  Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1.

13

(14)  Dokument COM(2020) 624 final.

14

(15)  OECD (2020), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? (Jsou studenti připraveni se úspěšně rozvíjet v propojeném světě?) PISA 2018, svazek VI.

15

Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World?

(16)  Mezinárodní výzkumné středisko pro umělou inteligenci (IRCAI) fungující pod záštitou UNESCO je prvním globálním střediskem, které se v rámci své činnosti zabývá umělou inteligencí, vzděláváním a udržitelným rozvojem.

16

(17)  Pojem „kompetence v oblasti udržitelnosti“, jak je popsán v evropském rámci kompetencí v oblasti udržitelnosti (GreenComp), zahrnuje znalosti, dovednosti a postoje, které účastníci vzdělávání všech věkových kategorií potřebují, aby mohli žít, pracovat a jednat udržitelným způsobem (včetně kritického myšlení, systémového myšlení a propojenosti s přírodou). Pojem „zelené dovednosti“ se týká odborných dovedností, které jsou ve všech odvětvích a na všech úrovních trhu práce zapotřebí pro ekologickou transformaci, včetně vytváření nových zelených pracovních míst.

17

(18)  Úmluva o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí.

18

(19)  Přístup STEAM (přírodní vědy, technologie, inženýrství, umění a matematika) využívá tvůrčí potenciál propojení vzdělávání v oborech STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika) s uměleckými, humanitními a společenskými vědami.

19

(20)  Usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (Úř. věst. C 66, 26.2.2021, s. 1).

20

(21)  Mezi ně by mohla patřit Koalice pro vzdělávání v oblasti klimatu, připravovaná Evropská platforma školního vzdělávání, portál Evropa pro školy, platforma Science is Wonderful! (Věda je úžasná!), Evropský portál pro mládež, elektronická platforma pro vzdělávání dospělých v Evropě (EPALE), projekt Scientix, Evropská aliance pro učňovskou přípravu a Pakt pro dovednosti.

21

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/10

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 16. června 2022

o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost

(2022/C 243/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 149, 292, 165 a 166 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| 1. | Stále více lidí v Evropě si potřebuje doplňovat a zlepšovat znalosti, dovednosti a kompetence, protože jejich formální vzdělání a odborná příprava jim přestávají dostačovat k tomu, aby dokázali reagovat na požadavky rychle se měnící společnosti a trhu práce. Oživení po pandemii COVID-19 a digitální a ekologická transformace urychlily tempo změn týkajících se toho, jak žijeme, učíme se a pracujeme. Jasně ukázaly, že je třeba, aby byli lidé lépe vybaveni k tomu, aby se mohli vypořádat se současnými a budoucími výzvami. Pandemie měla dopad na kariérní vyhlídky mladých lidí i dospělých. Způsobila také nárůst nezaměstnanosti a narušila fyzickou, duševní a emocionální pohodu stovek milionů lidí v Evropě. |
| --- | --- |

1.

Stále více lidí v Evropě si potřebuje doplňovat a zlepšovat znalosti, dovednosti a kompetence, protože jejich formální vzdělání a odborná příprava jim přestávají dostačovat k tomu, aby dokázali reagovat na požadavky rychle se měnící společnosti a trhu práce. Oživení po pandemii COVID-19 a digitální a ekologická transformace urychlily tempo změn týkajících se toho, jak žijeme, učíme se a pracujeme. Jasně ukázaly, že je třeba, aby byli lidé lépe vybaveni k tomu, aby se mohli vypořádat se současnými a budoucími výzvami. Pandemie měla dopad na kariérní vyhlídky mladých lidí i dospělých. Způsobila také nárůst nezaměstnanosti a narušila fyzickou, duševní a emocionální pohodu stovek milionů lidí v Evropě.

| 2. | Jednou z hlavních výzev, kterým evropské podniky a zaměstnavatelé čelí, je nedostatečná nabídka potřebných dovedností na trhu práce EU. Pracovníci zároveň čelí nebývalým změnám ve způsobu organizace práce. Kromě toho se v důsledku digitální a ekologické transformace zásadně mění pracovní profily a požadavky na dovednosti. V rozhodnutí Rady (EU) 2021/1868 ze dne 15. října 2021 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (1) je uvedeno, že „[č]lenské státy a Unie mají pracovat na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti, a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a na zaměření trhů práce na budoucnost a jejich schopnosti reagovat na hospodářské změny“. Průběžné prohlubování dovedností a změny kvalifikace jsou nezbytné k tomu, aby mohli pracovníci reagovat na potřeby svého současného zaměstnání nebo mohli přejít na nová pracovní místa a do rozvíjejících se odvětví, jako je ekologické či digitální odvětví, zejména v souvislosti se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

2.

Jednou z hlavních výzev, kterým evropské podniky a zaměstnavatelé čelí, je nedostatečná nabídka potřebných dovedností na trhu práce EU. Pracovníci zároveň čelí nebývalým změnám ve způsobu organizace práce. Kromě toho se v důsledku digitální a ekologické transformace zásadně mění pracovní profily a požadavky na dovednosti. V rozhodnutí Rady (EU) 2021/1868 ze dne 15. října 2021 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (1) je uvedeno, že „[č]lenské státy a Unie mají pracovat na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti, a zejména na podpoře kvalifikace, vzdělání a přizpůsobivosti pracovníků a na zaměření trhů práce na budoucnost a jejich schopnosti reagovat na hospodářské změny“. Průběžné prohlubování dovedností a změny kvalifikace jsou nezbytné k tomu, aby mohli pracovníci reagovat na potřeby svého současného zaměstnání nebo mohli přejít na nová pracovní místa a do rozvíjejících se odvětví, jako je ekologické či digitální odvětví, zejména v souvislosti se stárnutím obyvatelstva.

| 3. | Lidé potřebují mít přístup ke kvalitní výuce a učení poskytovaným různými způsoby a v různých prostředích, aby mohli rozvíjet své osobní, sociální, kulturní a profesní znalosti, dovednosti a kompetence. Po systémech vzdělávání a odborné přípravy je vyžadováno, aby byly flexibilnější a aby hledaly způsoby, jak zajistit učení více zaměřené na účastníky vzdělávání, přístupné a inkluzivní pro širší škálu profilů. Neformální poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy také řeší tuto potřebu tím, že poskytují nové a inovativní příležitosti k prohlubování dovedností a změně kvalifikace. |
| --- | --- |

3.

Lidé potřebují mít přístup ke kvalitní výuce a učení poskytovaným různými způsoby a v různých prostředích, aby mohli rozvíjet své osobní, sociální, kulturní a profesní znalosti, dovednosti a kompetence. Po systémech vzdělávání a odborné přípravy je vyžadováno, aby byly flexibilnější a aby hledaly způsoby, jak zajistit učení více zaměřené na účastníky vzdělávání, přístupné a inkluzivní pro širší škálu profilů. Neformální poskytovatelé vzdělávání a odborné přípravy také řeší tuto potřebu tím, že poskytují nové a inovativní příležitosti k prohlubování dovedností a změně kvalifikace.

| 4. | Efektivní kultura celoživotního učení je klíčem k zajištění toho, aby měl každý znalosti, dovednosti a kompetence, které potřebuje k úspěchu ve společnosti, na trhu práce a v osobním životě. Je nezbytné, aby lidé měli po celý život přístup ke kvalitnímu a relevantnímu vzdělání a odborné přípravě, prohlubování dovedností a změně kvalifikace. Příležitosti k celoživotnímu učení by měly být součástí dlouhodobé strategie vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy ke zlepšení jejich schopnosti reagovat na rychle se měnící potřeby zaměstnavatelů a účastníků vzdělávání. To by umožnilo rozmanitější skupině osob (včetně absolventů těchto institucí a dalších dospělých účastníků vzdělávání) prohlubovat si dovednosti a měnit kvalifikaci. Doporučuje se, aby instituce vysokoškolského vzdělávání, instituce odborného vzdělávání a přípravy, poskytovatelé vzdělávání dospělých a další poskytovatelé mikrocertifikátů, včetně zaměstnavatelů, spolupracovali a zohledňovali nejnovější poznatky výzkumu při koncipování a aktualizaci vzdělávacích příležitostí. |
| --- | --- |

4.

Efektivní kultura celoživotního učení je klíčem k zajištění toho, aby měl každý znalosti, dovednosti a kompetence, které potřebuje k úspěchu ve společnosti, na trhu práce a v osobním životě. Je nezbytné, aby lidé měli po celý život přístup ke kvalitnímu a relevantnímu vzdělání a odborné přípravě, prohlubování dovedností a změně kvalifikace. Příležitosti k celoživotnímu učení by měly být součástí dlouhodobé strategie vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy ke zlepšení jejich schopnosti reagovat na rychle se měnící potřeby zaměstnavatelů a účastníků vzdělávání. To by umožnilo rozmanitější skupině osob (včetně absolventů těchto institucí a dalších dospělých účastníků vzdělávání) prohlubovat si dovednosti a měnit kvalifikaci. Doporučuje se, aby instituce vysokoškolského vzdělávání, instituce odborného vzdělávání a přípravy, poskytovatelé vzdělávání dospělých a další poskytovatelé mikrocertifikátů, včetně zaměstnavatelů, spolupracovali a zohledňovali nejnovější poznatky výzkumu při koncipování a aktualizaci vzdělávacích příležitostí.

| 5. | Mikrocertifikáty by mohly pomoci při dokládání výsledků drobných studijních zkušeností uzpůsobených na míru. Umožňují cílené, flexibilní získávání znalostí, dovedností a kompetencí s cílem uspokojit nové a vznikající potřeby ve společnosti a na trhu práce a jednotlivcům umožňují reagovat na nedostatky v oblasti dovedností, které potřebují k dosažení úspěchu v rychle se měnícím prostředí, přičemž nenahrazují tradiční kvalifikace. Ve vhodných případech mohou doplňovat stávající kvalifikace a poskytovat přidanou hodnotu, aniž by byla oslabena základní zásada kompletních programů v rámci počátečního vzdělávání a odborné přípravy. Mikrocertifikáty by mohla koncipovat a vydávat řada poskytovatelů v různých vzdělávacích prostředích (formální, neformální nebo informální vzdělávací prostředí). |
| --- | --- |

5.

Mikrocertifikáty by mohly pomoci při dokládání výsledků drobných studijních zkušeností uzpůsobených na míru. Umožňují cílené, flexibilní získávání znalostí, dovedností a kompetencí s cílem uspokojit nové a vznikající potřeby ve společnosti a na trhu práce a jednotlivcům umožňují reagovat na nedostatky v oblasti dovedností, které potřebují k dosažení úspěchu v rychle se měnícím prostředí, přičemž nenahrazují tradiční kvalifikace. Ve vhodných případech mohou doplňovat stávající kvalifikace a poskytovat přidanou hodnotu, aniž by byla oslabena základní zásada kompletních programů v rámci počátečního vzdělávání a odborné přípravy. Mikrocertifikáty by mohla koncipovat a vydávat řada poskytovatelů v různých vzdělávacích prostředích (formální, neformální nebo informální vzdělávací prostředí).

| 6. | Navzdory jejich rostoucímu využívání neexistuje v Evropě pro mikrocertifikáty žádná společná definice ani společné normy. To omezuje pochopení mikrocertifikátů a zájem o ně, a tím i jejich potenciál usnadňovat flexibilní učení a profesní dráhy. Cílem tohoto doporučení je podpořit budování důvěry v mikrocertifikáty v celé Evropě mezi všemi zúčastněnými stranami, ať už se jedná o poskytovatele, či příjemce. |
| --- | --- |

6.

Navzdory jejich rostoucímu využívání neexistuje v Evropě pro mikrocertifikáty žádná společná definice ani společné normy. To omezuje pochopení mikrocertifikátů a zájem o ně, a tím i jejich potenciál usnadňovat flexibilní učení a profesní dráhy. Cílem tohoto doporučení je podpořit budování důvěry v mikrocertifikáty v celé Evropě mezi všemi zúčastněnými stranami, ať už se jedná o poskytovatele, či příjemce.

| 7. | První zásada evropského pilíře sociálních práv (2) uvádí, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel své dovednosti a nabyl dovedností nových, tak aby se mohl plně účastnit na životě společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce, a to kdekoliv v Evropské unii. Čtvrtá zásada evropského pilíře sociálních práv uvádí, že každý má právo na včasnou a individuálně uzpůsobenou pomoc zlepšující vyhlídky na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti. Toto právo na pomoc zahrnuje právo na podporu při odborné přípravě a změně kvalifikace. Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv zmiňuje mikrocertifikáty jako inovativní nástroje, které „mohou usnadnit flexibilní způsoby vzdělávání a podpořit pracovníky v jejich práci nebo během profesních přechodů“. Mikrocertifikáty mohou hrát roli při plnění hlavních cílů EU, kterých má být dosaženo do roku 2030, včetně cíle, aby se odborné přípravy každý rok účastnilo 60 % všech dospělých, a cíle spočívajícího v dosažení alespoň 78 % míry zaměstnanosti. Oba tyto cíle uvítali vedoucí představitelé EU, sociální partneři a občanská společnost na sociálním summitu v Portu a poté Evropská rada na zasedání ve dnech 24.– 25. června 2021 (3). |
| --- | --- |

7.

První zásada evropského pilíře sociálních práv (2) uvádí, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel své dovednosti a nabyl dovedností nových, tak aby se mohl plně účastnit na životě společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce, a to kdekoliv v Evropské unii. Čtvrtá zásada evropského pilíře sociálních práv uvádí, že každý má právo na včasnou a individuálně uzpůsobenou pomoc zlepšující vyhlídky na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti. Toto právo na pomoc zahrnuje právo na podporu při odborné přípravě a změně kvalifikace. Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv zmiňuje mikrocertifikáty jako inovativní nástroje, které „mohou usnadnit flexibilní způsoby vzdělávání a podpořit pracovníky v jejich práci nebo během profesních přechodů“. Mikrocertifikáty mohou hrát roli při plnění hlavních cílů EU, kterých má být dosaženo do roku 2030, včetně cíle, aby se odborné přípravy každý rok účastnilo 60 % všech dospělých, a cíle spočívajícího v dosažení alespoň 78 % míry zaměstnanosti. Oba tyto cíle uvítali vedoucí představitelé EU, sociální partneři a občanská společnost na sociálním summitu v Portu a poté Evropská rada na zasedání ve dnech 24.– 25. června 2021 (3).

| 8. | Spolu s akčním plánem přijala Komise doporučení o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (doporučení „EASE“) (4). Doporučení poskytuje členským státům konkrétní politické pokyny k vypracování ucelených souborů politických opatření, které usnadní profesní přechody a podpoří oživení po pandemii COVID-19 vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst. Politické pokyny zahrnují příležitosti k prohlubování dovedností a změně kvalifikace a podpůrná opatření. |
| --- | --- |

8.

Spolu s akčním plánem přijala Komise doporučení o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (doporučení „EASE“) (4). Doporučení poskytuje členským státům konkrétní politické pokyny k vypracování ucelených souborů politických opatření, které usnadní profesní přechody a podpoří oživení po pandemii COVID-19 vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst. Politické pokyny zahrnují příležitosti k prohlubování dovedností a změně kvalifikace a podpůrná opatření.

| 9. | V Evropské agendě dovedností (5) byla mezi 12 stěžejními opatřeními oznámena nová iniciativa týkající se evropského přístupu k mikrocertifikátům. Tato nová iniciativa si klade za cíl podpořit kvalitu, transparentnost a přejímání mikrocertifikátů napříč EU. V agendě dovedností byla dále oznámena iniciativa týkající se individuálních vzdělávacích účtů, která by mohla pomoci překlenout stávající nedostatky v přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě pro dospělé v produktivním věku a vybavit je pro úspěšné zvládnutí přechodů na trhu práce. Mikrocertifikáty mohou být využívány jako součást dostupného vzdělávání a odborné přípravy za účelem podpoření fungování těchto individuálních vzdělávacích účtů. |
| --- | --- |

9.

V Evropské agendě dovedností (5) byla mezi 12 stěžejními opatřeními oznámena nová iniciativa týkající se evropského přístupu k mikrocertifikátům. Tato nová iniciativa si klade za cíl podpořit kvalitu, transparentnost a přejímání mikrocertifikátů napříč EU. V agendě dovedností byla dále oznámena iniciativa týkající se individuálních vzdělávacích účtů, která by mohla pomoci překlenout stávající nedostatky v přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě pro dospělé v produktivním věku a vybavit je pro úspěšné zvládnutí přechodů na trhu práce. Mikrocertifikáty mohou být využívány jako součást dostupného vzdělávání a odborné přípravy za účelem podpoření fungování těchto individuálních vzdělávacích účtů.

| 10. | Ve sdělení Komise o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 (6) bylo oznámeno, že Komise bude usilovat o rozvoj evropského přístupu k mikrocertifikátům, jehož účelem je pomoci rozšířit příležitosti k učení a posílit úlohu institucí vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy v celoživotním učení. |
| --- | --- |

10.

Ve sdělení Komise o vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 (6) bylo oznámeno, že Komise bude usilovat o rozvoj evropského přístupu k mikrocertifikátům, jehož účelem je pomoci rozšířit příležitosti k učení a posílit úlohu institucí vysokoškolského vzdělávání a odborného vzdělávání a přípravy v celoživotním učení.

| 11. | Doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (7) vyzývá Komisi k prozkoumání „koncepce a využití alternativních kvalifikací (microcredentials)“. |
| --- | --- |

11.

Doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (7) vyzývá Komisi k prozkoumání „koncepce a využití alternativních kvalifikací (microcredentials)“.

| 12. | V usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (8) je prozkoumání koncepce a využití mikrocertifikátů uvedeno jako jedno z konkrétních témat a akcí pro prioritní oblast 2 strategického rámce (celoživotní učení a mobilita). |
| --- | --- |

12.

V usnesení Rady o strategickém rámci evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení (2021–2030) (8) je prozkoumání koncepce a využití mikrocertifikátů uvedeno jako jedno z konkrétních témat a akcí pro prioritní oblast 2 strategického rámce (celoživotní učení a mobilita).

| 13. | Závěry Rady o iniciativě „Evropské univerzity“ – Propojení vysokoškolského vzdělávání, výzkumu, inovací a společnosti: příprava podmínek pro nový rozměr evropského vysokoškolského vzdělávání (9) zdůrazňují, že „ačkoli se mikrocertifikáty neodchylují od základní zásady programů plného vysokoškolského vzdělání ani ji neoslabují, mohly by pomoci rozšířit vzdělávací příležitosti, aby bylo možné přizpůsobit se netradičním studentům a poptávce po nových dovednostech na trhu práce; učinit zkušenosti související s učením flexibilnějšími a modulárnějšími; podporovat přístup k vysokoškolskému vzdělávání; zapojovat žáky, bez ohledu na jejich předchozí kvalifikaci nebo výchozí prostředí, podporovat příležitosti ke změně kvalifikace a prohlubování dovedností a zároveň zajistit kvalitní vzdělávání“. |
| --- | --- |

13.

Závěry Rady o iniciativě „Evropské univerzity“ – Propojení vysokoškolského vzdělávání, výzkumu, inovací a společnosti: příprava podmínek pro nový rozměr evropského vysokoškolského vzdělávání (9) zdůrazňují, že „ačkoli se mikrocertifikáty neodchylují od základní zásady programů plného vysokoškolského vzdělání ani ji neoslabují, mohly by pomoci rozšířit vzdělávací příležitosti, aby bylo možné přizpůsobit se netradičním studentům a poptávce po nových dovednostech na trhu práce; učinit zkušenosti související s učením flexibilnějšími a modulárnějšími; podporovat přístup k vysokoškolskému vzdělávání; zapojovat žáky, bez ohledu na jejich předchozí kvalifikaci nebo výchozí prostředí, podporovat příležitosti ke změně kvalifikace a prohlubování dovedností a zároveň zajistit kvalitní vzdělávání“.

| 14. | Ministři školství Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání se v Římském komuniké o mezivládním boloňském procesu (10) zavázali pomoci svým vysokoškolským institucím: i) diverzifikovat nabídku vzdělávání a ii) inovovat obsah vzdělávání a způsoby jeho poskytování. Mnoho vysokoškolských institucí nabízí nebo plánuje nabízet kromě programů plného vysokoškolského vzdělávání také formy vzdělávání menšího rozsahu, a to při současném zachování svého práva navrhovat studijní programy a samostatně regulovat otázky týkající se přenosu kreditů. Tyto formy vzdělávání menšího rozsahu umožní účastníkům vzdělávání rozvíjet nebo aktualizovat jejich kulturní, profesní a průřezové dovednosti a kompetence v různých fázích jejich života. Prostřednictvím spolupráce v rámci boloňského procesu bude zkoumáno, jakým způsobem a do jaké míry mohou být tyto flexibilní formy vzdělávání menšího rozsahu – včetně těch, které vedou k získání mikrocertifikátů – definovány, rozvíjeny, prováděny a uznávány pomocí společných nástrojů. |
| --- | --- |

14.

Ministři školství Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání se v Římském komuniké o mezivládním boloňském procesu (10) zavázali pomoci svým vysokoškolským institucím: i) diverzifikovat nabídku vzdělávání a ii) inovovat obsah vzdělávání a způsoby jeho poskytování. Mnoho vysokoškolských institucí nabízí nebo plánuje nabízet kromě programů plného vysokoškolského vzdělávání také formy vzdělávání menšího rozsahu, a to při současném zachování svého práva navrhovat studijní programy a samostatně regulovat otázky týkající se přenosu kreditů. Tyto formy vzdělávání menšího rozsahu umožní účastníkům vzdělávání rozvíjet nebo aktualizovat jejich kulturní, profesní a průřezové dovednosti a kompetence v různých fázích jejich života. Prostřednictvím spolupráce v rámci boloňského procesu bude zkoumáno, jakým způsobem a do jaké míry mohou být tyto flexibilní formy vzdělávání menšího rozsahu – včetně těch, které vedou k získání mikrocertifikátů – definovány, rozvíjeny, prováděny a uznávány pomocí společných nástrojů.

| 15. | Systémy vzdělávání a odborné přípravy by měly zohledňovat různé individuální potřeby, schopnosti a kapacity jednotlivých účastníků vzdělávání. Rovněž by měly nabízet vzdělávací příležitosti pro všechny, a to i v neformálním a informálním prostředí, jak je zdůrazněno v závěrech Rady o rovnosti a inkluzi ve vzdělávání a odborné přípravě s cílem podpořit úspěch ve vzdělávání pro všechny (11). Dobře koncipované mikrocertifikáty lze využít jako součást cílených opatření na podporu začleňování a dostupnosti vzdělávání a odborné přípravy pro širší okruh účastníků vzdělávání. Tento širší okruh účastníků vzdělávání zahrnuje znevýhodněné a zranitelné skupiny (jako jsou osoby se zdravotním postižením, starší osoby, osoby s nízkou kvalifikací, příslušníci menšin, osoby z přistěhovaleckého prostředí, uprchlíci a osoby s omezenými příležitostmi z důvodu jejich zeměpisného umístění a/nebo jejich socioekonomicky znevýhodněné situace). Mikrocertifikáty lze rovněž využít k tomu, aby pomohly lépe orientovat studenty a usnadnily přístup k učení a odborné přípravě a dosažení úspěchu v jejich rámci a podpořily přechod ze školy do zaměstnání. Očekávaný nárůst počtu uprchlíků a žadatelů o azyl si vyžádá vytvoření strategií pro účinnou integraci těchto skupin do systémů vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání. Poradenství a vzájemné učení v rámci EU při koncipování a vydávání mikrocertifikátů může podpořit začleňování a zajistit, aby k jejich přínosům měli přístup účastníci vzdělávání ze všech skupin společnosti. |
| --- | --- |

15.

Systémy vzdělávání a odborné přípravy by měly zohledňovat různé individuální potřeby, schopnosti a kapacity jednotlivých účastníků vzdělávání. Rovněž by měly nabízet vzdělávací příležitosti pro všechny, a to i v neformálním a informálním prostředí, jak je zdůrazněno v závěrech Rady o rovnosti a inkluzi ve vzdělávání a odborné přípravě s cílem podpořit úspěch ve vzdělávání pro všechny (11). Dobře koncipované mikrocertifikáty lze využít jako součást cílených opatření na podporu začleňování a dostupnosti vzdělávání a odborné přípravy pro širší okruh účastníků vzdělávání. Tento širší okruh účastníků vzdělávání zahrnuje znevýhodněné a zranitelné skupiny (jako jsou osoby se zdravotním postižením, starší osoby, osoby s nízkou kvalifikací, příslušníci menšin, osoby z přistěhovaleckého prostředí, uprchlíci a osoby s omezenými příležitostmi z důvodu jejich zeměpisného umístění a/nebo jejich socioekonomicky znevýhodněné situace). Mikrocertifikáty lze rovněž využít k tomu, aby pomohly lépe orientovat studenty a usnadnily přístup k učení a odborné přípravě a dosažení úspěchu v jejich rámci a podpořily přechod ze školy do zaměstnání. Očekávaný nárůst počtu uprchlíků a žadatelů o azyl si vyžádá vytvoření strategií pro účinnou integraci těchto skupin do systémů vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání. Poradenství a vzájemné učení v rámci EU při koncipování a vydávání mikrocertifikátů může podpořit začleňování a zajistit, aby k jejich přínosům měli přístup účastníci vzdělávání ze všech skupin společnosti.

| 16. | Mikrocertifikáty mohou také podporovat profesní rozvoj a mobilitu osob působících v nestandardních formách práce, jako například v rámci ekonomiky platforem (12), které mohou mít obtíže s přístupem k odborné přípravě v závislosti na svém postavení v zaměstnání (13). |
| --- | --- |

16.

Mikrocertifikáty mohou také podporovat profesní rozvoj a mobilitu osob působících v nestandardních formách práce, jako například v rámci ekonomiky platforem (12), které mohou mít obtíže s přístupem k odborné přípravě v závislosti na svém postavení v zaměstnání (13).

| 17. | Mikrocertifikáty by mohly sehrát aktivní úlohu v plnění politických iniciativ EU s cílem urychlit digitální a ekologickou transformaci. Mikrocertifikáty by mohly: i) podpořit cíle akčního plánu digitálního vzdělávání (2021–2027) (14) s cílem pomáhat při poskytování flexibilních a dostupných vzdělávacích příležitostí pro získání digitálních dovedností a ii) naplnit cíle plánu Komise „Digitální kompas 2030“, tedy zajistit, aby do roku 2030 obyvatelstvo v Evropě disponovalo digitálními dovednostmi a aby zde byli k dispozici vysoce kvalifikovaní odborníci v oblasti digitálních dovedností. Mikrocertifikáty by mohly rovněž hrát roli při plnění Zelené dohody pro Evropu (15), což je evropská strategie rozvoje, jejímž cílem je transformovat její ekonomiku a společnost a nastavit udržitelnější směřování. |
| --- | --- |

17.

Mikrocertifikáty by mohly sehrát aktivní úlohu v plnění politických iniciativ EU s cílem urychlit digitální a ekologickou transformaci. Mikrocertifikáty by mohly: i) podpořit cíle akčního plánu digitálního vzdělávání (2021–2027) (14) s cílem pomáhat při poskytování flexibilních a dostupných vzdělávacích příležitostí pro získání digitálních dovedností a ii) naplnit cíle plánu Komise „Digitální kompas 2030“, tedy zajistit, aby do roku 2030 obyvatelstvo v Evropě disponovalo digitálními dovednostmi a aby zde byli k dispozici vysoce kvalifikovaní odborníci v oblasti digitálních dovedností. Mikrocertifikáty by mohly rovněž hrát roli při plnění Zelené dohody pro Evropu (15), což je evropská strategie rozvoje, jejímž cílem je transformovat její ekonomiku a společnost a nastavit udržitelnější směřování.

| 18. | V doporučení Rady o evropském rámci kvalifikací pro celoživotní učení, kterým se zrušuje doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (16), je stanoven společný referenční rámec s cílem pomoci osobám a organizacím srovnávat jak různé systémy kvalifikací, tak i úrovně kvalifikací z těchto systémů. Jako evropský referenční rámec je evropský rámec kvalifikací k dispozici pro všechny typy a úrovně kvalifikací a představuje společný standardní referenční rámec pro transparentnost, přenositelnost a srovnatelnost. Evropský rámec kvalifikací je rovněž k dispozici pro účely mikrocertifikátů, jestliže jsou nejprve zahrnuty do národních kvalifikačních rámců. |
| --- | --- |

18.

V doporučení Rady o evropském rámci kvalifikací pro celoživotní učení, kterým se zrušuje doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (16), je stanoven společný referenční rámec s cílem pomoci osobám a organizacím srovnávat jak různé systémy kvalifikací, tak i úrovně kvalifikací z těchto systémů. Jako evropský referenční rámec je evropský rámec kvalifikací k dispozici pro všechny typy a úrovně kvalifikací a představuje společný standardní referenční rámec pro transparentnost, přenositelnost a srovnatelnost. Evropský rámec kvalifikací je rovněž k dispozici pro účely mikrocertifikátů, jestliže jsou nejprve zahrnuty do národních kvalifikačních rámců.

| 19. | V doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (17) byly členské státy vyzvány k tomu, aby do roku 2018 – podle okolností a zvláštních podmínek jednotlivých států a jak považují za vhodné – zavedly režim validace neformálního a informálního učení. Díky tomuto režimu validace budou lidé moci dosáhnout uznání znalostí, dovedností a kompetencí, které si osvojili prostřednictvím neformálního a informálního učení. Tento režim jim také umožňuje získat úplnou kvalifikaci nebo případně částečnou kvalifikaci. Hodnocení doporučení provedené v roce 2020 (18) vyzvalo k většímu rozvoji vazeb mezi validací a mikrocertifikáty. |
| --- | --- |

19.

V doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (17) byly členské státy vyzvány k tomu, aby do roku 2018 – podle okolností a zvláštních podmínek jednotlivých států a jak považují za vhodné – zavedly režim validace neformálního a informálního učení. Díky tomuto režimu validace budou lidé moci dosáhnout uznání znalostí, dovedností a kompetencí, které si osvojili prostřednictvím neformálního a informálního učení. Tento režim jim také umožňuje získat úplnou kvalifikaci nebo případně částečnou kvalifikaci. Hodnocení doporučení provedené v roce 2020 (18) vyzvalo k většímu rozvoji vazeb mezi validací a mikrocertifikáty.

| 20. | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/646 ze dne 18. dubna 2018 o společném rámci pro poskytování lepších služeb v oblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušení rozhodnutí č. 2241/2004/ES (19) stanoví základ pro poskytování internetových nástrojů umožňujících lidem řídit svou kariéru a celoživotní učení pomocí služeb ověřování pravosti certifikátů, díky kterým budou mikrocertifikáty přenositelné. |
| --- | --- |

20.

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/646 ze dne 18. dubna 2018 o společném rámci pro poskytování lepších služeb v oblasti dovedností a kvalifikací (Europass) a o zrušení rozhodnutí č. 2241/2004/ES (19) stanoví základ pro poskytování internetových nástrojů umožňujících lidem řídit svou kariéru a celoživotní učení pomocí služeb ověřování pravosti certifikátů, díky kterým budou mikrocertifikáty přenositelné.

| 21. | Relevantnost, rozvoj a aktualizace mikrocertifikátů závisí na:






  i) | spolupráci a součinnosti mezi regionálními a vnitrostátními orgány, organizacemi působícími v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a |
| --- | --- | --- |

21.

Relevantnost, rozvoj a aktualizace mikrocertifikátů závisí na:

i)

spolupráci a součinnosti mezi regionálními a vnitrostátními orgány, organizacemi působícími v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a

| ii) | odvětvovém a meziodvětvovém sociálním dialogu (do tohoto sociálního dialogu by měly být zapojeny organizace zastupující pracovníky a zaměstnavatele ze soukromého i veřejného sektoru, malé a střední podniky a odborní a řídící pracovníci). |
| --- | --- |

ii)

odvětvovém a meziodvětvovém sociálním dialogu (do tohoto sociálního dialogu by měly být zapojeny organizace zastupující pracovníky a zaměstnavatele ze soukromého i veřejného sektoru, malé a střední podniky a odborní a řídící pracovníci).

| 22. | Toto doporučení plně respektuje zásady subsidiarity a proporcionality, zásady institucionální autonomie a akademické svobody a odpovědnost členských států za obsah a organizaci vzdělávání a odborné přípravy v souladu s vnitrostátními podmínkami, a to v úzké spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

22.

Toto doporučení plně respektuje zásady subsidiarity a proporcionality, zásady institucionální autonomie a akademické svobody a odpovědnost členských států za obsah a organizaci vzdělávání a odborné přípravy v souladu s vnitrostátními podmínkami, a to v úzké spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami.

| 23. | Tímto doporučením není dotčena směrnice 2005/36/ES ve znění směrnice 2013/55/EU o uznávání odborných kvalifikací ani systém automatického uznávání, který je v ní stanoven. |
| --- | --- |

23.

Tímto doporučením není dotčena směrnice 2005/36/ES ve znění směrnice 2013/55/EU o uznávání odborných kvalifikací ani systém automatického uznávání, který je v ní stanoven.

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ, které má být provedeno v souladu s regionálními, vnitrostátními a unijními právními předpisy a prioritami, vnitrostátními podmínkami a dostupnými zdroji, včetně socioekonomické situace a charakteristik vnitrostátních systémů vzdělávání, odborné přípravy, celoživotního učení a zaměstnanosti, a v úzké spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami:

Cíle

| 1. | Členským státům se doporučuje, aby přijaly evropský přístup k mikrocertifikátům s cílem:






  a) | umožnit jednotlivcům získat, aktualizovat a zlepšit znalosti, dovednosti a kompetence, které potřebují k úspěchu na vyvíjejícím se trhu práce a v měnící se společnosti a k tomu, aby mohli plně využívat sociálně spravedlivého oživení a spravedlivé transformace na ekologickou a digitální ekonomiku a byli lépe vybaveni, tak aby se mohli vypořádat se současnými a budoucími výzvami; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

umožnit jednotlivcům získat, aktualizovat a zlepšit znalosti, dovednosti a kompetence, které potřebují k úspěchu na vyvíjejícím se trhu práce a v měnící se společnosti a k tomu, aby mohli plně využívat sociálně spravedlivého oživení a spravedlivé transformace na ekologickou a digitální ekonomiku a byli lépe vybaveni, tak aby se mohli vypořádat se současnými a budoucími výzvami;

| b) | podpořit připravenost poskytovatelů mikrocertifikátů k posilování kvality, transparentnosti, přístupnosti a flexibility nabídky vzdělávání s cílem umožnit jednotlivcům utvářet si vlastní personalizované vzdělávací a profesní dráhy; |
| --- | --- |

b)

podpořit připravenost poskytovatelů mikrocertifikátů k posilování kvality, transparentnosti, přístupnosti a flexibility nabídky vzdělávání s cílem umožnit jednotlivcům utvářet si vlastní personalizované vzdělávací a profesní dráhy;

| c) | podporovat inkluzivnost, přístup a rovné příležitosti a přispívat k dosažení odolnosti, sociální spravedlnosti a prosperity pro všechny v kontextu demografických a společenských změn a ve všech fázích hospodářských cyklů. |
| --- | --- |

c)

podporovat inkluzivnost, přístup a rovné příležitosti a přispívat k dosažení odolnosti, sociální spravedlnosti a prosperity pro všechny v kontextu demografických a společenských změn a ve všech fázích hospodářských cyklů.

| 2. | Členským státům se doporučuje, aby ve vhodných případech využívaly mikrocertifikáty jako nástroj k posílení a doplnění stávajících vzdělávacích příležitostí a zvýšení účasti na celoživotním učení, jakož i přispívající k dosažení cíle spočívajícího v tom, aby se odborné přípravy každý rok účastnilo 60 % všech dospělých, jak je stanoveno v Akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv a jak uvítali vedoucí představitelé EU, jakož i jak bylo schváleno v usnesení Rady o novém evropském programu pro vzdělávání dospělých na období 2021–2030 (20). |
| --- | --- |

2.

Oblast působnosti

| 3. | Toto doporučení se týká mikrocertifikátů a také politik, které mohou podpořit jejich účinné koncipování, vydávání a využívání. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mikrocertifikáty je možné využít k doplnění a posílení ekosystémů vzdělávání, odborné přípravy, celoživotního učení a zaměstnatelnosti. Opatření nastíněná v tomto doporučení jsou zaměřena na posílení příležitostí k učení a zaměstnatelnosti, aniž by došlo k narušení systémů počátečního a vysokoškolského vzdělávání, jakož i odborného vzdělávání a přípravy a aniž by byly oslabeny a nahrazeny stávající kvalifikace a tituly. V uvedených opatřeních se doporučuje zavedení společného evropského přístupu k probíhajícímu a novému poskytování mikrocertifikátů v Evropské unii a stanoví definice a pokyny pro koncipování, vydávání a popis mikrocertifikátů v zájmu zlepšení jejich kvality a transparentnosti a snazšího využívání. |
| --- | --- |

4.

Definice

| 5. | Pro účely tohoto doporučení se rozumí:






  a) | „mikrocertifikátem“ záznam výsledků učení, které účastník vzdělávání získal po absolvování učení malého rozsahu. Tyto výsledky učení budou posouzeny podle transparentních a jasně vymezených kritérií. Zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátů jsou navrženy tak, aby účastníkovi vzdělávání poskytly specifické znalosti, dovednosti a kompetence, které reagují na společenské, osobní či kulturní potřeby nebo potřeby trhu práce. Mikrocertifikáty vlastní účastník vzdělávání, mohou být sdíleny a jsou přenositelné. Mohou být vydávány samostatně nebo jako součást rozsáhlejších certifikací. Opírají se o zajišťování kvality v souladu s dohodnutými normami v příslušném odvětví nebo oblasti činnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

„mikrocertifikátem“ záznam výsledků učení, které účastník vzdělávání získal po absolvování učení malého rozsahu. Tyto výsledky učení budou posouzeny podle transparentních a jasně vymezených kritérií. Zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátů jsou navrženy tak, aby účastníkovi vzdělávání poskytly specifické znalosti, dovednosti a kompetence, které reagují na společenské, osobní či kulturní potřeby nebo potřeby trhu práce. Mikrocertifikáty vlastní účastník vzdělávání, mohou být sdíleny a jsou přenositelné. Mohou být vydávány samostatně nebo jako součást rozsáhlejších certifikací. Opírají se o zajišťování kvality v souladu s dohodnutými normami v příslušném odvětví nebo oblasti činnosti;

| b) | „poskytovateli mikrocertifikátů“ instituce a organizace zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, sociální partneři (tj. organizace zastupující pracovníky a zaměstnavatele), zaměstnavatelé a průmysl, organizace občanské společnosti, veřejné služby zaměstnanosti a regionální a vnitrostátní orgány, jakož i další aktéři, kteří koncipují, poskytují a vydávají mikrocertifikáty pro formální, neformální a informální učení. Tím nejsou dotčeny regionální a vnitrostátní právní předpisy a podmínky; |
| --- | --- |

b)

„poskytovateli mikrocertifikátů“ instituce a organizace zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, sociální partneři (tj. organizace zastupující pracovníky a zaměstnavatele), zaměstnavatelé a průmysl, organizace občanské společnosti, veřejné služby zaměstnanosti a regionální a vnitrostátní orgány, jakož i další aktéři, kteří koncipují, poskytují a vydávají mikrocertifikáty pro formální, neformální a informální učení. Tím nejsou dotčeny regionální a vnitrostátní právní předpisy a podmínky;

| c) | „vzdělávacím prostředím“ různorodá fyzická, online, kombinovaná (21), virtuální a digitální prostředí, kontexty a kultury, ve kterých se lidé učí, včetně všech prostředí, ve kterých může probíhat formální, neformální a informální učení; |
| --- | --- |

c)

„vzdělávacím prostředím“ různorodá fyzická, online, kombinovaná (21), virtuální a digitální prostředí, kontexty a kultury, ve kterých se lidé učí, včetně všech prostředí, ve kterých může probíhat formální, neformální a informální učení;

| d) | „formálním učením“ učení, které se uskutečňuje v organizovaném a strukturovaném prostředí věnovaném výhradně učení a zpravidla vede k přiznání kvalifikace, obvykle ve formě osvědčení nebo diplomu; zahrnuje systémy všeobecného vzdělávání, počátečního, dalšího a terciárního odborného vzdělávání a přípravy a vysokoškolského vzdělávání (22); |
| --- | --- |

d)

„formálním učením“ učení, které se uskutečňuje v organizovaném a strukturovaném prostředí věnovaném výhradně učení a zpravidla vede k přiznání kvalifikace, obvykle ve formě osvědčení nebo diplomu; zahrnuje systémy všeobecného vzdělávání, počátečního, dalšího a terciárního odborného vzdělávání a přípravy a vysokoškolského vzdělávání (22);

| e) | „neformálním učením“ učení, k němuž dochází mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu na základě plánované činnosti, pokud jde o cíle a dobu učení, a při němž existuje určitá forma podpory tohoto učení (23); |
| --- | --- |

e)

„neformálním učením“ učení, k němuž dochází mimo formální vzdělávání a odbornou přípravu na základě plánované činnosti, pokud jde o cíle a dobu učení, a při němž existuje určitá forma podpory tohoto učení (23);

| f) | „informálním učením“ učení, které je výsledkem každodenních činností a zkušeností a které není organizováno nebo strukturováno, pokud jde o cíle, dobu nebo podporu učení; z pohledu účastníka vzdělávání se může jednat o neúmyslnou činnost (24). Nevede automaticky k získání mikrocertifikátu, ale lze jej zvážit v rámci režimů validace, které mohou zjišťovat, zaznamenávat, posuzovat anebo osvědčovat výsledky učení jednotlivce; |
| --- | --- |

f)

„informálním učením“ učení, které je výsledkem každodenních činností a zkušeností a které není organizováno nebo strukturováno, pokud jde o cíle, dobu nebo podporu učení; z pohledu účastníka vzdělávání se může jednat o neúmyslnou činnost (24). Nevede automaticky k získání mikrocertifikátu, ale lze jej zvážit v rámci režimů validace, které mohou zjišťovat, zaznamenávat, posuzovat anebo osvědčovat výsledky učení jednotlivce;

| g) | „přenositelností“ možnost držitele certifikátu uložit své mikrocertifikáty v systému dle vlastního výběru, sdílet je se subjekty dle vlastního výběru (ať už vnitrostátními, či nadnárodními) a schopnost všech příslušných stran dokázat porozumět obsahu a ověřit pravost certifikátu. Umožňuje se tak přenositelnost mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy a v jejich rámci, na trhu práce a mezi jednotlivými zeměmi; |
| --- | --- |

g)

„přenositelností“ možnost držitele certifikátu uložit své mikrocertifikáty v systému dle vlastního výběru, sdílet je se subjekty dle vlastního výběru (ať už vnitrostátními, či nadnárodními) a schopnost všech příslušných stran dokázat porozumět obsahu a ověřit pravost certifikátu. Umožňuje se tak přenositelnost mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy a v jejich rámci, na trhu práce a mezi jednotlivými zeměmi;

| h) | „kumulativností“ možnost kombinovat v relevantních případech různé mikrocertifikáty a logicky je na sebe navazovat. Rozhodnutí týkající se kumulování nebo kombinování certifikátů jsou na přijímající organizaci (např. instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, zaměstnavatelé atd.) v souladu s praxí a měla by podporovat naplnění cílů a potřeb účastníka vzdělávání. Kombinováním nevzniká automatický nárok na kvalifikaci nebo titul. Tato rozhodnutí činí regionální a vnitrostátní orgány nebo instituce v souladu se svými postupy pro udělování kvalifikací; |
| --- | --- |

h)

„kumulativností“ možnost kombinovat v relevantních případech různé mikrocertifikáty a logicky je na sebe navazovat. Rozhodnutí týkající se kumulování nebo kombinování certifikátů jsou na přijímající organizaci (např. instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, zaměstnavatelé atd.) v souladu s praxí a měla by podporovat naplnění cílů a potřeb účastníka vzdělávání. Kombinováním nevzniká automatický nárok na kvalifikaci nebo titul. Tato rozhodnutí činí regionální a vnitrostátní orgány nebo instituce v souladu se svými postupy pro udělování kvalifikací;

| i) | „posouzením“ postup nebo metoda používaná k hodnocení, měření a případně popisu výsledků učení dosažených jednotlivci prostřednictvím formálního, neformálního nebo informálního učení. Posouzení provádí poskytovatel nebo jiné uznané subjekty provádějící posouzení. |
| --- | --- |

i)

„posouzením“ postup nebo metoda používaná k hodnocení, měření a případně popisu výsledků učení dosažených jednotlivci prostřednictvím formálního, neformálního nebo informálního učení. Posouzení provádí poskytovatel nebo jiné uznané subjekty provádějící posouzení.

Definice a evropské standardní prvky popisu mikrocertifikátů

| 6. | Doporučuje se, aby členské státy přijaly a podporovaly používání:






  a) | definice mikrocertifikátů, jak je stanovena v bodě 5 písm. a); |
| --- | --- | --- |

6.

a)

definice mikrocertifikátů, jak je stanovena v bodě 5 písm. a);

| b) | evropských standardních prvků popisu mikrocertifikátu (jak jsou popsány v příloze I), včetně těchto povinných prvků:






  i) | totožnost účastníka vzdělávání, |
| --- | --- | --- |

b)

evropských standardních prvků popisu mikrocertifikátu (jak jsou popsány v příloze I), včetně těchto povinných prvků:

i)

totožnost účastníka vzdělávání,

| ii) | název mikrocertifikátu, |
| --- | --- |

ii)

název mikrocertifikátu,

| iii) | země/region(y) vystavujícího subjektu, |
| --- | --- |

iii)

země/region(y) vystavujícího subjektu,

| iv) | udělující subjekt(y), |
| --- | --- |

iv)

udělující subjekt(y),

| v) | datum vydání, |
| --- | --- |

v)

datum vydání,

| vi) | výsledky učení, |
| --- | --- |

vi)

výsledky učení,

| vii) | hypotetický objem práce potřebný k dosažení výsledků učení (pokud možno v rámci evropského systému přenosu a akumulace kreditů (ECTS)), |
| --- | --- |

vii)

hypotetický objem práce potřebný k dosažení výsledků učení (pokud možno v rámci evropského systému přenosu a akumulace kreditů (ECTS)),

| viii) | úroveň (a případně cyklus) zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu (evropský rámec kvalifikací, kvalifikační rámce Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání), je-li to vhodné, |
| --- | --- |

viii)

úroveň (a případně cyklus) zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu (evropský rámec kvalifikací, kvalifikační rámce Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání), je-li to vhodné,

| ix) | typ posouzení, |
| --- | --- |

ix)

typ posouzení,

| x) | forma účasti na vzdělávací aktivitě, |
| --- | --- |

x)

forma účasti na vzdělávací aktivitě,

| xi) | typ zajištění kvality používaný pro účely mikrocertifikátu; |
| --- | --- |

xi)

typ zajištění kvality používaný pro účely mikrocertifikátu;

| c) | evropské zásady pro koncipování a vydávání mikrocertifikátů (jak jsou popsány v příloze II). |
| --- | --- |

c)

evropské zásady pro koncipování a vydávání mikrocertifikátů (jak jsou popsány v příloze II).

Rozvoj ekosystému pro mikrocertifikáty

| 7. | Doporučuje se, aby členské státy ve vhodných případech usnadnily probíhající a nový rozvoj mikrocertifikátů v rámci formálního vzdělávacího prostředí, a to mimo jiné:






  a) | podporou vysokoškolských institucí v tom, aby zvážily úlohu mikrocertifikátů při nabízení vzdělávacích příležitostí různým účastníkům vzdělávání, zejména rozšiřováním atraktivní, dostupné, inkluzivní a na studenta zaměřené nabídky činností celoživotního učení, případně i prostřednictvím činností aliancí „Evropských univerzit“ (25); |
| --- | --- | --- |

7.

a)

podporou vysokoškolských institucí v tom, aby zvážily úlohu mikrocertifikátů při nabízení vzdělávacích příležitostí různým účastníkům vzdělávání, zejména rozšiřováním atraktivní, dostupné, inkluzivní a na studenta zaměřené nabídky činností celoživotního učení, případně i prostřednictvím činností aliancí „Evropských univerzit“ (25);

| b) | podporou institucí odborného vzdělávání a přípravy a dalších poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy v tom, aby zvážili úlohu mikrocertifikátů v dalším odborném vzdělávání a přípravě na podporu prohlubování dovedností a změny kvalifikace dospělých, případně i prostřednictvím činností center excelence v oblasti odborného vzdělávání a přípravy; |
| --- | --- |

b)

podporou institucí odborného vzdělávání a přípravy a dalších poskytovatelů odborného vzdělávání a přípravy v tom, aby zvážili úlohu mikrocertifikátů v dalším odborném vzdělávání a přípravě na podporu prohlubování dovedností a změny kvalifikace dospělých, případně i prostřednictvím činností center excelence v oblasti odborného vzdělávání a přípravy;

| c) | zvážením poskytování veřejného financování v souladu s vnitrostátními podmínkami pro účely rozvoje a poskytování činností malého rozsahu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy vedoucích k získání mikrocertifikátů na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy, a to při zohlednění institucionální autonomie umožňující rozmanitost a kreativitu. |
| --- | --- |

c)

zvážením poskytování veřejného financování v souladu s vnitrostátními podmínkami pro účely rozvoje a poskytování činností malého rozsahu v oblasti vzdělávání a odborné přípravy vedoucích k získání mikrocertifikátů na všech úrovních vzdělávání a odborné přípravy, a to při zohlednění institucionální autonomie umožňující rozmanitost a kreativitu.

| 8. | Doporučuje se, aby členské státy ve vhodných případech podpořily probíhající a nový rozvoj mikrocertifikátů v rámci neformálního a informálního vzdělávacího prostředí, a to mimo jiné:






  a) | podporou koncipování a vydávání mikrocertifikátů jinými poskytovateli, než jsou poskytovatelé uvedení v bodě 7 (mezi tyto poskytovatele by mohli patřit: společnosti, sociální partneři, organizace občanské společnosti, místní orgány, komunitní střediska, profesní sdružení, výzkumné a inovační organizace a soukromí poskytovatelé), včetně podpory rozmanitosti zdrojů financování; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

podporou koncipování a vydávání mikrocertifikátů jinými poskytovateli, než jsou poskytovatelé uvedení v bodě 7 (mezi tyto poskytovatele by mohli patřit: společnosti, sociální partneři, organizace občanské společnosti, místní orgány, komunitní střediska, profesní sdružení, výzkumné a inovační organizace a soukromí poskytovatelé), včetně podpory rozmanitosti zdrojů financování;

| b) | případně podporou rozvoje mikrocertifikátů koncipovaných a schválených zástupci zaměstnavatelů a pracovníků prostřednictvím sociálního dialogu; |
| --- | --- |

b)

případně podporou rozvoje mikrocertifikátů koncipovaných a schválených zástupci zaměstnavatelů a pracovníků prostřednictvím sociálního dialogu;

| c) | zvážením přizpůsobení postupů uznávání předchozího učení a validace neformálního a informálního učení, aby bylo možné mikrocertifikáty udělovat. |
| --- | --- |

c)

zvážením přizpůsobení postupů uznávání předchozího učení a validace neformálního a informálního učení, aby bylo možné mikrocertifikáty udělovat.

| 9. | Členské státy se vyzývají, aby ve vhodných případech podporovaly kvalitu a transparentnost mikrocertifikátů, a to mimo jiné:






  a) | uplatňováním, přizpůsobováním a rozvojem mechanismů zajištění kvality mikrocertifikátů vydávaných různými typy poskytovatelů, pokud možno s využitím stávajících mechanismů (viz příloha 2); |
| --- | --- | --- |

9.

a)

uplatňováním, přizpůsobováním a rozvojem mechanismů zajištění kvality mikrocertifikátů vydávaných různými typy poskytovatelů, pokud možno s využitím stávajících mechanismů (viz příloha 2);

| b) | podporou využívání systémů „poznatků o dovednostech“ k analýzám potřeb trhu práce a demografických změn, aby mohly identifikovat veškeré potřeby v oblasti vývoje či aktualizace mikrocertifikátů; |
| --- | --- |

b)

podporou využívání systémů „poznatků o dovednostech“ k analýzám potřeb trhu práce a demografických změn, aby mohly identifikovat veškeré potřeby v oblasti vývoje či aktualizace mikrocertifikátů;

| c) | podporou toho, aby poskytovatelé zveřejňovali katalogy mikrocertifikátů, které nabízejí, a případně i své politiky uznávání mikrocertifikátů vydaných jinými poskytovateli; |
| --- | --- |

c)

podporou toho, aby poskytovatelé zveřejňovali katalogy mikrocertifikátů, které nabízejí, a případně i své politiky uznávání mikrocertifikátů vydaných jinými poskytovateli;

| d) | začleněním mikrocertifikátů do národních kvalifikačních rámců a systémů kvalifikací. Rozhodnutí o začlenění mikrocertifikátů do regionálních a národních rámců nebo systémů přijímají vnitrostátní orgány nebo instituce v souladu s vnitrostátními podmínkami. |
| --- | --- |

d)

začleněním mikrocertifikátů do národních kvalifikačních rámců a systémů kvalifikací. Rozhodnutí o začlenění mikrocertifikátů do regionálních a národních rámců nebo systémů přijímají vnitrostátní orgány nebo instituce v souladu s vnitrostátními podmínkami.

| 10. | Členské státy se vybízejí, aby případně prosazovaly a podporovaly efektivní experimentování, spolupráci, správu a partnerství:






  i) | institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu; |
| --- | --- | --- |

10.

i)

institucí zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu;

| ii) | sociálních partnerů; |
| --- | --- |

ii)

sociálních partnerů;

| iii) | zaměstnavatelů a představitelů průmyslových odvětví; |
| --- | --- |

iii)

zaměstnavatelů a představitelů průmyslových odvětví;

| iv) | výzkumných a inovačních organizací; |
| --- | --- |

iv)

výzkumných a inovačních organizací;

| v) | organizací občanské společnosti; |
| --- | --- |

v)

organizací občanské společnosti;

| vi) | služeb zaměstnanosti a sociálního začleňování a |
| --- | --- |

vi)

služeb zaměstnanosti a sociálního začleňování a

| vii) | místních, regionálních a celostátních orgánů. |
| --- | --- |

vii)

místních, regionálních a celostátních orgánů.

Toto experimentování, spolupráce, správa a partnerství jsou důležité pro stanovení potřeb v oblasti mikrocertifikátů, spoluvytváření mikrocertifikátů a jejich aktualizaci, jakož i pro posouzení dopadu na prohlubování dovedností a změny kvalifikace, celoživotní učení a kariérní rozvoj.

Využití potenciálu mikrocertifikátů

| 11. | Doporučuje se, aby členské státy případně začlenily mikrocertifikáty jak do systémů vzdělávání a odborné přípravy, tak do politik zaměřených na dovednosti, a to mimo jiné:






  a) | podporou začlenění nabídek vzdělávání a odborné přípravy, které vedou k získání mikrocertifikátů, do katalogů nabízených příležitostí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

podporou začlenění nabídek vzdělávání a odborné přípravy, které vedou k získání mikrocertifikátů, do katalogů nabízených příležitostí v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

| b) | případným využíváním mikrocertifikátů ke zlepšení přístupu ke vzdělání a odborné přípravě pro všechny účastníky vzdělávání, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin (jako jsou například osoby se zdravotním postižením, starší osoby, osoby s nízkou kvalifikací, příslušníci menšin, osoby z přistěhovaleckého prostředí, uprchlíci a osoby s omezenými příležitostmi z důvodu jejich zeměpisného umístění a/nebo jejich socioekonomicky znevýhodněné situace); |
| --- | --- |

b)

případným využíváním mikrocertifikátů ke zlepšení přístupu ke vzdělání a odborné přípravě pro všechny účastníky vzdělávání, včetně znevýhodněných a zranitelných skupin (jako jsou například osoby se zdravotním postižením, starší osoby, osoby s nízkou kvalifikací, příslušníci menšin, osoby z přistěhovaleckého prostředí, uprchlíci a osoby s omezenými příležitostmi z důvodu jejich zeměpisného umístění a/nebo jejich socioekonomicky znevýhodněné situace);

| c) | případným využíváním mikrocertifikátů na podporu flexibilních vzdělávacích drah a přechodu z vyššího sekundárního vzdělávání nebo odborného vzdělávání a přípravy do terciárního vzdělávání a vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

c)

případným využíváním mikrocertifikátů na podporu flexibilních vzdělávacích drah a přechodu z vyššího sekundárního vzdělávání nebo odborného vzdělávání a přípravy do terciárního vzdělávání a vzdělávání dospělých;

| d) | využíváním mikrocertifikátů, které mohou být v případě potřeby začleněny do programů vysokoškolského vzdělávání nebo je mohou doplňovat; |
| --- | --- |

d)

využíváním mikrocertifikátů, které mohou být v případě potřeby začleněny do programů vysokoškolského vzdělávání nebo je mohou doplňovat;

| e) | využíváním mikrocertifikátů jako dalšího prostředku ke zlepšení základních a pokročilých digitálních dovedností a kompetencí širšího okruhu účastníků vzdělávání v souladu s akčním plánem digitálního vzdělávání a Akčním plánem pro evropský pilíř sociálních práv; |
| --- | --- |

e)

využíváním mikrocertifikátů jako dalšího prostředku ke zlepšení základních a pokročilých digitálních dovedností a kompetencí širšího okruhu účastníků vzdělávání v souladu s akčním plánem digitálního vzdělávání a Akčním plánem pro evropský pilíř sociálních práv;

| f) | využíváním mikrocertifikátů k podpoře rozvoje učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje jako součásti vnitrostátního provádění doporučení Rady o učení v oblasti ekologické transformace a udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

f)

využíváním mikrocertifikátů k podpoře rozvoje učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje jako součásti vnitrostátního provádění doporučení Rady o učení v oblasti ekologické transformace a udržitelného rozvoje;

| g) | podporou využívání mikrocertifikátů institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu a dalšími poskytovateli – ve spolupráci s okolními znalostními a inovačními ekosystémy – za účelem zvýšení relevantnosti a posílení potenciálního pozitivního dopadu mikrocertifikátů na ekonomiku na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

g)

podporou využívání mikrocertifikátů institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu a dalšími poskytovateli – ve spolupráci s okolními znalostními a inovačními ekosystémy – za účelem zvýšení relevantnosti a posílení potenciálního pozitivního dopadu mikrocertifikátů na ekonomiku na místní a regionální úrovni;

| h) | podporou pochopení mikrocertifikátů a jejich využívání prostřednictvím dalšího profesního rozvoje učitelů a školitelů, kariérních poradců (např. v kontextu pedagogických akademií Erasmus+), jakož i akademických a výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců v této oblasti; |
| --- | --- |

h)

podporou pochopení mikrocertifikátů a jejich využívání prostřednictvím dalšího profesního rozvoje učitelů a školitelů, kariérních poradců (např. v kontextu pedagogických akademií Erasmus+), jakož i akademických a výzkumných pracovníků a dalších zaměstnanců v této oblasti;

| i) | podporou využívání mikrocertifikátů pro rychlý přenos nejnovějších výzkumných poznatků do vzdělávacích příležitostí, a to posílením součinnosti mezi Evropským prostorem vzdělávání a Evropským výzkumným prostorem; |
| --- | --- |

i)

podporou využívání mikrocertifikátů pro rychlý přenos nejnovějších výzkumných poznatků do vzdělávacích příležitostí, a to posílením součinnosti mezi Evropským prostorem vzdělávání a Evropským výzkumným prostorem;

| j) | zvážením toho, jak by bylo možné využít mikrocertifikáty v rámci Evropského prostoru vzdělávání s cílem bojovat proti genderovým a jiným diskriminačním stereotypům týkajícím se výběru studia a v rámci vzdělávacích postupů a materiálů. |
| --- | --- |

j)

zvážením toho, jak by bylo možné využít mikrocertifikáty v rámci Evropského prostoru vzdělávání s cílem bojovat proti genderovým a jiným diskriminačním stereotypům týkajícím se výběru studia a v rámci vzdělávacích postupů a materiálů.

| 12. | Doporučuje se, aby členské státy případně začlenily mikrocertifikáty do svých politik zaměstnanosti a aktivních politik na trhu práce (tj. služby zaměstnanosti, podpora odborné přípravy a pobídky pro zaměstnanost), a to zejména:






  a) | využitím mikrocertifikátů, dle potřeby s cílem:






  i) | řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a problémy v daných hospodářských odvětvích a regionech a |
| --- | --- | --- | --- |

12.

a)

využitím mikrocertifikátů, dle potřeby s cílem:

i)

řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a problémy v daných hospodářských odvětvích a regionech a

| ii) | prohlubovat dovednosti a zajistit změnu kvalifikace pracovníků v souladu s dovednostmi a pracovními místy, po kterých je na pracovním trhu poptávka, zejména v souvislosti s digitální a ekologickou transformací; |
| --- | --- |

ii)

prohlubovat dovednosti a zajistit změnu kvalifikace pracovníků v souladu s dovednostmi a pracovními místy, po kterých je na pracovním trhu poptávka, zejména v souvislosti s digitální a ekologickou transformací;

| b) | zahrnutím odborné přípravy vedoucí k získání mikrocertifikátů do uznávaných příležitostí k odborné přípravě, které mohou být propojeny s individuálními vzdělávacími účty, existují-li, a dalšími systémy na podporu odborné přípravy; |
| --- | --- |

b)

zahrnutím odborné přípravy vedoucí k získání mikrocertifikátů do uznávaných příležitostí k odborné přípravě, které mohou být propojeny s individuálními vzdělávacími účty, existují-li, a dalšími systémy na podporu odborné přípravy;

| c) | podporou využívání mikrocertifikátů jako prostředku k aktualizaci a prohloubení dovedností osob samostatně výdělečně činných a pracovníků v nestandardních pracovněprávních vztazích, včetně osob pracujících prostřednictvím platforem a v rámci malých a středních podniků; |
| --- | --- |

c)

podporou využívání mikrocertifikátů jako prostředku k aktualizaci a prohloubení dovedností osob samostatně výdělečně činných a pracovníků v nestandardních pracovněprávních vztazích, včetně osob pracujících prostřednictvím platforem a v rámci malých a středních podniků;

| d) | prozkoumáním využití mikrocertifikátů v rámci cílených iniciativ zaměřených na podporu a motivaci znevýhodněných a zranitelných skupin (jako jsou osoby s minimálním příjmem, osoby se zdravotním postižením, dlouhodobě nezaměstnaní a osoby s nízkou kvalifikací) k opětovnému vstupu na trh práce nebo k pokračování v zaměstnání; |
| --- | --- |

d)

prozkoumáním využití mikrocertifikátů v rámci cílených iniciativ zaměřených na podporu a motivaci znevýhodněných a zranitelných skupin (jako jsou osoby s minimálním příjmem, osoby se zdravotním postižením, dlouhodobě nezaměstnaní a osoby s nízkou kvalifikací) k opětovnému vstupu na trh práce nebo k pokračování v zaměstnání;

| e) | prozkoumáním úlohy mikrocertifikátů v rámci systémů pro provádění posílené záruky pro mladé lidi na podporu mladých lidí, včetně přípravné odborné přípravy a kvalitních nabídek dalšího vzdělávání nebo odborné přípravy; |
| --- | --- |

e)

prozkoumáním úlohy mikrocertifikátů v rámci systémů pro provádění posílené záruky pro mladé lidi na podporu mladých lidí, včetně přípravné odborné přípravy a kvalitních nabídek dalšího vzdělávání nebo odborné přípravy;

| f) | prozkoumáním úlohy mikrocertifikátů jako součásti vnitrostátního provádění doporučení o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (doporučení „EASE“); |
| --- | --- |

f)

prozkoumáním úlohy mikrocertifikátů jako součásti vnitrostátního provádění doporučení o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (doporučení „EASE“);

| g) | prozkoumáním využití mikrocertifikátů na podporu profesionálního rozvoje pracovníků a ke splnění závazných požadavků na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace v určitých zaměstnáních a typech práce (např. pro licence, požadovanou odbornou přípravu a povolení). |
| --- | --- |

g)

prozkoumáním využití mikrocertifikátů na podporu profesionálního rozvoje pracovníků a ke splnění závazných požadavků na prohlubování dovedností a změnu kvalifikace v určitých zaměstnáních a typech práce (např. pro licence, požadovanou odbornou přípravu a povolení).

| 13. | Členským státům se doporučuje, aby ve vhodných případech podněcovaly a podporovaly Evropskou síť národních informačních středisek a národních informačních středisek pro akademické uznávání (sítě ENIC-NARIC) nebo odpovídající subjekty, aby případně vypracovaly transparentní postupy uznávání mikrocertifikátů vydávaných různými typy poskytovatelů. To by mělo být provedeno ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami uvedenými v bodě 10, mimo jiné prozkoumáním možné proveditelnosti automatického uznávání mikrocertifikátů (26). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Členským státům se doporučuje, aby zajistily, že informace a poradenství týkající se identifikace a výběru mikrocertifikátů budou v případě potřeby začleněny do poradenských služeb pro celoživotní učení. Ty zahrnují poradenské služby v kariérních centrech vysokoškolských institucí, veřejné služby zaměstnanosti, soukromé služby zaměstnanosti, sociální služby a další poradenské služby (týkající se zaměstnání, kariéry, vzdělávání a odborné přípravy, koučování). Začlenění poradenství o mikrocertifikátech do těchto služeb by mělo naplňovat potřeby všech účastníků vzdělávání, včetně těch ze znevýhodněných a zranitelných skupin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Členským státům se doporučuje, aby v případě potřeby:






  a) | definovaly opatření pro provádění tohoto doporučení na základě stávajících příslušných vnitrostátních opatření a finančních rámců. Mezi ně by mohla patřit jak opatření propojená s individuálními vzdělávacími účty, existují-li (s náležitým ohledem na odpovědnost a autonomii organizací zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu a organizací trhu práce ve vnitrostátním kontextu); |
| --- | --- | --- |

15.

a)

definovaly opatření pro provádění tohoto doporučení na základě stávajících příslušných vnitrostátních opatření a finančních rámců. Mezi ně by mohla patřit jak opatření propojená s individuálními vzdělávacími účty, existují-li (s náležitým ohledem na odpovědnost a autonomii organizací zajišťujících vzdělávání a odbornou přípravu a organizací trhu práce ve vnitrostátním kontextu);

| b) | co nejlépe využívaly finanční prostředky a nástroje Unie na podporu potřebných reforem, a to od podpůrného rámce až po rozvoj a využívání mikrocertifikátů. |
| --- | --- |

b)

co nejlépe využívaly finanční prostředky a nástroje Unie na podporu potřebných reforem, a to od podpůrného rámce až po rozvoj a využívání mikrocertifikátů.

Podpora ze strany Komise

Rada vítá záměr Komise s náležitým ohledem na subsidiaritu a vnitrostátní podmínky a v úzké spolupráci s členskými státy:

| 16. | vytvořit a případně upravit stávající nástroje a služby Unie na podporu rozvoje mikrocertifikátů všemi typy poskytovatelů, a to mimo jiné:






  a) | podporou vytváření pokynů pro posilování transparentnosti a uplatňování stávajících nástrojů EU a boloňského procesu v oblasti vysokoškolského vzdělávání pro účely vnitřního a vnějšího zajišťování kvality mikrocertifikátů; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

podporou vytváření pokynů pro posilování transparentnosti a uplatňování stávajících nástrojů EU a boloňského procesu v oblasti vysokoškolského vzdělávání pro účely vnitřního a vnějšího zajišťování kvality mikrocertifikátů;

| b) | zvážením toho, jak přizpůsobit uživatelskou příručku evropského systému přenosu a akumulace kreditů v oblasti vysokoškolského vzdělávání tak, aby začleňovala mikrocertifikáty; |
| --- | --- |

b)

zvážením toho, jak přizpůsobit uživatelskou příručku evropského systému přenosu a akumulace kreditů v oblasti vysokoškolského vzdělávání tak, aby začleňovala mikrocertifikáty;

| c) | zvážením toho, jak přizpůsobit a rozvíjet nástroje EU pro dovednosti a kvalifikace za účelem začlenění mikrocertifikátů do systémů odborného vzdělávání a přípravy; |
| --- | --- |

c)

zvážením toho, jak přizpůsobit a rozvíjet nástroje EU pro dovednosti a kvalifikace za účelem začlenění mikrocertifikátů do systémů odborného vzdělávání a přípravy;

| d) | posílením úlohy sítě ENIC-NARIC a dalších odpovídajících subjektů při uznávání mikrocertifikátů pro účely dalšího studia a/nebo zaměstnání, včetně rozvoje poradenství a odborné přípravy; |
| --- | --- |

d)

posílením úlohy sítě ENIC-NARIC a dalších odpovídajících subjektů při uznávání mikrocertifikátů pro účely dalšího studia a/nebo zaměstnání, včetně rozvoje poradenství a odborné přípravy;

| e) | podporou strukturované diskuse o možnosti začlenění mikrocertifikátů do národních kvalifikačních rámců; |
| --- | --- |

e)

podporou strukturované diskuse o možnosti začlenění mikrocertifikátů do národních kvalifikačních rámců;

| f) | zvážením rozvoje iniciativy „Evropská studentská karta“, která studentům umožní bezpečně sdílet výsledky mikrocertifikátů dosažené během jejich studií v zahraničí s jinými institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu. |
| --- | --- |

f)

zvážením rozvoje iniciativy „Evropská studentská karta“, která studentům umožní bezpečně sdílet výsledky mikrocertifikátů dosažené během jejich studií v zahraničí s jinými institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu.

| 17. | podporovat spolupráci mezi členskými státy a zúčastněnými stranami, a to mimo jiné:






  a) | podporou sdílení informací mezi regionálními a vnitrostátními orgány o příslušných regionálních a vnitrostátních politických iniciativách a důkazech o jejich dopadu při optimálním využití strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

podporou sdílení informací mezi regionálními a vnitrostátními orgány o příslušných regionálních a vnitrostátních politických iniciativách a důkazech o jejich dopadu při optimálním využití strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy s ohledem na vytvoření Evropského prostoru vzdělávání a další vývoj po jeho dosažení;

| b) | podporou evropské spolupráce při zajišťování kvality mikrocertifikátů, a tím i budováním vzájemné důvěry; |
| --- | --- |

b)

podporou evropské spolupráce při zajišťování kvality mikrocertifikátů, a tím i budováním vzájemné důvěry;

| c) | podněcováním experimentování s mikrocertifikáty a jejich využívání ze strany vysokoškolských institucí a institucí odborného vzdělávání a přípravy, včetně aliancí „Evropských univerzit“ a středisek excelence v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, a to s cílem prosazovat a podpořit zavádění mikrocertifikátů v rámci širší komunity v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

c)

podněcováním experimentování s mikrocertifikáty a jejich využívání ze strany vysokoškolských institucí a institucí odborného vzdělávání a přípravy, včetně aliancí „Evropských univerzit“ a středisek excelence v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, a to s cílem prosazovat a podpořit zavádění mikrocertifikátů v rámci širší komunity v oblasti vzdělávání a odborné přípravy;

| d) | případně podporou využívání mikrocertifikátů v rámci pedagogických akademií Erasmus+ a dalších poskytovatelů vzdělávání a školení učitelů s cílem řešit potřeby učitelů v oblasti dalšího profesního rozvoje; |
| --- | --- |

d)

případně podporou využívání mikrocertifikátů v rámci pedagogických akademií Erasmus+ a dalších poskytovatelů vzdělávání a školení učitelů s cílem řešit potřeby učitelů v oblasti dalšího profesního rozvoje;

| e) | zvážením využívání mikrocertifikátů sociálními partnery, zaměstnavateli a zástupci průmyslu, mimo jiné i v rámci Paktu pro dovednosti a souvisejících iniciativ spolupráce, např. plánu pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností, posílené Evropské aliance pro učňovskou přípravu a Koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa; |
| --- | --- |

e)

zvážením využívání mikrocertifikátů sociálními partnery, zaměstnavateli a zástupci průmyslu, mimo jiné i v rámci Paktu pro dovednosti a souvisejících iniciativ spolupráce, např. plánu pro odvětvovou spolupráci v oblasti dovedností, posílené Evropské aliance pro učňovskou přípravu a Koalice pro digitální dovednosti a pracovní místa;

| f) | podporou spolupráce a výměny osvědčených postupů mezi veřejnými službami zaměstnanosti a zaměstnavateli, pokud jde o způsoby využívání mikrocertifikátů k podpoře zaměstnatelnosti v kontextu sítě veřejných služeb zaměstnanosti; |
| --- | --- |

f)

podporou spolupráce a výměny osvědčených postupů mezi veřejnými službami zaměstnanosti a zaměstnavateli, pokud jde o způsoby využívání mikrocertifikátů k podpoře zaměstnatelnosti v kontextu sítě veřejných služeb zaměstnanosti;

| g) | zprostředkováním projektů spolupráce mezi sociálními partnery a institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu, týkajících se toho, jak využívat a zavádět mikrocertifikáty k naplnění potřeb v oblasti dovedností na evropské, národní, místní a regionální úrovni a napříč různými odvětvími. |
| --- | --- |

g)

zprostředkováním projektů spolupráce mezi sociálními partnery a institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu, týkajících se toho, jak využívat a zavádět mikrocertifikáty k naplnění potřeb v oblasti dovedností na evropské, národní, místní a regionální úrovni a napříč různými odvětvími.

| 18. | podporovat technické provádění doporučení prozkoumáním dalšího vývoje, pokud jde o platformu Europass, s cílem případně:






  a) | poskytovat informace o vzdělávacích příležitostech vedoucích k získání mikrocertifikátů a o poskytovatelích, kteří se řídí evropským přístupem k mikrocertifikátům; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

poskytovat informace o vzdělávacích příležitostech vedoucích k získání mikrocertifikátů a o poskytovatelích, kteří se řídí evropským přístupem k mikrocertifikátům;

| b) | podporovat ověřování mikrocertifikátů prostřednictvím evropských digitálních certifikátů o vzdělávání; |
| --- | --- |

b)

podporovat ověřování mikrocertifikátů prostřednictvím evropských digitálních certifikátů o vzdělávání;

| c) | podporovat přenositelnost, kumulativnost, interoperabilitu, výměnu a sdílení informací o mikrocertifikátech prostřednictvím evropského otevřeného standardu, který stanoví společný formát mikrocertifikátů. |
| --- | --- |

c)

podporovat přenositelnost, kumulativnost, interoperabilitu, výměnu a sdílení informací o mikrocertifikátech prostřednictvím evropského otevřeného standardu, který stanoví společný formát mikrocertifikátů.

| 19. | podporovat další výzkum týkající se:






  i) | uplatňování evropského přístupu k mikrocertifikátům, včetně využívání mikrocertifikátů poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnavateli a sociálními partnery; |
| --- | --- | --- |

19.

i)

uplatňování evropského přístupu k mikrocertifikátům, včetně využívání mikrocertifikátů poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, zaměstnavateli a sociálními partnery;

| ii) | konkrétních výsledků a přínosů pro účastníky vzdělávání; |
| --- | --- |

ii)

konkrétních výsledků a přínosů pro účastníky vzdělávání;

| iii) | jejich přidané hodnoty ve srovnání s úplným vysokoškolským vzděláním nebo kvalifikacemi a jako doplňku k nim a |
| --- | --- |

iii)

jejich přidané hodnoty ve srovnání s úplným vysokoškolským vzděláním nebo kvalifikacemi a jako doplňku k nim a

| iv) | dalších důkazů o faktorech, které ovlivňují pobídky a motivaci jednotlivců k účasti na odborné přípravě. |
| --- | --- |

iv)

dalších důkazů o faktorech, které ovlivňují pobídky a motivaci jednotlivců k účasti na odborné přípravě.

| 20. | Členské státy a Komise by se měly společně zaměřit na zlepšení rozsahu a relevantnosti stávajícího sběru údajů o mikrocertifikátech na úrovni Unie. |
| --- | --- |

20.

Podávání zpráv

| 21. | Doporučuje se, aby členské státy toto doporučení provedly co nejdříve. Členské státy se vyzývají, aby do prosince roku 2023 informovaly Komisi o odpovídajících opatřeních, která mají být přijata na příslušné úrovni na podporu cílů tohoto doporučení. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komise se vyzývá, aby sledovala pokrok dosažený při provádění tohoto doporučení prostřednictvím příslušných rámců Unie pro monitorování a podávání zpráv, bez další zátěže pro členské státy, ve spolupráci s členskými státy a po konzultaci s dotčenými zúčastněnými stranami, a do pěti let od data přijetí doporučení podala zprávu Radě. |
| --- | --- |

22.

V Lucemburku dne 16. června 2022.

Za Radu

předseda

O. DUSSOPT

---

(1)  Úř. věst. L 379, 26.10.2021, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

2

(3)  „[...] Evropská rada vítá hlavní cíle EU stanovené v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv v souladu s Portským prohlášením“, závěry ze zasedání Evropské rady,24.–25. června 2021, EUCO 7/21.

3

(4)  Dokument C(2021) 1372 final.

4

(5)  Dokument COM(2020) 274 final.

5

(6)  Dokument COM(2020) 625 final.

6

(7)  Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. C 66, 26.2.2021, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. C 221, 10.6.2021, s. 14.

9

(10)  Římské ministerské komuniké ze dne 19. listopadu 2020.

10

(11)  Úř. věst. C 221, 10.6.2021, s. 3.

11

(12)  „[...] Pojem ekonomika online platforem by měl být chápán tak, že zahrnuje veškerou hospodářskou činnost vyplývající ze skutečných nebo zamýšlených obchodních transakcí na vnitřním trhu a zprostředkovanou přímo či nepřímo online platformami, zejména online zprostředkovatelskými službami a online vyhledávači.“, rozhodnutí Komise ze dne 26. dubna 2018, kterým se zřizuje skupina odborníků pro sledování ekonomiky internetových platforem, C(2018) 2393 final, 26. dubna 2018, s. 1.

12

(13)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. září 2021 o spravedlivých pracovních podmínkách, právech a sociální ochraně pracovníků platforem – nové formy zaměstnanosti související s digitálním rozvojem (2019/2186(INI)) vyzvalo k tomu, aby vzdělávání a odborná příprava pracovníků platforem byly řešeny v rámci přístupu EU k mikrocertifikátům.

13

(14)  Dokument COM(2020) 624 final.

14

(15)  Dokument COM(2019) 640 final.

15

(16)  Úř. věst. C 189, 15.6.2017, s. 15.

16

(17)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

17

(18)  SWD(2020) 121 final.

18

(19)  Úř. věst. L 112, 2.5.2018, s. 42.

19

(20)  Úř. věst. C 504, 14.12.2021, s. 9.

20

(21)  Pojem „kombinované učení“ se ve formálním vzdělávání a odborné přípravě používá v situaci, kdy škola, pedagog nebo student zaujímá k procesu učení více než jeden přístup.

21

(22)  Definice založená na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení, Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

22

(23)  Definice převzatá z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013, Úř. věst. L 189 28.5.2021 s. 1.

23

(24)  Definice převzatá z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013, Úř. věst. L 189 28.5.2021 s. 1.

24

(25)  Úř. věst. C 221, 10.6.2021, s. 14.

25

(26)  Jak je vymezeno v doporučení Rady ze dne 26. listopadu 2018 o podpoře automatického vzájemného uznávání kvalifikací získaných v rámci vysokoškolského vzdělání a vyššího sekundárního vzdělání a odborné přípravy a výsledků z období studia v zahraničí, Úř. věst. C 444, 10.12.2018, s. 1.

26

---

PŘÍLOHA I

Evropské standardní prvky k popisu mikrocertifikátů

Tato příloha zahrnuje seznam doporučených společných evropských standardních prvků k popisu mikrocertifikátů, které lze využít jako zdroj při podpoře jejich provádění (1).

| Povinné prvky: | totožnost účastníka vzdělávání |
| --- | --- |
| název mikrocertifikátu |
| země/region(y) vystavujícího subjektu |
| udělující subjekt(y) |
| datum vydání |
| výsledky učení |
| hypotetický objem práce potřebný k dosažení výsledků učení (pokud možno v rámci evropského systému přenosu a akumulace kreditů) |
| úroveň (a případně cyklus) zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu (evropský rámec kvalifikací, kvalifikační rámce Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání), je-li to vhodné |
| typ posouzení |
| forma účasti na vzdělávací aktivitě |
| typ zajištění kvality používaný pro účely mikrocertifikátu |
| Případné volitelné prvky (neúplný seznam) | předpoklady potřebné k zápisu do vzdělávací aktivity |
| dohled a ověření totožnosti během posuzování (bez dohledu a bez ověření totožnosti, pod dohledem bez ověření totožnosti, pod dohledem online nebo na místě s ověřením totožnosti) |
| dosažená známka |
| možnosti integrace/kumulace (samostatný, nezávislý mikrocertifikát / integrovaný, kumulativní ve vztahu k dalším certifikátům) |
| další informace |

Povinné prvky:

totožnost účastníka vzdělávání

název mikrocertifikátu

země/region(y) vystavujícího subjektu

udělující subjekt(y)

datum vydání

výsledky učení

hypotetický objem práce potřebný k dosažení výsledků učení (pokud možno v rámci evropského systému přenosu a akumulace kreditů)

úroveň (a případně cyklus) zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu (evropský rámec kvalifikací, kvalifikační rámce Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání), je-li to vhodné

typ posouzení

forma účasti na vzdělávací aktivitě

typ zajištění kvality používaný pro účely mikrocertifikátu

Případné volitelné prvky (neúplný seznam)

předpoklady potřebné k zápisu do vzdělávací aktivity

dohled a ověření totožnosti během posuzování (bez dohledu a bez ověření totožnosti, pod dohledem bez ověření totožnosti, pod dohledem online nebo na místě s ověřením totožnosti)

dosažená známka

možnosti integrace/kumulace (samostatný, nezávislý mikrocertifikát / integrovaný, kumulativní ve vztahu k dalším certifikátům)

další informace

Tyto standardní prvky budou zahrnuty do evropského datového modelu (2), který stanoví společný formát pro popis mikrocertifikátů. Datový model bude případně k dispozici poskytovatelům mikrocertifikátů jako otevřený standard a by mohl podporovat interoperabilitu a snazší výměnu dat o mikrocertifikátech.

Komise vypracuje datový model založený na výše uvedených společných standardních prvcích. Datový model vypracuje na základě:

| i) | konzultací s členskými státy a zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

i)

konzultací s členskými státy a zúčastněnými stranami;

| ii) | potřeb uživatelů a technologického pokroku; |
| --- | --- |

ii)

potřeb uživatelů a technologického pokroku;

| iii) | změn na trzích práce a |
| --- | --- |

iii)

změn na trzích práce a

| iv) | stávajících přístupů k poskytování vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

iv)

stávajících přístupů k poskytování vzdělávání a odborné přípravy.

Cílem tohoto datového modelu je podpora ucelenosti informací a vykazování zřetelné přidané hodnoty. Datový model pro mikrocertifikáty se bude řídit rozhodnutím o Europassu, zejména čl. 6 odst. 1 písm. b), čl. 6 odst. 1 písm. d) a čl. 6 odst. 2 písm. b), které již vyzývají Komisi k vývoji, testování a aktualizaci otevřených standardů.

---

(1)  Použití evropských standardních prvků k popisu mikrocertifikátů samo o sobě neznamená úřední validaci nebo uznání, ale je pro ně klíčovým faktorem.

(2)  Datové modely jsou grafická a/nebo slovní znázornění dat, která specifikují jejich vlastnosti, strukturu a vzájemné vztahy. Používají se jako otevřené standardy, které jsou volně použitelné, transparentní a vytvořené na základě konsensu.

---

PŘÍLOHA II

Evropské zásady pro koncipování a vydávání mikrocertifikátů

Deset níže uvedených zásad specifikuje atributy mikrocertifikátů a nabízí členským státům, veřejným orgánům a poskytovatelům vodítko ke koncipování a vydávání mikrocertifikátů a k vytváření systémů pro mikrocertifikáty. Tyto zásady zdůrazňují klíčové vlastnosti evropského přístupu k mikrocertifikátům, které mohou zajistit důvěru v mikrocertifikáty a jejich kvalitu. Uvedené zásady jsou univerzální a lze je případně uplatnit v jakékoliv oblasti či odvětví.

| 1 | Kvalita | Mikrocertifikáty podléhají internímu a externímu zajišťování kvality ze strany systému, který je vytváří (např. kontext vzdělávání, odborné přípravy nebo trhu práce, ve kterém jsou mikrocertifikáty vytvářeny a poskytovány). Postupy pro zajišťování kvality musí být vhodné pro daný účel, musí být jasně zdokumentované a přístupné a musí splňovat potřeby a očekávání účastníků vzdělávání a zúčastněných stran.

  Poskytovatelé: Externí zajišťování kvality je založeno především na posouzení poskytovatelů (spíše než jednotlivých kurzů) a účinnosti jejich interních postupů pro zajišťování kvality.
  Poskytovatelé by měli zajistit, aby jejich interní zajišťování kvality zahrnovalo všechny následující prvky:






  — | všeobecná kvalita samotného mikrocertifikátu na základě níže uvedených standardů, |
| --- | --- | --- | --- |

1

Kvalita

Mikrocertifikáty podléhají internímu a externímu zajišťování kvality ze strany systému, který je vytváří (např. kontext vzdělávání, odborné přípravy nebo trhu práce, ve kterém jsou mikrocertifikáty vytvářeny a poskytovány). Postupy pro zajišťování kvality musí být vhodné pro daný účel, musí být jasně zdokumentované a přístupné a musí splňovat potřeby a očekávání účastníků vzdělávání a zúčastněných stran.

Poskytovatelé: Externí zajišťování kvality je založeno především na posouzení poskytovatelů (spíše než jednotlivých kurzů) a účinnosti jejich interních postupů pro zajišťování kvality.

Poskytovatelé by měli zajistit, aby jejich interní zajišťování kvality zahrnovalo všechny následující prvky:

—

všeobecná kvalita samotného mikrocertifikátu na základě níže uvedených standardů,

| — | kvalita případného kurzu vedoucího k získání mikrocertifikátu, |
| --- | --- |

—

kvalita případného kurzu vedoucího k získání mikrocertifikátu,

| — | zpětná vazba účastníků vzdělávání ke zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu a |
| --- | --- |

—

zpětná vazba účastníků vzdělávání ke zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu a

| — | vzájemná zpětná vazba od dalších subjektů, včetně dalších poskytovatelů a zúčastněných stran, ke zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu. |
| --- | --- |

—

vzájemná zpětná vazba od dalších subjektů, včetně dalších poskytovatelů a zúčastněných stran, ke zkušenosti získané během vzdělávání vedoucí k získání mikrocertifikátu.

Standardy: Externí zajištění kvality se provádí v souladu s:

| — | přílohou IV doporučení o evropském rámci kvalifikací, je-li použitelná, |
| --- | --- |

—

přílohou IV doporučení o evropském rámci kvalifikací, je-li použitelná,

| — | standardy a směrnicemi pro zajištění kvality v Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání, jsou-li použitelné, |
| --- | --- |

—

standardy a směrnicemi pro zajištění kvality v Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání, jsou-li použitelné,

| — | evropským referenčním rámcem pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, je-li použitelný, |
| --- | --- |

—

evropským referenčním rámcem pro zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, je-li použitelný,

| — | případnými dalšími nástroji pro zajištění kvality, včetně registrů a značek, s cílem vybudovat důvěru veřejnosti v mikrocertifikáty. |
| --- | --- |

—

případnými dalšími nástroji pro zajištění kvality, včetně registrů a značek, s cílem vybudovat důvěru veřejnosti v mikrocertifikáty.

2

Transparentnost

Mikrocertifikáty jsou měřitelné, srovnatelné a srozumitelné a zahrnují jasné informace o výsledcích učení, objemu práce, obsahu, úrovni a nabídce vzdělávání, pokud jsou relevantní.

Objem práce

| — | Vysokoškolské instituce by měly používat evropský systém přenosu a akumulace kreditů a dodržovat zásady uvedené v příloze V doporučení o evropském rámci kvalifikací, kdykoliv je to možné, aby prokázaly hypotetický objem práce potřebný k dosažení výsledků učení spojených s mikrocertifikátem. |
| --- | --- |

—

Vysokoškolské instituce by měly používat evropský systém přenosu a akumulace kreditů a dodržovat zásady uvedené v příloze V doporučení o evropském rámci kvalifikací, kdykoliv je to možné, aby prokázaly hypotetický objem práce potřebný k dosažení výsledků učení spojených s mikrocertifikátem.

| — | Poskytovatelé, kteří nepoužívají evropský systém přenosu a akumulace kreditů, mohou využívat jiné systémy nebo typy informací, které efektivně popisují výsledky učení a objem práce, v souladu se zásadami uvedenými v příloze V doporučení o evropském rámci kvalifikací. |
| --- | --- |

—

Poskytovatelé, kteří nepoužívají evropský systém přenosu a akumulace kreditů, mohou využívat jiné systémy nebo typy informací, které efektivně popisují výsledky učení a objem práce, v souladu se zásadami uvedenými v příloze V doporučení o evropském rámci kvalifikací.

Rámce/systémy kvalifikací

| — | Mikrocertifikáty mohou být začleněny do národních kvalifikačních rámců či systémů kvalifikací, je-li to vhodné a v souladu s vnitrostátními prioritami a rozhodnutími. Národní kvalifikační rámce či systémy kvalifikací jsou napojeny na evropský rámec kvalifikací a v případě vysokoškolských kvalifikací automaticky certifikovány na základě rámce kvalifikací Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, což může dále podporovat transparentnost a důvěru v mikrocertifikáty. |
| --- | --- |

—

Mikrocertifikáty mohou být začleněny do národních kvalifikačních rámců či systémů kvalifikací, je-li to vhodné a v souladu s vnitrostátními prioritami a rozhodnutími. Národní kvalifikační rámce či systémy kvalifikací jsou napojeny na evropský rámec kvalifikací a v případě vysokoškolských kvalifikací automaticky certifikovány na základě rámce kvalifikací Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, což může dále podporovat transparentnost a důvěru v mikrocertifikáty.

Informace o nabídce mikrocertifikátů

Systémy mikrocertifikátů by měly poskytovat transparentní a jasné informace podporující systémy poradenství pro účastníky vzdělávání v souladu s vnitrostátními postupy a potřebami zúčastněných stran:

| — | Informace o poskytovatelích mikrocertifikátů se pokud možno zveřejňují ve stávajících příslušných rejstřících. Poskytovatelé vysokoškolského vzdělávání (a další relevantní poskytovatelé) by měli být pokud možno začleněni do Databáze výsledků externího zajišťování kvality (DEQAR), a to na základě zajišťování kvality v souladu se Standardy a směrnicemi pro zajištění kvality v Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání. |
| --- | --- |

—

Informace o poskytovatelích mikrocertifikátů se pokud možno zveřejňují ve stávajících příslušných rejstřících. Poskytovatelé vysokoškolského vzdělávání (a další relevantní poskytovatelé) by měli být pokud možno začleněni do Databáze výsledků externího zajišťování kvality (DEQAR), a to na základě zajišťování kvality v souladu se Standardy a směrnicemi pro zajištění kvality v Evropském prostoru vysokoškolského vzdělávání.

| — | Informace o vzdělávacích příležitostech vedoucích k získání mikrocertifikátů by měly být dostupné a mělo by být možné je snadno sdílet prostřednictvím příslušných platforem, včetně Europassu. |
| --- | --- |

—

Informace o vzdělávacích příležitostech vedoucích k získání mikrocertifikátů by měly být dostupné a mělo by být možné je snadno sdílet prostřednictvím příslušných platforem, včetně Europassu.

3

Relevantnost

Mikrocertifikáty by měly být koncipovány a vydávány jako jasné, zacílené výsledky učení, přičemž vzdělávací příležitosti, které vedou k jejich získání, by měly být podle potřeby aktualizovány, aby splňovaly identifikované vzdělávací potřeby.

Je podporována spolupráce mezi organizacemi poskytujícími vzdělávání a odbornou přípravu, zaměstnavateli, sociálními partnery, dalšími poskytovateli a uživateli mikrocertifikátů za účelem zvýšení jejich relevantnosti pro trh práce.

4

Odůvodněné posouzení

Výsledky učení spojené s mikrocertifikáty se posuzují podle transparentních kritérií.

5

Vzdělávací dráhy

Mikrocertifikáty jsou koncipovány a vydávány tak, aby podporovaly flexibilní vzdělávací dráhy, včetně možnosti validovat, uznávat a kumulovat mikrocertifikáty pocházející z různých systémů.

Kumulativnost

Mikrocertifikáty jsou koncipovány jako modulární jednotky, lze k nim tedy přidávat další mikrocertifikáty a utvářet tak certifikáty většího rozsahu. Rozhodnutí týkající se kumulování nebo kombinování certifikátů jsou na přijímající organizaci (např. instituce zajišťující vzdělávání a odbornou přípravu, zaměstnavatelé atd.) v souladu s praxí a měla by podporovat naplnění cílů a potřeb účastníka vzdělávání. Kombinováním nevzniká automatický nárok na kvalifikaci nebo titul. Tato rozhodnutí činí regionální a vnitrostátní orgány nebo instituce v souladu se svými postupy pro udělování kvalifikací;

Validace neformálního a informálního učení

Mikrocertifikáty je možné získat na základě posouzení výsledků učení dosažených buď prostřednictvím konkrétního kurzu vedoucího k získání mikrocertifikátu, nebo na základě posouzení výsledků učení vyplývajících z neformálního či informálního učení.

6

Uznávání

Mikrocertifikáty mají jasnou signalizační hodnotu výsledků učení pro menší moduly učení. Uznání otevírá cestu k širší nabídce takových zkušeností získaných během vzdělávání srovnatelným způsobem v celé EU.

Mikrocertifikáty jsou pokud možno uznávány příslušnými orgány pro akademické účely, pro účely odborné přípravy nebo zaměstnání na základě informací poskytnutých v souladu s evropskými standardními prvky (příloha I) a zásadami pro koncipování a vydávání mikrocertifikátů (příloha II).

Pokud jsou mikrocertifikáty vydávány poskytovateli formálního vzdělávání, jsou uznávány pokud možno na základě standardních postupů uznávání používaných při uznávání zahraničních kvalifikací a období studia v zahraničí.

Tím není dotčeno právo příslušných orgánů stanovit postupy uznávání nebo ověřovat pravost dokladů.

7

Přenositelnost

Mikrocertifikáty vlastní držitel certifikátu (účastník vzdělávání), který je může snadno ukládat a sdílet, například s využitím zabezpečených digitálních peněženek (např. Europass) v souladu s obecným nařízením o ochraně osobních údajů. Infrastruktura pro uchovávání údajů je založena na otevřených standardech a datových modelech. To zajišťuje interoperabilitu a plynulou výměnu údajů a umožňuje bezproblémové kontroly pravosti údajů.

8

Zaměření na účastníka vzdělávání

Mikrocertifikáty jsou koncipovány tak, aby naplňovaly potřeby cílové skupiny účastníků vzdělávání. Účastníci vzdělávání jsou zapojeni do interních a externích postupů zajišťování kvality a jejich zpětná vazba je zohledňována v rámci neustálého zlepšování mikrocertifikátů.

9

Autentičnost

Mikrocertifikáty obsahují informace dostačující pro ověření totožnosti držitele mikrocertifikátu (účastníka vzdělávání), právní totožnosti vystavujícího subjektu, data a místa jeho vydání.

10

Informace a poradenství

Informace a poradenství týkající se mikrocertifikátů by měly být začleněny do poradenských služeb v oblasti celoživotního učení a měly by být k dispozici co nejširší skupině účastníků vzdělávání, a to inkluzivním způsobem podporujícím výběr vzdělávání, odborné přípravy a zaměstnání.

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/26

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 16. června 2022,

o individuálních vzdělávacích účtech

(2022/C 243/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 ve spojení s článkem 149 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kvalifikovaná pracovní síla má zásadní význam pro posílení udržitelné konkurenceschopnosti Unie, podporu oživení po pandemii COVID-19 s dostatkem pracovních míst a zajištění sociálně spravedlivé digitální a ekologické transformace. Lidé musí držet krok s vývojem na trhu práce zvyšováním svých dovedností. Nové a lepší dovednosti skýtají lidem v souvislosti s demografickými změnami více příležitostí a připravují je na aktivní zvládání přechodů na trhu práce a plnou účast na životě společnosti. Prohlubování dovedností a změna kvalifikace u dospělých mohou být navíc silnými nástroji při prosazování sociální spravedlnosti a začleňování v zájmu spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

(1)

Kvalifikovaná pracovní síla má zásadní význam pro posílení udržitelné konkurenceschopnosti Unie, podporu oživení po pandemii COVID-19 s dostatkem pracovních míst a zajištění sociálně spravedlivé digitální a ekologické transformace. Lidé musí držet krok s vývojem na trhu práce zvyšováním svých dovedností. Nové a lepší dovednosti skýtají lidem v souvislosti s demografickými změnami více příležitostí a připravují je na aktivní zvládání přechodů na trhu práce a plnou účast na životě společnosti. Prohlubování dovedností a změna kvalifikace u dospělých mohou být navíc silnými nástroji při prosazování sociální spravedlnosti a začleňování v zájmu spravedlivé transformace.

| (2) | Článek 14 odst. 1 Listiny základních práv (1) stanoví, že každý má právo na vzdělání a přístup k odbornému a dalšímu vzdělávání. První zásada evropského pilíře sociálních práv (dále jen „pilíř“), společně vyhlášeného Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017 (2) stanoví, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce. Čtvrtá zásada pilíře se dotýká aktivní podpory zaměstnanosti a podpory práva každého na včasnou a individuálně uzpůsobenou pomoc pro zlepšení vyhlídek na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti. Pátá zásada pilíře o bezpečném a adaptabilním zaměstnání zdůrazňuje, že bez ohledu na typ a dobu trvání pracovního poměru by se pracovníkům mělo dostávat spravedlivého a rovného zacházení, pokud jde o pracovní podmínky a přístup k sociální ochraně a odborné přípravě. |
| --- | --- |

(2)

Článek 14 odst. 1 Listiny základních práv (1) stanoví, že každý má právo na vzdělání a přístup k odbornému a dalšímu vzdělávání. První zásada evropského pilíře sociálních práv (dále jen „pilíř“), společně vyhlášeného Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017 (2) stanoví, že každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se plně na životě společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce. Čtvrtá zásada pilíře se dotýká aktivní podpory zaměstnanosti a podpory práva každého na včasnou a individuálně uzpůsobenou pomoc pro zlepšení vyhlídek na zaměstnání nebo na výkon samostatné výdělečné činnosti. Pátá zásada pilíře o bezpečném a adaptabilním zaměstnání zdůrazňuje, že bez ohledu na typ a dobu trvání pracovního poměru by se pracovníkům mělo dostávat spravedlivého a rovného zacházení, pokud jde o pracovní podmínky a přístup k sociální ochraně a odborné přípravě.

| (3) | Dne 25. června 2021 uvítala Evropská rada hlavní cíle Unie stanovené v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv v souladu s Portským prohlášením ze dne 8. května 2021, čímž podpořila snahu zajistit, aby se do roku 2030 každoročně účastnilo odborné přípravy alespoň 60 % všech dospělých. Účast na vzdělávání dospělých v Unii však v posledním desetiletí stagnovala a 21 členských států nesplnilo cíl na úrovni Unie pro rok 2020. S ohledem na tuto skutečnost přijala Rada usnesení o novém evropském programu pro vzdělávání dospělých na období 2021–2030 (3), aby podpořila pokrok při plnění hlavního cíle Unie v této oblasti. Pro mnoho dospělých, jako jsou osoby vykonávající atypické formy práce, zaměstnanci malých a středních podniků, nezaměstnaní, neaktivní osoby a osoby s nízkou kvalifikací, jsou příležitosti k rozvoji dovedností příliš často nedostupné. |
| --- | --- |

(3)

Dne 25. června 2021 uvítala Evropská rada hlavní cíle Unie stanovené v akčním plánu pro evropský pilíř sociálních práv v souladu s Portským prohlášením ze dne 8. května 2021, čímž podpořila snahu zajistit, aby se do roku 2030 každoročně účastnilo odborné přípravy alespoň 60 % všech dospělých. Účast na vzdělávání dospělých v Unii však v posledním desetiletí stagnovala a 21 členských států nesplnilo cíl na úrovni Unie pro rok 2020. S ohledem na tuto skutečnost přijala Rada usnesení o novém evropském programu pro vzdělávání dospělých na období 2021–2030 (3), aby podpořila pokrok při plnění hlavního cíle Unie v této oblasti. Pro mnoho dospělých, jako jsou osoby vykonávající atypické formy práce, zaměstnanci malých a středních podniků, nezaměstnaní, neaktivní osoby a osoby s nízkou kvalifikací, jsou příležitosti k rozvoji dovedností příliš často nedostupné.

| (4) | Evropská agenda dovedností, přijatá Komisí dne 1. července 2020, obsahuje výzvu k zásadní změně v oblasti dovedností s cílem proměnit ekologickou a digitální transformaci v příležitosti k rychlému a spravedlivému oživení. V agendě se mimo jiné oznamuje, že Komise posoudí individuální vzdělávací účty jako nástroj na podporu prohlubování dovedností a změny kvalifikace dospělých v produktivním věku, čímž doplní další akce zaměřené na zaměstnavatele a poskytovatele vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

(4)

Evropská agenda dovedností, přijatá Komisí dne 1. července 2020, obsahuje výzvu k zásadní změně v oblasti dovedností s cílem proměnit ekologickou a digitální transformaci v příležitosti k rychlému a spravedlivému oživení. V agendě se mimo jiné oznamuje, že Komise posoudí individuální vzdělávací účty jako nástroj na podporu prohlubování dovedností a změny kvalifikace dospělých v produktivním věku, čímž doplní další akce zaměřené na zaměstnavatele a poskytovatele vzdělávání a odborné přípravy.

| (5) | V souvislosti s přechodem na moderní, konkurenceschopné hospodářství účinně využívající zdroje, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu, které směřuje ke klimatické neutralitě do roku 2050, bude třeba zajistit dovednosti pro ekologickou transformaci a prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pracovních sil. Ve svém sdělení ze dne 14. července 2021 s názvem „Fit for 55“ Komise uznává, že ekologická transformace může být úspěšná pouze v případě, že má Unie kvalifikovanou pracovní sílu, kterou potřebuje, aby zůstala konkurenceschopná, a poukazuje na stěžejní opatření Evropské agendy dovedností, jejichž cílem je vybavit lidi dovednostmi potřebnými pro ekologickou a digitální transformaci. |
| --- | --- |

(5)

V souvislosti s přechodem na moderní, konkurenceschopné hospodářství účinně využívající zdroje, jak je stanoveno v Zelené dohodě pro Evropu, které směřuje ke klimatické neutralitě do roku 2050, bude třeba zajistit dovednosti pro ekologickou transformaci a prohlubování dovedností a změnu kvalifikace pracovních sil. Ve svém sdělení ze dne 14. července 2021 s názvem „Fit for 55“ Komise uznává, že ekologická transformace může být úspěšná pouze v případě, že má Unie kvalifikovanou pracovní sílu, kterou potřebuje, aby zůstala konkurenceschopná, a poukazuje na stěžejní opatření Evropské agendy dovedností, jejichž cílem je vybavit lidi dovednostmi potřebnými pro ekologickou a digitální transformaci.

| (6) | Ve svém sdělení ze dne 9. března 2021 o evropské digitální dekádě Komise poukazuje na nedostatek zaměstnanců s odpovídajícími digitálními dovednostmi, jakož i na genderovou nevyváženost mezi odborníky v oblasti informační a komunikačních technologií (IKT) a absolventy vědeckých, technologických, inženýrských a matematických (STEM) oborů. Znovu připomíná, že do roku 2030 by nejméně 80 % obyvatel Unie mělo mít alespoň základní digitální dovednosti, a současně navrhuje, aby bylo v oboru IKT do roku 2030 zaměstnáno 20 milionů specialistů a aby v této oblasti bylo dosaženo sblížení v zastoupení žen a mužů. V návrhu ze dne 15. září 2021 o Cestě k digitální dekádě Komise nabízí vytvoření rámce pro další pokrok v této oblasti. V akčním plánu digitálního vzdělávání na období 2021–2027 ze dne 30. září 2020 se zdůrazňuje, že je třeba využít technologické prostředky k usnadnění dostupnosti a posílení flexibility příležitostí ke vzdělávání, včetně prohlubování dovedností a změny kvalifikace. |
| --- | --- |

(6)

Ve svém sdělení ze dne 9. března 2021 o evropské digitální dekádě Komise poukazuje na nedostatek zaměstnanců s odpovídajícími digitálními dovednostmi, jakož i na genderovou nevyváženost mezi odborníky v oblasti informační a komunikačních technologií (IKT) a absolventy vědeckých, technologických, inženýrských a matematických (STEM) oborů. Znovu připomíná, že do roku 2030 by nejméně 80 % obyvatel Unie mělo mít alespoň základní digitální dovednosti, a současně navrhuje, aby bylo v oboru IKT do roku 2030 zaměstnáno 20 milionů specialistů a aby v této oblasti bylo dosaženo sblížení v zastoupení žen a mužů. V návrhu ze dne 15. září 2021 o Cestě k digitální dekádě Komise nabízí vytvoření rámce pro další pokrok v této oblasti. V akčním plánu digitálního vzdělávání na období 2021–2027 ze dne 30. září 2020 se zdůrazňuje, že je třeba využít technologické prostředky k usnadnění dostupnosti a posílení flexibility příležitostí ke vzdělávání, včetně prohlubování dovedností a změny kvalifikace.

| (7) | Ve sdělení ze dne 10. března 2020 nazvaném Nová průmyslová strategie pro Evropu Komise vyzývá k rozhodným krokům, aby se celoživotní učení stalo realitou pro všechny a bylo tak zajištěno, že vzdělávání a odborná příprava budou držet krok s dobou a přispějí k dosažení souběžné transformace. |
| --- | --- |

(7)

Ve sdělení ze dne 10. března 2020 nazvaném Nová průmyslová strategie pro Evropu Komise vyzývá k rozhodným krokům, aby se celoživotní učení stalo realitou pro všechny a bylo tak zajištěno, že vzdělávání a odborná příprava budou držet krok s dobou a přispějí k dosažení souběžné transformace.

| (8) | V závěrech Rady ze dne 8. června 2020 (4) se členské státy vyzývají, aby s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem a při současném respektování úlohy a nezávislosti sociálních partnerů „zkoumaly možné modely veřejného a soukromého financování celoživotního učení a rozvoje dovedností na úrovni jednotlivce, neboť udržitelné financování má v situaci nedostatku kvalifikované pracovní síly mimořádný význam, a aby věnovaly zvláštní pozornost zranitelným skupinám obyvatel a pracovníkům s nízkou úrovní kvalifikace“; dále se v nich vyzývá Komise, aby v souladu se svými pravomocemi členské státy v tomto úsilí podporovala. |
| --- | --- |

(8)

V závěrech Rady ze dne 8. června 2020 (4) se členské státy vyzývají, aby s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem a při současném respektování úlohy a nezávislosti sociálních partnerů „zkoumaly možné modely veřejného a soukromého financování celoživotního učení a rozvoje dovedností na úrovni jednotlivce, neboť udržitelné financování má v situaci nedostatku kvalifikované pracovní síly mimořádný význam, a aby věnovaly zvláštní pozornost zranitelným skupinám obyvatel a pracovníkům s nízkou úrovní kvalifikace“; dále se v nich vyzývá Komise, aby v souladu se svými pravomocemi členské státy v tomto úsilí podporovala.

| (9) | Nedostatečná finanční podpora jednotlivců je jednou z hlavních překážek ovlivňujících účast na vzdělávání. Veřejné a soukromé investice jsou celkově nedostatečné. Profesní odborná příprava je v Unii většinou financována zaměstnavateli. Mnoho podniků, zejména malých a středních, však odbornou přípravu svým zaměstnanců neposkytuje ani jim ji nefinancuje a jednotlivci vykonávající atypickou práci mají k odborné přípravě podporované zaměstnavatelem přístup omezený nebo nemají přístup žádný. Tyto nerovnosti by mohly mít negativní dopad na dobré životní podmínky a zdraví jednotlivců, vést k poklesu hospodářské konkurenceschopnosti, promarněným příležitostem a vytváření překážek bránících inovacím a způsobit, že při přechodu k udržitelnějším hospodářským činnostem budou lidé opomíjeni. |
| --- | --- |

(9)

Nedostatečná finanční podpora jednotlivců je jednou z hlavních překážek ovlivňujících účast na vzdělávání. Veřejné a soukromé investice jsou celkově nedostatečné. Profesní odborná příprava je v Unii většinou financována zaměstnavateli. Mnoho podniků, zejména malých a středních, však odbornou přípravu svým zaměstnanců neposkytuje ani jim ji nefinancuje a jednotlivci vykonávající atypickou práci mají k odborné přípravě podporované zaměstnavatelem přístup omezený nebo nemají přístup žádný. Tyto nerovnosti by mohly mít negativní dopad na dobré životní podmínky a zdraví jednotlivců, vést k poklesu hospodářské konkurenceschopnosti, promarněným příležitostem a vytváření překážek bránících inovacím a způsobit, že při přechodu k udržitelnějším hospodářským činnostem budou lidé opomíjeni.

| (10) | Kromě přímých nákladů jsou důležitým faktorem, který dospělým brání vyhledávat odbornou přípravu, časová omezení. V mnoha členských státech existují opatření upravující placené volno pro účely odborné přípravy (5), avšak povědomí o této možnosti a její využívání jsou mezi dospělými v produktivním věku na často nízké úrovni; tato úprava se navíc mnohdy nevztahuje na atypické pracovníky nebo neumožňuje dospělým vyhledávat vzdělávání a odbornou přípravu v období nezaměstnanosti či nízké ekonomické aktivity. |
| --- | --- |

(10)

Kromě přímých nákladů jsou důležitým faktorem, který dospělým brání vyhledávat odbornou přípravu, časová omezení. V mnoha členských státech existují opatření upravující placené volno pro účely odborné přípravy (5), avšak povědomí o této možnosti a její využívání jsou mezi dospělými v produktivním věku na často nízké úrovni; tato úprava se navíc mnohdy nevztahuje na atypické pracovníky nebo neumožňuje dospělým vyhledávat vzdělávání a odbornou přípravu v období nezaměstnanosti či nízké ekonomické aktivity.

| (11) | Mnoho dospělých, zejména mezi osobami s nízkou kvalifikací a těmi, kdo jsou trhu práce nejvíce vzdáleni, není k účasti na odborné přípravě motivováno. Je možné, že si nejsou vědomi svých vlastních potřeb v oblasti dovedností a nevědí, zda je podpora a odborná příprava k dispozici nebo zda jsou kvalitní a uznávané na trhu práce. Navíc může lidem scházet motivace k tomu, aby se zapojili do odborné přípravy, která byla vybrána bez konzultace s nimi a není přizpůsobena jejich potřebám. |
| --- | --- |

(11)

Mnoho dospělých, zejména mezi osobami s nízkou kvalifikací a těmi, kdo jsou trhu práce nejvíce vzdáleni, není k účasti na odborné přípravě motivováno. Je možné, že si nejsou vědomi svých vlastních potřeb v oblasti dovedností a nevědí, zda je podpora a odborná příprava k dispozici nebo zda jsou kvalitní a uznávané na trhu práce. Navíc může lidem scházet motivace k tomu, aby se zapojili do odborné přípravy, která byla vybrána bez konzultace s nimi a není přizpůsobena jejich potřebám.

| (12) | K prohlubování dovedností a změně kvalifikace v Unii je třeba zaujmout nový přístup. Tento přístup by měl jakožto doplněk stávajících nástrojů a v návaznosti na politické závazky posílit postavení jednotlivců a poskytnout jim podporu a nástroje, které k prohloubení dovedností nebo ke změně kvalifikace potřebují, a to na všech úrovních dovedností. |
| --- | --- |

(12)

K prohlubování dovedností a změně kvalifikace v Unii je třeba zaujmout nový přístup. Tento přístup by měl jakožto doplněk stávajících nástrojů a v návaznosti na politické závazky posílit postavení jednotlivců a poskytnout jim podporu a nástroje, které k prohloubení dovedností nebo ke změně kvalifikace potřebují, a to na všech úrovních dovedností.

| (13) | Poradní výbor pro odborné vzdělávání (ACVT) ve svém stanovisku ze dne 16. srpna 2021 k iniciativě Unie týkající se individuálních vzdělávacích účtů a posílení poskytování odborné přípravy v Evropě uvádí, že taková iniciativa by měla v oblasti vzdělávání a odborné přípravy přispět ke zvýšení angažovanosti, motivace a účasti dospělých. Hlavním úkolem je zlepšit sladění dovedností a pracovních míst a zajistit přístup k diverzifikovaným možnostem kvalitní odborné přípravy prostřednictvím jejího relevantnějšího a cílenějšího poskytování. Výbor ACVT ve svém stanovisku zdůrazňuje, že výběr mechanismů financování a individuálně uzpůsobených pobídek podle cílových skupin na vnitrostátní úrovni by se měl řídit vnitrostátními potřebami a prioritami. |
| --- | --- |

(13)

Poradní výbor pro odborné vzdělávání (ACVT) ve svém stanovisku ze dne 16. srpna 2021 k iniciativě Unie týkající se individuálních vzdělávacích účtů a posílení poskytování odborné přípravy v Evropě uvádí, že taková iniciativa by měla v oblasti vzdělávání a odborné přípravy přispět ke zvýšení angažovanosti, motivace a účasti dospělých. Hlavním úkolem je zlepšit sladění dovedností a pracovních míst a zajistit přístup k diverzifikovaným možnostem kvalitní odborné přípravy prostřednictvím jejího relevantnějšího a cílenějšího poskytování. Výbor ACVT ve svém stanovisku zdůrazňuje, že výběr mechanismů financování a individuálně uzpůsobených pobídek podle cílových skupin na vnitrostátní úrovni by se měl řídit vnitrostátními potřebami a prioritami.

| (14) | Jedním z možných přístupů k řešení výše uvedených problémů je poskytnout lidem přímou podporu prostřednictvím nároků na odbornou přípravu v rámci individuálních vzdělávacích účtů. Takový přístup zahrnuje rovněž vytvoření širokého podpůrného rámce, který jednotlivcům umožní přístup k možnostem odborné přípravy, informacím, pokynům, placenému volnu pro účely odborné přípravy a uznávání výsledků odborné přípravy. Mohou jím být doplněny stávající iniciativy na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

(14)

Jedním z možných přístupů k řešení výše uvedených problémů je poskytnout lidem přímou podporu prostřednictvím nároků na odbornou přípravu v rámci individuálních vzdělávacích účtů. Takový přístup zahrnuje rovněž vytvoření širokého podpůrného rámce, který jednotlivcům umožní přístup k možnostem odborné přípravy, informacím, pokynům, placenému volnu pro účely odborné přípravy a uznávání výsledků odborné přípravy. Mohou jím být doplněny stávající iniciativy na vnitrostátní úrovni.

| (15) | Doporučuje se, aby byl na vnitrostátní úrovni definován individuální nárok na odbornou přípravu v souladu s potřebami osob v oblasti odborné přípravy (6) a s přihlédnutím k dalším stávajícím nástrojům. Účinnost iniciativy mohou zvýšit úpravy financování se zřetelem k potřebám. Členské státy mohou stanovit dodatečné nároky na odbornou přípravu pro osoby, které je nejvíce potřebují, v závislosti na vnitrostátním kontextu a měnícím se trhu práce. Členské státy by například mohly přispívat individuální vzdělávací účty ve strategických odvětvích (7), aby podpořily ekologickou a digitální transformaci. Kromě finančních nároků jsou klíčovými faktory ovlivňujícími účast na prohlubování dovedností a změně kvalifikace relevantnost, užitečnost a uznávání odborné přípravy. Doporučuje se také, aby byly tyto otázky konzultovány se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(15)

Doporučuje se, aby byl na vnitrostátní úrovni definován individuální nárok na odbornou přípravu v souladu s potřebami osob v oblasti odborné přípravy (6) a s přihlédnutím k dalším stávajícím nástrojům. Účinnost iniciativy mohou zvýšit úpravy financování se zřetelem k potřebám. Členské státy mohou stanovit dodatečné nároky na odbornou přípravu pro osoby, které je nejvíce potřebují, v závislosti na vnitrostátním kontextu a měnícím se trhu práce. Členské státy by například mohly přispívat individuální vzdělávací účty ve strategických odvětvích (7), aby podpořily ekologickou a digitální transformaci. Kromě finančních nároků jsou klíčovými faktory ovlivňujícími účast na prohlubování dovedností a změně kvalifikace relevantnost, užitečnost a uznávání odborné přípravy. Doporučuje se také, aby byly tyto otázky konzultovány se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami.

| (16) | Individuální vzdělávací účty by měly lidem umožnit akumulovat a využívat nároky na odbornou přípravu během stanoveného období, které by mělo být definováno na vnitrostátní úrovni, aby mohli v reakci na nově vznikající potřeby v oblasti dovedností absolvovat delší nebo nákladnější odbornou přípravu nebo odbornou přípravu během hospodářských útlumů. Jednotlivci by měli mít možnost zachovat si individuální nároky na odbornou přípravu nezávisle na svém postavení v rámci pracovní síly nebo postavení v zaměstnání a na změně kariéry. Členské státy se vyzývají, aby stanovily pravidla pro vypršení nároků, která budou účastníky vzdělávání motivovat k jejich plnému využití. |
| --- | --- |

(16)

Individuální vzdělávací účty by měly lidem umožnit akumulovat a využívat nároky na odbornou přípravu během stanoveného období, které by mělo být definováno na vnitrostátní úrovni, aby mohli v reakci na nově vznikající potřeby v oblasti dovedností absolvovat delší nebo nákladnější odbornou přípravu nebo odbornou přípravu během hospodářských útlumů. Jednotlivci by měli mít možnost zachovat si individuální nároky na odbornou přípravu nezávisle na svém postavení v rámci pracovní síly nebo postavení v zaměstnání a na změně kariéry. Členské státy se vyzývají, aby stanovily pravidla pro vypršení nároků, která budou účastníky vzdělávání motivovat k jejich plnému využití.

| (17) | Měla by být podporována možnost, aby v obdobích, kdy daná osoba žije v jiném členském státě, zůstaly její individuální nároky na odbornou přípravu zachovány nebo aby směla využít své individuální nároky na odbornou přípravu ze zahraničí, a měla tak přístup k uznávané odborné přípravě se zaručenou kvalitou z vnitrostátního registru prostřednictvím svého vzdělávacího účtu. Převoditelnost nároků mezi členskými státy je v dlouhodobějším horizontu žádoucím rysem, který je třeba dále prozkoumat, při zohlednění možných dopadů na vnitrostátní trhy práce. |
| --- | --- |

(17)

Měla by být podporována možnost, aby v obdobích, kdy daná osoba žije v jiném členském státě, zůstaly její individuální nároky na odbornou přípravu zachovány nebo aby směla využít své individuální nároky na odbornou přípravu ze zahraničí, a měla tak přístup k uznávané odborné přípravě se zaručenou kvalitou z vnitrostátního registru prostřednictvím svého vzdělávacího účtu. Převoditelnost nároků mezi členskými státy je v dlouhodobějším horizontu žádoucím rysem, který je třeba dále prozkoumat, při zohlednění možných dopadů na vnitrostátní trhy práce.

| (18) | S cílem pomoci jednotlivcům určit vhodnou cestu odborné přípravy, a zvýšit tak jejich motivaci k učení, je třeba zajistit přístup k poradenství pro volbu povolání a možnostem validace. Rovněž je třeba zajistit aktualizované veřejné registry uznávané odborné přípravy prostřednictvím specializovaných jednotných vnitrostátních digitálních portálů, které budou přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením, a náležitě propojené s platformou Europass. |
| --- | --- |

(18)

S cílem pomoci jednotlivcům určit vhodnou cestu odborné přípravy, a zvýšit tak jejich motivaci k učení, je třeba zajistit přístup k poradenství pro volbu povolání a možnostem validace. Rovněž je třeba zajistit aktualizované veřejné registry uznávané odborné přípravy prostřednictvím specializovaných jednotných vnitrostátních digitálních portálů, které budou přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením, a náležitě propojené s platformou Europass.

| (19) | Doporučuje se, aby pro přístup k validaci, včetně možného hodnocení dovedností, sloužily individuální vzdělávací účty. Nedávné hodnocení práce vykonané v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (8), které vypracovala Komise, poukazuje na značný pokrok, ale identifikuje také přetrvávající problémy a navrhovaná řešení. Zejména je nezbytné poskytovat jednotlivcům individualizovanou podporu a zajistit užší koordinaci s poradenskými službami a účinné přizpůsobování iniciativ v oblasti validace znevýhodněným a zranitelným skupinám. Členské státy se vyzývají, aby v příslušných případech podporovaly na základě zjištěných potřeb poskytování mikrocertifikátů v souladu s doporučením Rady ze dne 16. června 2022 o mikrocertifikátech pro celoživotní učení a zaměstnatelnost (9). |
| --- | --- |

(19)

Doporučuje se, aby pro přístup k validaci, včetně možného hodnocení dovedností, sloužily individuální vzdělávací účty. Nedávné hodnocení práce vykonané v návaznosti na doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (8), které vypracovala Komise, poukazuje na značný pokrok, ale identifikuje také přetrvávající problémy a navrhovaná řešení. Zejména je nezbytné poskytovat jednotlivcům individualizovanou podporu a zajistit užší koordinaci s poradenskými službami a účinné přizpůsobování iniciativ v oblasti validace znevýhodněným a zranitelným skupinám. Členské státy se vyzývají, aby v příslušných případech podporovaly na základě zjištěných potřeb poskytování mikrocertifikátů v souladu s doporučením Rady ze dne 16. června 2022 o mikrocertifikátech pro celoživotní učení a zaměstnatelnost (9).

| (20) | Toto doporučení podporuje zavedení placeného volna pro účely odborné přípravy. Řádné poskytování placeného volna pro účely odborné přípravy by pracovníkům umožnilo udržet si během období odborné přípravy svůj plat nebo náhradní příjem. Členské státy se vyzývají, aby zahájily dialog se sociálními partnery o opatřeních, která zaměstnancům umožní účastnit se odborné přípravy během pracovní doby s využitím jejich individuálních vzdělávacích účtů, při zohlednění možností a programů vnitrostátních systémů odborné přípravy. V tomto ohledu by měla být zohledněna rovněž situace malých a středních podniků a mikropodniků. |
| --- | --- |

(20)

Toto doporučení podporuje zavedení placeného volna pro účely odborné přípravy. Řádné poskytování placeného volna pro účely odborné přípravy by pracovníkům umožnilo udržet si během období odborné přípravy svůj plat nebo náhradní příjem. Členské státy se vyzývají, aby zahájily dialog se sociálními partnery o opatřeních, která zaměstnancům umožní účastnit se odborné přípravy během pracovní doby s využitím jejich individuálních vzdělávacích účtů, při zohlednění možností a programů vnitrostátních systémů odborné přípravy. V tomto ohledu by měla být zohledněna rovněž situace malých a středních podniků a mikropodniků.

| (21) | K zajištění významného zvýšení míry účasti dospělých na vzdělávacích příležitostech, zejména u skupin s nízkou informovaností o prohlubování dovedností a změně kvalifikace, jako jsou skupiny, které jsou trhu práce nejvíce vzdáleny, jsou klíčové informační a osvětové činnosti a kampaně s širším dosahem. Účinnost informačních a osvětových činností může zvýšit spolupráce mezi veřejnými orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami založená na společném chápání skutečnosti, že prohlubování dovedností a změna kvalifikace patří mezi investice. Pozornost věnovaná přístupnosti by měla usnadnit účast dospělých se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

(21)

K zajištění významného zvýšení míry účasti dospělých na vzdělávacích příležitostech, zejména u skupin s nízkou informovaností o prohlubování dovedností a změně kvalifikace, jako jsou skupiny, které jsou trhu práce nejvíce vzdáleny, jsou klíčové informační a osvětové činnosti a kampaně s širším dosahem. Účinnost informačních a osvětových činností může zvýšit spolupráce mezi veřejnými orgány, sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami založená na společném chápání skutečnosti, že prohlubování dovedností a změna kvalifikace patří mezi investice. Pozornost věnovaná přístupnosti by měla usnadnit účast dospělých se zdravotním postižením.

| (22) | Pro podporu provádění tohoto doporučení jsou klíčová monitorovací opatření na vnitrostátní úrovni a průběžné zdokonalování individuálních vzdělávacích účtů a podpůrného rámce. Následné úpravy by se mohly týkat výše individuálních nároků na odbornou přípravu, prioritních skupin nebo uživatelsky vstřícné integrace různých prvků podpůrného rámce. |
| --- | --- |

(22)

Pro podporu provádění tohoto doporučení jsou klíčová monitorovací opatření na vnitrostátní úrovni a průběžné zdokonalování individuálních vzdělávacích účtů a podpůrného rámce. Následné úpravy by se mohly týkat výše individuálních nároků na odbornou přípravu, prioritních skupin nebo uživatelsky vstřícné integrace různých prvků podpůrného rámce.

| (23) | Klíčovým prvkem úspěšných programů pro individuální vzdělávací účty je adekvátní financování. Vnitrostátní systém individuálních vzdělávacích účtů by mohl usnadnit sdílení nákladů mezi různými zdroji financování, například mezi veřejnými orgány, zaměstnavateli a fondy spravovanými sociálními partnery, čímž by umožňoval, aby byl individuální vzdělávací účet financován z různých zdrojů. Kombinace veřejných a soukromých zdrojů financování by měla zajistit udržitelnost iniciativy v členských státech, která je pro její úspěch zásadní. Tato kombinace zdrojů financování usnadňuje úpravu podpory a příspěvků zaměstnavatelů na účty zaměstnanců, a to buď dobrovolně, nebo jako výsledek kolektivních smluv. |
| --- | --- |

(23)

Klíčovým prvkem úspěšných programů pro individuální vzdělávací účty je adekvátní financování. Vnitrostátní systém individuálních vzdělávacích účtů by mohl usnadnit sdílení nákladů mezi různými zdroji financování, například mezi veřejnými orgány, zaměstnavateli a fondy spravovanými sociálními partnery, čímž by umožňoval, aby byl individuální vzdělávací účet financován z různých zdrojů. Kombinace veřejných a soukromých zdrojů financování by měla zajistit udržitelnost iniciativy v členských státech, která je pro její úspěch zásadní. Tato kombinace zdrojů financování usnadňuje úpravu podpory a příspěvků zaměstnavatelů na účty zaměstnanců, a to buď dobrovolně, nebo jako výsledek kolektivních smluv.

| (24) | Zřízení individuálních vzdělávacích účtů a jejich podpůrného rámce mohou podporovat fondy Unie, jež podporují systémy vzdělávání dospělých, jako je Evropský sociální fond plus (10), Evropský fond pro regionální rozvoj (11), Fond pro spravedlivou transformaci (12) a případně Nástroj pro oživení a odolnost (13) v rámci nástroje Next Generation EU, a k jejich zřízení napomohou rovněž individuálně uzpůsobené odborné znalosti poskytované prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu (14). Tento proces může být podpořen i vzájemným učením zprostředkovaným Komisí. |
| --- | --- |

(24)

Zřízení individuálních vzdělávacích účtů a jejich podpůrného rámce mohou podporovat fondy Unie, jež podporují systémy vzdělávání dospělých, jako je Evropský sociální fond plus (10), Evropský fond pro regionální rozvoj (11), Fond pro spravedlivou transformaci (12) a případně Nástroj pro oživení a odolnost (13) v rámci nástroje Next Generation EU, a k jejich zřízení napomohou rovněž individuálně uzpůsobené odborné znalosti poskytované prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu (14). Tento proces může být podpořen i vzájemným učením zprostředkovaným Komisí.

| (25) | Tímto doporučením není dotčena výlučná pravomoc členských států ani rozdělení pravomocí v rámci každého členského státu na celostátní, regionální nebo místní úrovni, pokud jde o financování, organizaci a obsah jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy dospělých. Toto doporučení členským státům nebrání v tom, aby zachovaly nebo zavedly jiná nebo pokročilejší ustanovení týkající se vzdělávání a odborné přípravy dospělých, než jaká jsou v něm obsažena. |
| --- | --- |

(25)

Tímto doporučením není dotčena výlučná pravomoc členských států ani rozdělení pravomocí v rámci každého členského státu na celostátní, regionální nebo místní úrovni, pokud jde o financování, organizaci a obsah jejich systémů vzdělávání a odborné přípravy dospělých. Toto doporučení členským státům nebrání v tom, aby zachovaly nebo zavedly jiná nebo pokročilejší ustanovení týkající se vzdělávání a odborné přípravy dospělých, než jaká jsou v něm obsažena.

| (26) | Členské státy by měly do navrhování reforem zapojit sociální partnery a všechny příslušné zúčastněné strany, včetně organizací občanské společnosti. Toto doporučení v plné míře respektuje samostatnost sociálních partnerů, a to i v případech, kdy sociální partneři odpovídají za vytvoření a řízení systémů odborné přípravy. |
| --- | --- |

(26)

Členské státy by měly do navrhování reforem zapojit sociální partnery a všechny příslušné zúčastněné strany, včetně organizací občanské společnosti. Toto doporučení v plné míře respektuje samostatnost sociálních partnerů, a to i v případech, kdy sociální partneři odpovídají za vytvoření a řízení systémů odborné přípravy.

| (27) | Opatření obsažená v tomto doporučení nenahrazují poskytování odborné přípravy zaměstnavateli, veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti nebo jinými poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, jejich účelem není do takového poskytování odborné přípravy zasahovat a neměla by ani nahrazovat veřejnou podporu vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy nebo jiné druhy podpory. Další administrativní zátěž by měla být minimalizována, |
| --- | --- |

(27)

Opatření obsažená v tomto doporučení nenahrazují poskytování odborné přípravy zaměstnavateli, veřejnými a soukromými službami zaměstnanosti nebo jinými poskytovateli vzdělávání a odborné přípravy, jejich účelem není do takového poskytování odborné přípravy zasahovat a neměla by ani nahrazovat veřejnou podporu vzdělávacích institucí a institucí odborné přípravy nebo jiné druhy podpory. Další administrativní zátěž by měla být minimalizována,

DOPORUČUJE:

Cíle

| 1. | Cílem tohoto doporučení je podpořit iniciativy členských států, jež mají umožnit většímu počtu dospělých osob v produktivním věku zapojit se do odborné přípravy, aby se posílila míra účasti a snížily se nedostatky v oblasti dovedností. Přispívá proto k cíli Unie, kterým je podpora vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství s cílem dosáhnout plné zaměstnanosti a společenského pokroku. Jeho konkrétní cíle jsou tyto:






  a) | podpořit všechny dospělé osoby v produktivním věku v přístupu k odborné přípravě, a to i pro účely profesních přechodů a bez ohledu na jejich postavení v rámci pracovní síly nebo postavení v zaměstnání; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

podpořit všechny dospělé osoby v produktivním věku v přístupu k odborné přípravě, a to i pro účely profesních přechodů a bez ohledu na jejich postavení v rámci pracovní síly nebo postavení v zaměstnání;

| b) | zvýšit pobídky a motivaci jednotlivců k vyhledání odborné přípravy. |
| --- | --- |

b)

zvýšit pobídky a motivaci jednotlivců k vyhledání odborné přípravy.

| 2. | V zájmu naplnění cílů uvedených v odstavci 1 se doporučuje, aby členské státy zvážily zřízení individuálních vzdělávacích účtů jako možného prostředku, který jednotlivcům umožní účastnit se odborné přípravy relevantní pro trh práce. Rozhodnou-li se členské státy individuální vzdělávací účty zřídit, doporučuje se, aby v zájmu skutečného využívání takové odborné přípravy zavedly podpůrný rámec skýtající mimo jiné možnosti poradenství a validace, jenž je vymezen v tomto doporučení. |
| --- | --- |

2.

Oblast působnosti

| 3. | Toto doporučení se vztahuje na dospělé osoby v produktivním věku, které oprávněně pobývají v některém členském státě, bez ohledu na jejich úroveň vzdělání, postavení v rámci pracovní síly nebo postavení v zaměstnání. Členským státům se doporučuje, aby v souladu se svými vnitrostátními potřebami a okolnostmi zřídily individuální vzdělávací účet pro každou osobu, která patří do této skupiny.
  Doporučuje se, aby příhraniční pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné pracující v jiném členském státě, než ve kterém mají bydliště, spadali pod členský stát, ve kterém pracují. |
| --- | --- |

3.

Doporučuje se, aby příhraniční pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné pracující v jiném členském státě, než ve kterém mají bydliště, spadali pod členský stát, ve kterém pracují.

Definice

| 4. | Pro účely tohoto doporučení se použijí následující definice:






  a) | „individuálním nárokem na odbornou přípravu“ se rozumí právo na přístup k osobnímu rozpočtu, který má jednotlivec k dispozici k pokrytí přímých nákladů na odbornou přípravu relevantní pro trh práce, vedení a poradenství, posouzení nebo validaci dovedností, které jsou způsobilé pro financování; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

„individuálním nárokem na odbornou přípravu“ se rozumí právo na přístup k osobnímu rozpočtu, který má jednotlivec k dispozici k pokrytí přímých nákladů na odbornou přípravu relevantní pro trh práce, vedení a poradenství, posouzení nebo validaci dovedností, které jsou způsobilé pro financování;

| b) | „individuálním vzdělávacím účtem“ se rozumí způsob poskytování individuálních nároků na odbornou přípravu. Jedná se o osobní účet, který jednotlivcům umožňuje kdykoli a průběžně akumulovat a zachovávat si nároky na jakoukoli způsobilou odbornou přípravu, vedení nebo validaci, jež považují za nejužitečnější, a to v souladu s vnitrostátními pravidly. Účet poskytuje jednotlivcům plné vlastnictví nároků bez ohledu na zdroj financování; |
| --- | --- |

b)

„individuálním vzdělávacím účtem“ se rozumí způsob poskytování individuálních nároků na odbornou přípravu. Jedná se o osobní účet, který jednotlivcům umožňuje kdykoli a průběžně akumulovat a zachovávat si nároky na jakoukoli způsobilou odbornou přípravu, vedení nebo validaci, jež považují za nejužitečnější, a to v souladu s vnitrostátními pravidly. Účet poskytuje jednotlivcům plné vlastnictví nároků bez ohledu na zdroj financování;

| c) | „převoditelností“ individuálních nároků na odbornou přípravu se rozumí, že jakmile jsou tyto nároky přiznány, zůstávají v držení dotyčné osoby, a to i během různých přechodů, například mezi pracovním místem a vzděláváním, mezi zaměstnáním a nezaměstnaností a mezi činností a nečinností; |
| --- | --- |

c)

„převoditelností“ individuálních nároků na odbornou přípravu se rozumí, že jakmile jsou tyto nároky přiznány, zůstávají v držení dotyčné osoby, a to i během různých přechodů, například mezi pracovním místem a vzděláváním, mezi zaměstnáním a nezaměstnaností a mezi činností a nečinností;

| d) | „podpůrný rámec“ zahrnuje podporu, která prosazuje účinné využívání individuálních nároků na odbornou přípravu. Patří sem profesní poradenství a možnosti validace, vnitrostátní registr příležitostí, které jsou způsobilé pro financování z individuálních nároků na odbornou přípravu, jednotný vnitrostátní digitální portál pro přístup k individuálnímu vzdělávacímu účtu a vnitrostátnímu registru a placené volno pro účely odborné přípravy. |
| --- | --- |

d)

„podpůrný rámec“ zahrnuje podporu, která prosazuje účinné využívání individuálních nároků na odbornou přípravu. Patří sem profesní poradenství a možnosti validace, vnitrostátní registr příležitostí, které jsou způsobilé pro financování z individuálních nároků na odbornou přípravu, jednotný vnitrostátní digitální portál pro přístup k individuálnímu vzdělávacímu účtu a vnitrostátnímu registru a placené volno pro účely odborné přípravy.

Individuální vzdělávací účet

Členským státům se doporučuje, aby v souladu s vnitrostátními postupy a potřebami:

| 5. | po konzultaci se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami zřídily individuální vzdělávací účet pro každého jednotlivce, na kterého se vztahuje oblast působnosti tohoto doporučení, přičemž tento účet může doplňovat jiná, již zavedená opatření;. |
| --- | --- |

5.

| 6. | zajistily adekvátní každoroční příspěvky na každý individuální vzdělávací účet, které lze akumulovat a využívat během stanoveného období, aby bylo možné zúčastnit se rozsáhlejší odborné přípravy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | na základě konzultací se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami stanovily dodatečné individuální nároky na odbornou přípravu pro jednotlivce, kteří prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce, a to na základě vnitrostátních či odvětvových potřeb, postavení jednotlivce v rámci pracovní síly nebo jeho smluvního postavení či úrovně kvalifikace a také na základě jakýchkoli dalších relevantních okolností a podle jasných a transparentních kritérií; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vybízely zaměstnavatele, aby vkládali dodatečné individuální nároky na odbornou přípravu na individuální vzdělávací účty svých pracovníků a dalších osob pracujících v jejich hodnotovém řetězci, zejména těch, které pracují v malých a středních podnicích, a to aniž by byla dotčena odborná příprava na pracovišti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vybízely veřejné a soukromé služby zaměstnanosti, aby vkládaly dodatečné individuální nároky na odbornou přípravu na individuální vzdělávací účty jednotlivců, kteří prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stanovily podmínky, za nichž mohou být individuální nároky na odbornou přípravu kumulovány a ukládány, s cílem dosáhnout rovnováhy v tom smyslu, že si jednotlivci budou moci akumulovat nároky na financování delších kurzů odborné přípravy a zároveň budou motivováni, aby své nároky během celého pracovního života pravidelně využívali. Členské státy by například mohly pro akumulaci a ukládání nároků stanovit časová a množstevní omezení; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpořily možnost využití individuálních nároků na odbornou přípravu nacházejících se na účtu v určitém členském státě pro způsobilou odbornou přípravu, profesní poradenství a možnosti validace v tomto členském státě i během období, kdy daná osoba oprávněně pobývá v jiném členském státě. |
| --- | --- |

11.

Podpůrný rámec

Doporučuje se, aby členské státy zavedly individuální vzdělávací účty a začlenily je do podpůrného rámce, do nějž spadá:

| — | Poradenství pro volbu povolání a validace |
| --- | --- |

—

Poradenství pro volbu povolání a validace

| 12. | Doporučuje se, aby členské státy zajistily, že služby profesního vedení a možnosti validace, včetně možností posouzení dovedností, budou osobně nebo online dostupné a přístupné každému vlastníkovi individuálního vzdělávacího účtu, a to bezplatně nebo s využitím jejich individuálních nároků na odbornou přípravu, v souladu s doporučením Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení (15). |
| --- | --- |

12.

| — | Vnitrostátní registr způsobilých možností kvalitní odborné přípravy, profesního poradenství a validace |
| --- | --- |

—

Vnitrostátní registr způsobilých možností kvalitní odborné přípravy, profesního poradenství a validace

| 13. | Doporučuje se, aby členské státy zřídily a aktualizovaly veřejný registr odborné přípravy, profesního poradenství a možností validace, které jsou způsobilé pro financování z individuálních nároků na odbornou přípravu (16). Do tohoto registru by měly být zařazeny také služby profesního poradenství a možnosti validace, které jednotlivcům poskytují členské státy bezplatně. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Členské státy se vybízejí, aby na základě transparentních požadavků na kvalitu a poznatků o dovednostech a ve spolupráci se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami stanovily a zveřejnily jasná pravidla pro zařazení různých forem odborné přípravy relevantní pro trh práce, profesního poradenství a možností validace do registru. Tato pravidla by měly členské státy pravidelně přezkoumávat, aby byla podpořena schopnost reagovat na potřeby trhu práce. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Doporučuje se, aby členské státy v příslušných případech motivovaly poskytovatele příležitostí formálního i neformálního učení, aby rozvíjeli a rozšiřovali svou nabídku na základě zjištěných potřeb, například poskytováním mikrocertifikátů v souladu s doporučením Rady o mikrocertifikátech pro celoživotní učení a zaměstnatelnost a využíváním unijních a vnitrostátních rámců kompetencí. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Členským státům se doporučuje vyzvat sociální partnery, odvětví vzdělávání a odborné přípravy a další příslušné zúčastněné strany, aby se zapojili do procesu vymezování kritérií způsobilosti pro odbornou přípravu zařazenou do registru. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Členským státům se doporučuje, aby svůj vnitrostátní registr v relevantních případech transparentním způsobem otevřely příležitostem odborné přípravy nabízeným poskytovateli v jiných zemích. |
| --- | --- |

17.

| — | Jednotný vnitrostátní digitální portál podporující individuální vzdělávací účty |
| --- | --- |

—

Jednotný vnitrostátní digitální portál podporující individuální vzdělávací účty

| 18. | Členské státy se vyzývají, aby umožnily a podporovaly přístup jednotlivců k jejich individuálnímu vzdělávacímu účtu a snadnou navigaci v registru prostřednictvím zabezpečené elektronické autentizace na přístupném (17) jednotném vnitrostátním digitálním portálu (18), který bude snadno přístupný z mobilních zařízení a který bude, pokud možno, propojen s platformou Europass. |
| --- | --- |

18.

| — | Placené volno pro účely odborné přípravy |
| --- | --- |

—

Placené volno pro účely odborné přípravy

| 19. | Členským státům se doporučuje, aby zahájily dialog se sociálními partnery o opatřeních, která zaměstnancům umožní účastnit se odborné přípravy během pracovní doby s využitím jejich individuálních vzdělávacích účtů. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Členským státům se doporučuje, aby zavedly ustanovení o placeném volnu pro účely odborné přípravy nebo o náhradě příjmu nebo aby přezkoumaly přiměřenost stávajících ustanovení, a to s ohledem na:






  a) | jejich pokrytí všech druhů pracovního poměru a osob samostatně výdělečně činných; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

jejich pokrytí všech druhů pracovního poměru a osob samostatně výdělečně činných;

| b) | finanční a nefinanční podporu určenou zaměstnavatelům (zejména malým a středním podnikům), jejichž zaměstnanci placené volno pro účely odborné přípravy využívají; |
| --- | --- |

b)

finanční a nefinanční podporu určenou zaměstnavatelům (zejména malým a středním podnikům), jejichž zaměstnanci placené volno pro účely odborné přípravy využívají;

| c) | potřebu zajistit účinné provádění těchto ustanovení. |
| --- | --- |

c)

potřebu zajistit účinné provádění těchto ustanovení.

Informační a osvětové činnosti

| 21. | Členským státům se doporučuje, aby společně se sociálními partnery, organizacemi občanské společnosti, regionálními a místními organizacemi a dalšími příslušnými aktéry prováděly rozsáhlé informační a osvětové činnosti a kampaně cíleně přizpůsobené potřebám potenciálních uživatelů systému individuálních vzdělávacích účtů. Zvláštní pozornosti by se mělo dostat osobám, které nejvíce potřebují prohlubování dovedností a změnu kvalifikace v souladu s definicí na vnitrostátní úrovni, a to s cílem informovat a motivovat způsobilé jednotlivce o jejich právech a výhodách, jež jsou s individuálními vzdělávacími účty a s podpůrným rámcem spojeny. Činnosti zaměřené na zvyšování povědomí by se měly týkat mimo jiné i pracovníků v malých a středních podnicích. |
| --- | --- |

21.

Monitorování a soustavné zlepšování

| 22. | Členské státy, které individuální vzdělávací účty zavádějí, se vybízejí, aby na vnitrostátní úrovni sledovaly a hodnotily fungování těchto účtů a podpůrného rámce a aby podle potřeby prováděly úpravy za účelem dosažení cílů tohoto doporučení co nejefektivnějším způsobem, například s ohledem na množství nároků na odbornou přípravu, určení jednotlivců, kteří prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce, a uživatelsky vstřícné začlenění integraci různých prvků podpůrného rámce. Tento proces by měl být konzultován se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

22.

Financování

| 23. | Členským státům se doporučuje, aby podnikly kroky, jimiž zajistí přiměřené a udržitelné financování individuálních vzdělávacích účtů, a to s přihlédnutím k vnitrostátním podmínkám a k jiným, již existujícím opatřením, a se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Členské státy se vybízejí, aby usnadnily kombinaci různých veřejných a soukromých zdrojů financování pro účely příspěvků na individuální nároky na odbornou přípravu, a to i jako výsledek kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Doporučuje se, aby členské státy zajistily udržitelné financování podpůrného rámce a informačních a osvětových činností uvedených v tomto doporučení. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Členské státy se vybízejí, aby v maximální míře a co nejúčinněji využívaly fondy a nástroje Unie, zejména Evropský sociální fond plus, Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond pro spravedlivou transformaci, Nástroj pro oživení a odolnost a Nástroj pro technickou podporu, s cílem:






  a) | zřídit vnitrostátní individuální vzdělávací účty zasazené do podpůrného rámce, mimo jiné vytvořením jednotného vnitrostátního digitálního portálu pro individuální vzdělávací účty a související uznávané služby a vytvořením vnitrostátních registrů uznávané odborné přípravy; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

zřídit vnitrostátní individuální vzdělávací účty zasazené do podpůrného rámce, mimo jiné vytvořením jednotného vnitrostátního digitálního portálu pro individuální vzdělávací účty a související uznávané služby a vytvořením vnitrostátních registrů uznávané odborné přípravy;

| b) | vkládat dodatečné individuální nároky na odbornou přípravu na účty osob, které prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce, a to s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem a k prioritám EU, včetně ekologické a digitální transformace; |
| --- | --- |

b)

vkládat dodatečné individuální nároky na odbornou přípravu na účty osob, které prohlubování dovedností a změnu kvalifikace potřebují nejvíce, a to s přihlédnutím k vnitrostátním okolnostem a k prioritám EU, včetně ekologické a digitální transformace;

| c) | vytvořit a poskytovat profesní poradenství a možnosti validace; |
| --- | --- |

c)

vytvořit a poskytovat profesní poradenství a možnosti validace;

| d) | organizovat informační a osvětové činnosti. |
| --- | --- |

d)

organizovat informační a osvětové činnosti.

Podpora Unie

| 27. | Rada vítá záměr Komise podpořit, v souladu s pravomocemi Komise a s řádným přihlédnutím k zásadě subsidiarity, provádění tohoto doporučení s využitím odborných znalostí Evropského střediska pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop), Evropské nadace odborného vzdělávání (ETF), Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) a Evropského orgánu pro pracovní záležitosti (ELA):






  a) | usnadněním vzájemného učení mezi členskými státy s cílem podpořit navrhování a provádění vhodných opatření pro provádění tohoto doporučení; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

usnadněním vzájemného učení mezi členskými státy s cílem podpořit navrhování a provádění vhodných opatření pro provádění tohoto doporučení;

| b) | rozšířením znalostní základny týkající se individuálních vzdělávacích účtů a souvisejících otázek a vypracováním příslušných pokynů; |
| --- | --- |

b)

rozšířením znalostní základny týkající se individuálních vzdělávacích účtů a souvisejících otázek a vypracováním příslušných pokynů;

| c) | zkoumáním dalšího vývoje v rámci platformy Europass, a to v úzké spolupráci s členskými státy a s cílem zejména zajistit interoperabilitu s jednotnými vnitrostátními digitálními portály pro individuální vzdělávací účty, a zviditelněním možností vzdělávání, profesního poradenství a validace, pro něž lze použít různé vnitrostátní individuální nároky na odbornou přípravu. |
| --- | --- |

c)

zkoumáním dalšího vývoje v rámci platformy Europass, a to v úzké spolupráci s členskými státy a s cílem zejména zajistit interoperabilitu s jednotnými vnitrostátními digitálními portály pro individuální vzdělávací účty, a zviditelněním možností vzdělávání, profesního poradenství a validace, pro něž lze použít různé vnitrostátní individuální nároky na odbornou přípravu.

Podávání zpráv a hodnocení

| 28. | Členské státy se vyzývají, aby učinily kroky k dosažení cílů stanovených v bodu 1 tohoto doporučení. Pokrok při plnění těchto cílů by měl být monitorován v souvislosti s mnohostranným dohledem v rámci cyklu evropského semestru. V zájmu omezení administrativní zátěže by Komise měla zajistit, že budou v průběhu monitorování využívány informace, které již byly shromážděny prostřednictvím jiných rámců pro monitorování, a že nebude docházet ke zdvojování činností. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Komise by měla ve spolupráci s dotčenými členskými státy a po konzultaci se sociálními partnery a příslušnými zúčastněnými stranami posoudit a vyhodnotit pokrok při provádění tohoto doporučení a předložit Radě zprávu do 17. června 2027. |
| --- | --- |

29.

V Lucemburku dne 16. června 2022.

Za Radu

předseda

O. DUSSOPT

---

(1)  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

1

(2)  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. C 504, 14.12.2021, s. 9.

3

(4)  Závěry Rady ze dne 8. června 2020 o změně kvalifikace a prohlubování dovedností jako základu pro zvýšení udržitelnosti a zaměstnatelnosti v souvislosti s podporou hospodářského oživení a sociální soudržnosti (dokument ST 8682/20).

4

(5)  Opatření upravující volno pro účely odborné přípravy existují ve 24 členských státech a 12 členských států podepsalo Úmluvu Mezinárodní organizace práce (MOP) o placeném studijním volnu (k březnu 2022).

5

(6)  Nároky na odbornou přípravu by mohly například umožňovat činnosti uznávané odborné přípravy v délce 30 hodin ročně pro všechny jednotlivce a 50 hodin pro jednotlivce, kteří je potřebují nejvíce.

6

(7)  Sdělení Komise ze dne 5. května 2021 nazvané Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy identifikuje čtrnáct průmyslových ekosystémů pro účelovou podporu, mimo jiné pro rozvoj dovedností jejich současné a budoucí pracovní síly.

7

(8)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

8

(9)  Viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku.

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1058 ze dne 24. června 2021 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o Fondu soudržnosti (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 60).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1)

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/240 ze dne 10. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro technickou podporu (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 1).

14

(15)  Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 1.

15

(16)  Členské státy se vyzývají, aby tento registr uvedly v soulad s evropským modelem učení, jehož účelem je standardizovat způsob sdílení a prezentace údajů o učení. Evropský model učení může být použit v různých kontextech učení, například pro popis vzdělávacích příležitostí, kvalifikací, osvědčení a akreditací. Vychází z rubrik pro údaje, jež jsou popsány v příloze VI doporučení Rady ze dne 22. května 2017 o evropském rámci kvalifikací pro celoživotní učení (Úř. věst. C 189, 15.6.2017, s. 15).

16

(17)  V souladu s požadavky na přístupnost obsaženými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost výrobků a služeb (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 70).

17

(18)  Tyto portály by měly být zřízeny v souladu se zásadami obsaženými ve sdělení Komise ze dne 23. března 2017 o Evropském rámci interoperability.

18

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/35

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 16. června 2022,

ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu

(2022/C 243/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 166 odst. 4 a článek 292 ve spojení s článkem 149 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je třeba urychleně snížit emise skleníkových plynů, zejména za účelem snížení vzestupu hladiny moří a pravděpodobnosti extrémních povětrnostních jevů, které již postihují všechny regiony na celém světě (1), a za účelem snížení hospodářských a sociálních nákladů spojených s dopady globálního oteplování (2). Unie a její členské státy jsou smluvními stranami Pařížské dohody přijaté dne 15. prosince 2015 v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (dále jen „Pařížská dohoda“) (3), která zavazuje smluvní strany k udržení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a k úsilí o to, aby nárůst teploty nepřekročil hranici 1,5 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí. |
| --- | --- |

(1)

Je třeba urychleně snížit emise skleníkových plynů, zejména za účelem snížení vzestupu hladiny moří a pravděpodobnosti extrémních povětrnostních jevů, které již postihují všechny regiony na celém světě (1), a za účelem snížení hospodářských a sociálních nákladů spojených s dopady globálního oteplování (2). Unie a její členské státy jsou smluvními stranami Pařížské dohody přijaté dne 15. prosince 2015 v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) (dále jen „Pařížská dohoda“) (3), která zavazuje smluvní strany k udržení nárůstu průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a k úsilí o to, aby nárůst teploty nepřekročil hranici 1,5 °C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí.

| (2) | Jak nedávno potvrdila šestá hodnotící zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o fyzikálních vědeckých základech, změna klimatu a zhoršování stavu životního prostředí představují vážné hrozby, které vyžadují naléhavá opatření. Lidské utrpení a hospodářské ztráty způsobené častějšími extrémními jevy souvisejícími s klimatem, jako jsou povodně, vlny veder, sucha a lesní požáry, jsou stále častější. V Unii již nyní dosahují tyto ztráty v průměru přes 12 miliard EUR ročně (4).
  Mohly by dosáhnout dalších 175 miliard EUR, což činí1,38 % HDP Unie ročně, pokud by globální oteplování dosáhlo 3 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, oproti 65 miliardám EUR při 2 °C a 36 miliardám EUR ročně při 1,5 °C. To by neúměrně poškodilo určité skupiny, zejména osoby, které jsou ve zranitelné situaci již nyní, a regiony, které se již nyní potýkají s problémy. |
| --- | --- |

(2)

Jak nedávno potvrdila šestá hodnotící zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) o fyzikálních vědeckých základech, změna klimatu a zhoršování stavu životního prostředí představují vážné hrozby, které vyžadují naléhavá opatření. Lidské utrpení a hospodářské ztráty způsobené častějšími extrémními jevy souvisejícími s klimatem, jako jsou povodně, vlny veder, sucha a lesní požáry, jsou stále častější. V Unii již nyní dosahují tyto ztráty v průměru přes 12 miliard EUR ročně (4).

Mohly by dosáhnout dalších 175 miliard EUR, což činí1,38 % HDP Unie ročně, pokud by globální oteplování dosáhlo 3 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, oproti 65 miliardám EUR při 2 °C a 36 miliardám EUR ročně při 1,5 °C. To by neúměrně poškodilo určité skupiny, zejména osoby, které jsou ve zranitelné situaci již nyní, a regiony, které se již nyní potýkají s problémy.

| (3) | Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) vymezuje strategii, díky níž se má Unie stát prvním klimaticky neutrálním kontinentem a přeměnit se v udržitelnou, spravedlivější a prosperující společnost, jež respektuje meze naší planety. Potřeba spravedlivé transformace je nedílnou součástí Zelené dohody pro Evropu, která klade důraz na to, aby nebyl opomenut žádný jednotlivec ani region. Evropský právní rámec pro klima (5) stanoví závazný celounijní cíl dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050 a závazný střednědobý cíl spočívající ve snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990. Cílem 8. akčního programu pro životní prostředí na období do roku 2030 (6) je urychlit ekologickou transformaci na klimaticky neutrální, udržitelné, netoxické, odolné a konkurenceschopné oběhové hospodářství, které účinně využívá zdroje a je založené na energii z obnovitelných zdrojů, a to spravedlivým, rovným a inkluzivním způsobem, jakož i chránit, obnovovat a zlepšovat stav životního prostředí. |
| --- | --- |

(3)

Sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvané „Zelená dohoda pro Evropu“ (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) vymezuje strategii, díky níž se má Unie stát prvním klimaticky neutrálním kontinentem a přeměnit se v udržitelnou, spravedlivější a prosperující společnost, jež respektuje meze naší planety. Potřeba spravedlivé transformace je nedílnou součástí Zelené dohody pro Evropu, která klade důraz na to, aby nebyl opomenut žádný jednotlivec ani region. Evropský právní rámec pro klima (5) stanoví závazný celounijní cíl dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050 a závazný střednědobý cíl spočívající ve snížení čistých emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň o 55 % ve srovnání s rokem 1990. Cílem 8. akčního programu pro životní prostředí na období do roku 2030 (6) je urychlit ekologickou transformaci na klimaticky neutrální, udržitelné, netoxické, odolné a konkurenceschopné oběhové hospodářství, které účinně využívá zdroje a je založené na energii z obnovitelných zdrojů, a to spravedlivým, rovným a inkluzivním způsobem, jakož i chránit, obnovovat a zlepšovat stav životního prostředí.

| (4) | S ohledem na válečnou agresi Ruska vůči Ukrajině jsou ve sdělení Komise ze dne 18. května 2022 nazvaném „Plán REPowerEU“ (dále jen „Plán REPowerEU“) v souladu s Versailleským prohlášením přijatým na zasedání konaném ve dnech 10. a 11. března 2022 stanovena opatření k postupnému odstranění závislosti Unie na fosilních palivech z Ruska, a to diverzifikací dodávek plynu a zrychlením snižování závislosti na fosilních palivech, mimo jiné prostřednictvím zavádění solárních, větrných a tepelných čerpadel, dekarbonizace průmyslu a umožnění rychlejšího povolování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na válečnou agresi Ruska vůči Ukrajině jsou ve sdělení Komise ze dne 18. května 2022 nazvaném „Plán REPowerEU“ (dále jen „Plán REPowerEU“) v souladu s Versailleským prohlášením přijatým na zasedání konaném ve dnech 10. a 11. března 2022 stanovena opatření k postupnému odstranění závislosti Unie na fosilních palivech z Ruska, a to diverzifikací dodávek plynu a zrychlením snižování závislosti na fosilních palivech, mimo jiné prostřednictvím zavádění solárních, větrných a tepelných čerpadel, dekarbonizace průmyslu a umožnění rychlejšího povolování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

| (5) | Transformace na klimaticky neutrální hospodářství a společnost vyžaduje komplexní politická opatření a značné investice v mnoha oblastech, jako jsou opatření v oblasti klimatu, energetiky, dopravy, životního prostředí, průmyslu, výzkumu a inovací (7). Za účelem splnění závazného cíle pro rok 2030 na úrovni Unie vydala Komise dne 14. července 2021 sdělení nazvané „Fit for 55: plnění klimatického cíle EU pro rok 2030 na cestě ke klimatické neutralitě“ a předložila celou řadu souvisejících legislativních návrhů (dále jen „balíček Fit for 55“). Balíček Fit for 55 obsahuje návrhy na aktualizaci relevantních právních předpisů včetně systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) (8), směrnice o zdanění energie, směrnice o energetické účinnosti a směrnice o obnovitelných zdrojích energie, nařízení o výkonnostních normách pro emise CO2 pro osobní automobily a lehká užitková vozidla, nařízení o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví, směrnice o infrastruktuře pro alternativní paliva a nařízení o „sdílení úsilí“ s ohledem na odvětví mimo stávající systém EU ETS, konkrétně odvětví dopravy a budov.
  Obsahuje rovněž návrhy nových právních předpisů, zejména na podporu používání čistších paliv v odvětví letecké a námořní dopravy a také zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření, který přímo souvisí s navrhovaným zavedením systému obchodování s emisemi z paliv používaných v budovách a v silniční dopravě. Cílem balíčku „Fit for 55“ ve spojení s opatřeními přijatými na úrovni Unie na podporu a podnícení nezbytných veřejných a soukromých investic je podpořit a urychlit růst nových trhů, například pro čistá paliva a vozidla s nízkými emisemi, čímž se sníží náklady na udržitelnou transformaci pro podniky i občany. |
| --- | --- |

(5)

Transformace na klimaticky neutrální hospodářství a společnost vyžaduje komplexní politická opatření a značné investice v mnoha oblastech, jako jsou opatření v oblasti klimatu, energetiky, dopravy, životního prostředí, průmyslu, výzkumu a inovací (7). Za účelem splnění závazného cíle pro rok 2030 na úrovni Unie vydala Komise dne 14. července 2021 sdělení nazvané „Fit for 55: plnění klimatického cíle EU pro rok 2030 na cestě ke klimatické neutralitě“ a předložila celou řadu souvisejících legislativních návrhů (dále jen „balíček Fit for 55“). Balíček Fit for 55 obsahuje návrhy na aktualizaci relevantních právních předpisů včetně systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) (8), směrnice o zdanění energie, směrnice o energetické účinnosti a směrnice o obnovitelných zdrojích energie, nařízení o výkonnostních normách pro emise CO2 pro osobní automobily a lehká užitková vozidla, nařízení o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví, směrnice o infrastruktuře pro alternativní paliva a nařízení o „sdílení úsilí“ s ohledem na odvětví mimo stávající systém EU ETS, konkrétně odvětví dopravy a budov.

Obsahuje rovněž návrhy nových právních předpisů, zejména na podporu používání čistších paliv v odvětví letecké a námořní dopravy a také zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a zřízení Sociálního fondu pro klimatická opatření, který přímo souvisí s navrhovaným zavedením systému obchodování s emisemi z paliv používaných v budovách a v silniční dopravě. Cílem balíčku „Fit for 55“ ve spojení s opatřeními přijatými na úrovni Unie na podporu a podnícení nezbytných veřejných a soukromých investic je podpořit a urychlit růst nových trhů, například pro čistá paliva a vozidla s nízkými emisemi, čímž se sníží náklady na udržitelnou transformaci pro podniky i občany.

| (6) | Na svém zasedání dne 20. června 2019 se Evropská rada ve své „Nové strategické agendě na období 2019–2024“ zavázala, aby zajistila spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě, která bude inkluzivní a nikoho neopomine. Na mezinárodní úrovni členské státy potvrdily cíle Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a ratifikovaly Pařížskou dohodu, která odkazuje na nezbytné požadavky spočívající ve spravedlivém přesunu pracovní síly a podpoře důstojné práce a kvalitních pracovních míst, jakož i na potřebu, aby adaptace a budování kapacit zohledňovaly genderové aspekty. Pokyny Mezinárodní organizace práce poskytují mezinárodně uznávaný politický rámec pro spravedlivý přechod k environmentálně udržitelným ekonomikám a společnostem pro všechny (9). Kromě toho 54 signatářů (států a sociálních partnerů), včetně Komise jménem Unie a 21 jednotlivých členských států, podpořilo Slezské prohlášení o solidaritě a spravedlivé transformaci (10), které bylo přijato na 24. konferenci smluvních stran UNFCCC v Katovicích. Unie a deset členských států podepsaly prohlášení nazvané „O podpoře podmínek pro spravedlivou transformaci na mezinárodní úrovni, které bylo přijato na 26. konferenci smluvních stran UNFCCC v Glasgow, v němž se zavázaly zahrnout informace o spravedlivé transformaci do dvouletých zpráv o transparentnosti v rámci podávání zpráv o svých politikách a opatřeních k dosažení svých vnitrostátně stanovených příspěvků. |
| --- | --- |

(6)

Na svém zasedání dne 20. června 2019 se Evropská rada ve své „Nové strategické agendě na období 2019–2024“ zavázala, aby zajistila spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě, která bude inkluzivní a nikoho neopomine. Na mezinárodní úrovni členské státy potvrdily cíle Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a ratifikovaly Pařížskou dohodu, která odkazuje na nezbytné požadavky spočívající ve spravedlivém přesunu pracovní síly a podpoře důstojné práce a kvalitních pracovních míst, jakož i na potřebu, aby adaptace a budování kapacit zohledňovaly genderové aspekty. Pokyny Mezinárodní organizace práce poskytují mezinárodně uznávaný politický rámec pro spravedlivý přechod k environmentálně udržitelným ekonomikám a společnostem pro všechny (9). Kromě toho 54 signatářů (států a sociálních partnerů), včetně Komise jménem Unie a 21 jednotlivých členských států, podpořilo Slezské prohlášení o solidaritě a spravedlivé transformaci (10), které bylo přijato na 24. konferenci smluvních stran UNFCCC v Katovicích. Unie a deset členských států podepsaly prohlášení nazvané „O podpoře podmínek pro spravedlivou transformaci na mezinárodní úrovni, které bylo přijato na 26. konferenci smluvních stran UNFCCC v Glasgow, v němž se zavázaly zahrnout informace o spravedlivé transformaci do dvouletých zpráv o transparentnosti v rámci podávání zpráv o svých politikách a opatřeních k dosažení svých vnitrostátně stanovených příspěvků.

| (7) | Spravedlnost a solidarita jsou určujícími zásadami politik Unie v oblasti ekologické transformace a jsou nezbytným předpokladem široké a trvalé podpory této transformace ze strany veřejnosti. Zelená dohoda pro Evropu zdůrazňuje, že transformace musí být spravedlivá a inkluzivní, musí klást na první místo občany a věnovat zvláštní pozornost podpoře regionů, průmyslových odvětví, pracovníků, domácností a spotřebitelů, již budou čelit největším problémům. Ve sdělení Komise ze dne 14. ledna 2020 nazvaném ‚Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci‘ se dále zdůrazňuje, že provádění Zelené dohody pro Evropu poskytne Evropě nástroje, aby mohla vynakládat větší úsilí, pokud jde o vzestupnou konvergenci, sociální spravedlnost a společnou prosperitu. Podle sdělení Komise ze dne 23. února 2022 nazvaného ‚O důstojné práci na celém světě v zájmu globální spravedlivé transformace a udržitelného oživení‘ je podpora důstojné práce na celém světě ústředním bodem spravedlivé transformace a inkluzivního, udržitelného a odolného oživení po pandemii. |
| --- | --- |

(7)

Spravedlnost a solidarita jsou určujícími zásadami politik Unie v oblasti ekologické transformace a jsou nezbytným předpokladem široké a trvalé podpory této transformace ze strany veřejnosti. Zelená dohoda pro Evropu zdůrazňuje, že transformace musí být spravedlivá a inkluzivní, musí klást na první místo občany a věnovat zvláštní pozornost podpoře regionů, průmyslových odvětví, pracovníků, domácností a spotřebitelů, již budou čelit největším problémům. Ve sdělení Komise ze dne 14. ledna 2020 nazvaném ‚Silná sociální Evropa pro spravedlivou transformaci‘ se dále zdůrazňuje, že provádění Zelené dohody pro Evropu poskytne Evropě nástroje, aby mohla vynakládat větší úsilí, pokud jde o vzestupnou konvergenci, sociální spravedlnost a společnou prosperitu. Podle sdělení Komise ze dne 23. února 2022 nazvaného ‚O důstojné práci na celém světě v zájmu globální spravedlivé transformace a udržitelného oživení‘ je podpora důstojné práce na celém světě ústředním bodem spravedlivé transformace a inkluzivního, udržitelného a odolného oživení po pandemii.

| (8) | Ve sdělení Komise ze dne 4. března 2021 nazvaném ‚Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv‘ (11) se zdůrazňuje, že aby bylo možné se vydat směrem k zelenějšímu a digitálnějšímu desetiletí, v němž budou Evropané moci prosperovat, bude zapotřebí jednota, koordinace a solidarita. Ve sdělení jsou navrženy tři hlavní cíle EU pro rok 2030, a sice že do roku 2030 by mělo být zaměstnáno nejméně 78 % obyvatel ve věku od 20 do 64 let (12); minimálně 60 % všech dospělých osob by se mělo každý rok účastnit odborné přípravy (13); počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením by se měl do roku 2030 snížit alespoň o 15 milionů (14). Uvedené hlavní cíle pro rok 2030 uvítali jak vedoucí představitelé Unie v Portském prohlášení ze dne 8. května 2021 na neformálním zasedání hlav států a předsedů vlád, tak i Evropská rada ve svých závěrech z 24. a 25. června 2021. |
| --- | --- |

(8)

Ve sdělení Komise ze dne 4. března 2021 nazvaném ‚Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv‘ (11) se zdůrazňuje, že aby bylo možné se vydat směrem k zelenějšímu a digitálnějšímu desetiletí, v němž budou Evropané moci prosperovat, bude zapotřebí jednota, koordinace a solidarita. Ve sdělení jsou navrženy tři hlavní cíle EU pro rok 2030, a sice že do roku 2030 by mělo být zaměstnáno nejméně 78 % obyvatel ve věku od 20 do 64 let (12); minimálně 60 % všech dospělých osob by se mělo každý rok účastnit odborné přípravy (13); počet osob ohrožených chudobou nebo sociálním vyloučením by se měl do roku 2030 snížit alespoň o 15 milionů (14). Uvedené hlavní cíle pro rok 2030 uvítali jak vedoucí představitelé Unie v Portském prohlášení ze dne 8. května 2021 na neformálním zasedání hlav států a předsedů vlád, tak i Evropská rada ve svých závěrech z 24. a 25. června 2021.

| (9) | Při zavedení vhodných doprovodných politik (15) by se díky ekologické transformaci mohl celkově vytvořit v Unii do roku 2030 přibližně 1 milion dalších kvalitních pracovních míst (16) a do roku 2050 pak další 2 miliony (17) v odvětvích, jako je stavebnictví, informační a komunikační technologie (dále jen ‚IKT‘) či obnovitelná energie, a zároveň by bylo možné zmírnit dlouhodobý úbytek pracovních míst pro pracovníky se střední kvalifikací, k němuž dochází v důsledku automatizace a digitalizace. Pokud však ekologická transformace nebude podpořena vhodným souborem politik, mohla by podle pesimistického scénáře v Unii způsobit pokles HDP až o 0,39 % a ztrátu pracovních míst až o 0,26 % (18). |
| --- | --- |

(9)

Při zavedení vhodných doprovodných politik (15) by se díky ekologické transformaci mohl celkově vytvořit v Unii do roku 2030 přibližně 1 milion dalších kvalitních pracovních míst (16) a do roku 2050 pak další 2 miliony (17) v odvětvích, jako je stavebnictví, informační a komunikační technologie (dále jen ‚IKT‘) či obnovitelná energie, a zároveň by bylo možné zmírnit dlouhodobý úbytek pracovních míst pro pracovníky se střední kvalifikací, k němuž dochází v důsledku automatizace a digitalizace. Pokud však ekologická transformace nebude podpořena vhodným souborem politik, mohla by podle pesimistického scénáře v Unii způsobit pokles HDP až o 0,39 % a ztrátu pracovních míst až o 0,26 % (18).

| (10) | Dopady ekologické transformace na podnikání a zaměstnanost se budou lišit podle odvětví, povolání, regionů a zemí, což přinese změny pracovních míst v rámci odvětví a průmyslových ekosystémů, jakož i rozsáhlé přerozdělení pracovních sil mezi nimi (19) Restrukturalizace a přizpůsobení dotčených společností, odvětví a ekosystémů vyžadují rozvoj nových obchodních modelů a rozsáhlé přerozdělení pracovních sil napříč odvětvími a regiony. Ztráta pracovních míst se očekává například v některých těžebních činnostech nebo u výroby energie z fosilních paliv a také v částech automobilového průmyslu. Nové pracovní příležitosti se naopak očekávají v souvislosti s činnostmi zaměřenými na zachování oběhové hodnoty, jakož i v souvislosti s udržitelnou dopravou a výrobou energie. Členské státy by proto měly ve spolupráci se sociálními partnery nebo místními a regionálními orgány a zúčastněnými stranami uplatňovat podrobný přístup zaměřený na jednotlivé dotčené regiony a ekosystémy. |
| --- | --- |

(10)

Dopady ekologické transformace na podnikání a zaměstnanost se budou lišit podle odvětví, povolání, regionů a zemí, což přinese změny pracovních míst v rámci odvětví a průmyslových ekosystémů, jakož i rozsáhlé přerozdělení pracovních sil mezi nimi (19) Restrukturalizace a přizpůsobení dotčených společností, odvětví a ekosystémů vyžadují rozvoj nových obchodních modelů a rozsáhlé přerozdělení pracovních sil napříč odvětvími a regiony. Ztráta pracovních míst se očekává například v některých těžebních činnostech nebo u výroby energie z fosilních paliv a také v částech automobilového průmyslu. Nové pracovní příležitosti se naopak očekávají v souvislosti s činnostmi zaměřenými na zachování oběhové hodnoty, jakož i v souvislosti s udržitelnou dopravou a výrobou energie. Členské státy by proto měly ve spolupráci se sociálními partnery nebo místními a regionálními orgány a zúčastněnými stranami uplatňovat podrobný přístup zaměřený na jednotlivé dotčené regiony a ekosystémy.

| (11) | Vytvářením kvalitních pracovních příležitostí pro každého a souběžným přijímáním opatření ke zmírňování energetické a dopravní chudoby a jejich předcházení může ekologická transformace přispět ke zvýšení příjmů a k celkovému snížení nerovnosti a chudoby (20). Může tak pomoci řešit již existující sociálně-ekonomické nerovnosti a sociální vyloučení, zlepšovat zdraví a životní podmínky a podporovat rovnost, včetně genderové rovnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována určitým skupinám obyvatelstva, zejména těm, které se již nacházejí ve zranitelném postavení. Sem se řadí zejména domácnosti s nízkými a nižšími středními příjmy, které vynakládají vysoký podíl svých příjmů na základní služby, jako jsou energie, doprava a bydlení, jakož i mikropodniky a malé a střední podniky. Výsledky modelování ukazují, že to, zda jsou ekologické daně progresivní nebo regresivní, bude z velké části záviset na koncepci nástrojů, včetně například míry, do jaké je snížení daně z příjmu, popř. do jaké jsou jiné možnosti recyklace příjmů zaměřeny na osoby s nižšími příjmy (21). |
| --- | --- |

(11)

Vytvářením kvalitních pracovních příležitostí pro každého a souběžným přijímáním opatření ke zmírňování energetické a dopravní chudoby a jejich předcházení může ekologická transformace přispět ke zvýšení příjmů a k celkovému snížení nerovnosti a chudoby (20). Může tak pomoci řešit již existující sociálně-ekonomické nerovnosti a sociální vyloučení, zlepšovat zdraví a životní podmínky a podporovat rovnost, včetně genderové rovnosti. Zvláštní pozornost by měla být věnována určitým skupinám obyvatelstva, zejména těm, které se již nacházejí ve zranitelném postavení. Sem se řadí zejména domácnosti s nízkými a nižšími středními příjmy, které vynakládají vysoký podíl svých příjmů na základní služby, jako jsou energie, doprava a bydlení, jakož i mikropodniky a malé a střední podniky. Výsledky modelování ukazují, že to, zda jsou ekologické daně progresivní nebo regresivní, bude z velké části záviset na koncepci nástrojů, včetně například míry, do jaké je snížení daně z příjmu, popř. do jaké jsou jiné možnosti recyklace příjmů zaměřeny na osoby s nižšími příjmy (21).

| (12) | Činnosti oběhového hospodářství zaměřené na uchovávání hodnoty, včetně obchodních modelů založených na opravách, opětovném použití, repasování a servitizaci, mohou podpořit cenově dostupný a udržitelný přístup ke zboží a službám. Vytvářejí rovněž pracovní místa a příležitosti pro pracovníky s různými úrovněmi dovedností, včetně žen, osob se zdravotním postižením a skupin ve zranitelném postavení, přičemž v těchto oblastech působí subjekty sociální ekonomiky. Prosazováním oběhovosti výrobků výrazně snižují emise uhlíku, neboť vytvářejí pracovní místa tam, kde je třeba produkty opravovat, renovovat nebo sdílet. |
| --- | --- |

(12)

Činnosti oběhového hospodářství zaměřené na uchovávání hodnoty, včetně obchodních modelů založených na opravách, opětovném použití, repasování a servitizaci, mohou podpořit cenově dostupný a udržitelný přístup ke zboží a službám. Vytvářejí rovněž pracovní místa a příležitosti pro pracovníky s různými úrovněmi dovedností, včetně žen, osob se zdravotním postižením a skupin ve zranitelném postavení, přičemž v těchto oblastech působí subjekty sociální ekonomiky. Prosazováním oběhovosti výrobků výrazně snižují emise uhlíku, neboť vytvářejí pracovní místa tam, kde je třeba produkty opravovat, renovovat nebo sdílet.

| (13) | Podle nejnovějších dostupných údajů ve statistikách EU o příjmu a životních podmínkách za období 2019/2020 postihla energetická chudoba přibližně 8 % obyvatelstva Unie, tj. více než 35 milionů osob, které nebyly schopny dostatečně vytápět své domovy, přičemž mezi jednotlivými členskými státy a příjmovými skupinami existovaly značné rozdíly (22). Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby na základě kombinace ukazatelů odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Unii (23). Energetická chudoba, která je důsledkem kombinace nízkých příjmů, vysokého podílu disponibilních příjmů vynaložených na energie a nízké energetické účinnosti, představuje pro Unii již nějakou dobu velkou výzvu. Riziko energetické chudoby navíc zvyšují vysoké a kolísavé ceny energie, které jsou způsobeny řadou faktorů, včetně faktorů souvisejících s válečnou agresí Ruska vůči Ukrajině a následnou politickou reakcí Unie. Tato forma chudoby postihuje nejen domácnosti s nízkými příjmy, ale v mnoha členských státech rovněž domácnosti s nižšími středními příjmy.
  Náchylnější k energetické chudobě a jejím dopadům jsou rovněž domácnosti s nadprůměrnými energetickými potřebami, mezi něž patří rodiny s dětmi, včetně rodin s jedním rodičem, osoby se zdravotním postižením a starší osoby (24). Energetickou chudobou jsou obzvláště postiženy také ženy, a zejména samoživitelky a starší ženy (25). Kromě energetické chudoby se stále více uznává pojem dopravní chudoby v případech, kdy některé kategorie obyvatelstva nejsou schopny dosáhnout společensky a materiálně nezbytné úrovně dopravních služeb. Bez vhodných doprovodných opatření ke zmírnění energetické a dopravní chudoby a předcházení jim, hrozí vystupňování těchto forem chudoby zejména v důsledku internalizace nákladů na emise v tvorbě cen nebo v důsledku nákladů na přizpůsobení se účinnějším alternativám s nižšími emisemi. |
| --- | --- |

(13)

Podle nejnovějších dostupných údajů ve statistikách EU o příjmu a životních podmínkách za období 2019/2020 postihla energetická chudoba přibližně 8 % obyvatelstva Unie, tj. více než 35 milionů osob, které nebyly schopny dostatečně vytápět své domovy, přičemž mezi jednotlivými členskými státy a příjmovými skupinami existovaly značné rozdíly (22). Celkově Středisko pro sledování energetické chudoby na základě kombinace ukazatelů odhaduje, že energetickou chudobou trpí více než 50 milionů domácností v Unii (23). Energetická chudoba, která je důsledkem kombinace nízkých příjmů, vysokého podílu disponibilních příjmů vynaložených na energie a nízké energetické účinnosti, představuje pro Unii již nějakou dobu velkou výzvu. Riziko energetické chudoby navíc zvyšují vysoké a kolísavé ceny energie, které jsou způsobeny řadou faktorů, včetně faktorů souvisejících s válečnou agresí Ruska vůči Ukrajině a následnou politickou reakcí Unie. Tato forma chudoby postihuje nejen domácnosti s nízkými příjmy, ale v mnoha členských státech rovněž domácnosti s nižšími středními příjmy.

Náchylnější k energetické chudobě a jejím dopadům jsou rovněž domácnosti s nadprůměrnými energetickými potřebami, mezi něž patří rodiny s dětmi, včetně rodin s jedním rodičem, osoby se zdravotním postižením a starší osoby (24). Energetickou chudobou jsou obzvláště postiženy také ženy, a zejména samoživitelky a starší ženy (25). Kromě energetické chudoby se stále více uznává pojem dopravní chudoby v případech, kdy některé kategorie obyvatelstva nejsou schopny dosáhnout společensky a materiálně nezbytné úrovně dopravních služeb. Bez vhodných doprovodných opatření ke zmírnění energetické a dopravní chudoby a předcházení jim, hrozí vystupňování těchto forem chudoby zejména v důsledku internalizace nákladů na emise v tvorbě cen nebo v důsledku nákladů na přizpůsobení se účinnějším alternativám s nižšími emisemi.

| (14) | Zásady sociální spravedlnosti, soudržnosti a solidarity jsou pevně zakotveny v koncepci relevantních rámců v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí na úrovni Unie, mimo jiné prostřednictvím zásady ‚znečišťovatel platí‘ a úsilí sdíleného mezi členskými státy, jakož i v částečném přerozdělování emisních povolenek systému EU ETS za účelem solidarity, růstu a propojení v rámci Unie a jejich využití pro Modernizační fond, který přispívá k významným investičním potřebám členských států s nižšími příjmy na modernizaci jejich energetických systémů. Rámec právních předpisů Unie v oblasti energetické politiky mimoto poskytuje členským státům nástroje k zajištění ochrany zákazníků v domácnostech, které trpí energetickou chudobou nebo jsou zranitelné, a zároveň zabraňuje narušování trhu. Ačkoli uvedené nástroje pomáhají usnadnit ekologickou transformaci, mají zároveň poskytnout prostředky k zajištění nezbytné ochrany v obecnější rovině, jak ukazuje například sdělení Komise ze dne 13. října 2021 nazvané ‚Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor‘ a plán REPowerEU. |
| --- | --- |

(14)

Zásady sociální spravedlnosti, soudržnosti a solidarity jsou pevně zakotveny v koncepci relevantních rámců v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí na úrovni Unie, mimo jiné prostřednictvím zásady ‚znečišťovatel platí‘ a úsilí sdíleného mezi členskými státy, jakož i v částečném přerozdělování emisních povolenek systému EU ETS za účelem solidarity, růstu a propojení v rámci Unie a jejich využití pro Modernizační fond, který přispívá k významným investičním potřebám členských států s nižšími příjmy na modernizaci jejich energetických systémů. Rámec právních předpisů Unie v oblasti energetické politiky mimoto poskytuje členským státům nástroje k zajištění ochrany zákazníků v domácnostech, které trpí energetickou chudobou nebo jsou zranitelné, a zároveň zabraňuje narušování trhu. Ačkoli uvedené nástroje pomáhají usnadnit ekologickou transformaci, mají zároveň poskytnout prostředky k zajištění nezbytné ochrany v obecnější rovině, jak ukazuje například sdělení Komise ze dne 13. října 2021 nazvané ‚Řešení nárůstu cen energie: soubor opatření a podpor‘ a plán REPowerEU.

| (15) | Členské státy mají k dispozici celou řadu nástrojů, jak nastínit a koordinovat svá opatření pro spravedlivou transformaci. Ve vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu vypracovaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (26) by se měl vyhodnotit počet domácností trpících energetickou chudobou a měla by se nastínit opatření potřebná k řešení sociálních a územních dopadů transformace energetiky. V plánech spravedlivé územní transformace vypracovaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 (27) by měla být určena území, která jsou způsobilá do roku 2027 pro podporu z Fondu pro spravedlivou transformaci. V národních plánech pro oživení a odolnost financovaných z nástroje NextGenerationEU a vypracovaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (28) se stanoví reformy a investice na podporu ekologické transformace, inkluzivního růstu, sociální a územní soudržnosti, odolnosti a vyhlídek pro příští generaci s horizontem provedení do roku 2026. Některá opatření pro spravedlivou transformaci jsou prováděna rovněž v rámci jiných programů a iniciativ, zejména fondů politiky soudržnosti. |
| --- | --- |

(15)

Členské státy mají k dispozici celou řadu nástrojů, jak nastínit a koordinovat svá opatření pro spravedlivou transformaci. Ve vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu vypracovaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 (26) by se měl vyhodnotit počet domácností trpících energetickou chudobou a měla by se nastínit opatření potřebná k řešení sociálních a územních dopadů transformace energetiky. V plánech spravedlivé územní transformace vypracovaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 (27) by měla být určena území, která jsou způsobilá do roku 2027 pro podporu z Fondu pro spravedlivou transformaci. V národních plánech pro oživení a odolnost financovaných z nástroje NextGenerationEU a vypracovaných v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (28) se stanoví reformy a investice na podporu ekologické transformace, inkluzivního růstu, sociální a územní soudržnosti, odolnosti a vyhlídek pro příští generaci s horizontem provedení do roku 2026. Některá opatření pro spravedlivou transformaci jsou prováděna rovněž v rámci jiných programů a iniciativ, zejména fondů politiky soudržnosti.

| (16) | V návaznosti na zásady a politiky Zelené dohody pro Evropu, a zejména na evropský pilíř sociálních práv, existuje prostor pro komplexní zlepšení koncepce politik napříč odvětvími a zajištění soudržnosti vynakládání prostředků, a to jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. I když Komise ve svém sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném ‚Celounijní posouzení integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Prosazování zelené transformace a podpora hospodářského oživení prostřednictvím integrovaného plánování v oblasti energetiky a klimatu‘ uznala, že tyto plány obsahují některé ukazatele a politiky týkající se energetické chudoby, dospěla k závěru, že uvedené plány někdy nestanovují jasné priority financování potřebného pro spravedlivou transformaci či pro změny kvalifikace a prohlubování dovedností či podporu přizpůsobení trhu práce. Plány spravedlivé územní transformace by se měly zaměřit na vybraná území, a proto se od nich neočekává, že by stanovovaly celkovou strategii a politiky pro spravedlivou transformaci na vnitrostátní úrovni. Zatímco jimi podpořené reformy a investice, jež pomáhají financovat, jsou koncipovány tak, aby měly trvalý dopad, plány spravedlivé územní transformace i plány pro oživení a odolnost jsou časově omezené. |
| --- | --- |

(16)

V návaznosti na zásady a politiky Zelené dohody pro Evropu, a zejména na evropský pilíř sociálních práv, existuje prostor pro komplexní zlepšení koncepce politik napříč odvětvími a zajištění soudržnosti vynakládání prostředků, a to jak na úrovni Unie, tak na vnitrostátní úrovni. I když Komise ve svém sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném ‚Celounijní posouzení integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu. Prosazování zelené transformace a podpora hospodářského oživení prostřednictvím integrovaného plánování v oblasti energetiky a klimatu‘ uznala, že tyto plány obsahují některé ukazatele a politiky týkající se energetické chudoby, dospěla k závěru, že uvedené plány někdy nestanovují jasné priority financování potřebného pro spravedlivou transformaci či pro změny kvalifikace a prohlubování dovedností či podporu přizpůsobení trhu práce. Plány spravedlivé územní transformace by se měly zaměřit na vybraná území, a proto se od nich neočekává, že by stanovovaly celkovou strategii a politiky pro spravedlivou transformaci na vnitrostátní úrovni. Zatímco jimi podpořené reformy a investice, jež pomáhají financovat, jsou koncipovány tak, aby měly trvalý dopad, plány spravedlivé územní transformace i plány pro oživení a odolnost jsou časově omezené.

| (17) | Spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě v Unii do roku 2050 zajistí, aby nebyl nikdo opomenut, zejména nesmí být opomenuti pracovníci a domácnosti nejvíce zasažené ekologickou transformací, především pak ti, kteří se již nyní nacházejí ve zranitelném postavení. Za tímto účelem by členské státy měly v souladu s obsahem tohoto doporučení zavést komplexní balíčky politických opatření (29), posílit průřezové prvky, které podporují spravedlivou ekologickou transformaci, a optimálně využívat veřejné a soukromé financování. Balíčky politických opatření by měly zohledňovat osoby a domácnosti, které jsou nejvíce zasaženy ekologickou transformací, zejména ztrátou pracovních míst, ale také změnou pracovních podmínek nebo novými požadavky na pracovní pozice, jakož i ty, které jsou vystaveny nepříznivým dopadům na disponibilní příjmy, výdaje a přístup k základním službám. V rámci nejvíce zasažených skupin by balíčky politických opatření měly zohledňovat zejména – nikoli však výlučně – osoby a domácnosti ve zranitelném postavení, totiž osoby nejvíce vzdálené trhu práce, například z důvodu jejich dovedností, územně specifických podmínek na trhu práce nebo jiných charakteristik, jako je pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientace. Mezi osoby a domácnosti ve zranitelném postavení mohou mimoto patřit osoby postižené chudobou nebo energetickou chudobou, popř. osoby jí ohrožené, osoby, které se potýkají s překážkami mobility nebo jsou nadměrně zatíženy náklady na bydlení, včetně rodin s jedním rodičem, což jsou častěji ženy než muži. Balíčky politických opatření by měly být přizpůsobeny místním podmínkám a měly by zohledňovat potřeby nejzranitelnějších a nejodlehlejších částí Unie, včetně nejvzdálenějších regionů a ostrovů. |
| --- | --- |

(17)

Spravedlivý přechod ke klimatické neutralitě v Unii do roku 2050 zajistí, aby nebyl nikdo opomenut, zejména nesmí být opomenuti pracovníci a domácnosti nejvíce zasažené ekologickou transformací, především pak ti, kteří se již nyní nacházejí ve zranitelném postavení. Za tímto účelem by členské státy měly v souladu s obsahem tohoto doporučení zavést komplexní balíčky politických opatření (29), posílit průřezové prvky, které podporují spravedlivou ekologickou transformaci, a optimálně využívat veřejné a soukromé financování. Balíčky politických opatření by měly zohledňovat osoby a domácnosti, které jsou nejvíce zasaženy ekologickou transformací, zejména ztrátou pracovních míst, ale také změnou pracovních podmínek nebo novými požadavky na pracovní pozice, jakož i ty, které jsou vystaveny nepříznivým dopadům na disponibilní příjmy, výdaje a přístup k základním službám. V rámci nejvíce zasažených skupin by balíčky politických opatření měly zohledňovat zejména – nikoli však výlučně – osoby a domácnosti ve zranitelném postavení, totiž osoby nejvíce vzdálené trhu práce, například z důvodu jejich dovedností, územně specifických podmínek na trhu práce nebo jiných charakteristik, jako je pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo přesvědčení, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientace. Mezi osoby a domácnosti ve zranitelném postavení mohou mimoto patřit osoby postižené chudobou nebo energetickou chudobou, popř. osoby jí ohrožené, osoby, které se potýkají s překážkami mobility nebo jsou nadměrně zatíženy náklady na bydlení, včetně rodin s jedním rodičem, což jsou častěji ženy než muži. Balíčky politických opatření by měly být přizpůsobeny místním podmínkám a měly by zohledňovat potřeby nejzranitelnějších a nejodlehlejších částí Unie, včetně nejvzdálenějších regionů a ostrovů.

| (18) | Aktivní podpora kvalitního zaměstnávání by se měla zaměřit na pomoc pracovníkům, uchazečům o zaměstnání, osobám, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), a osobám samostatně výdělečně činným, které jsou nejvíce zasaženy zelenou transformací. Zejména nedostatečně zastoupené osoby, jako jsou ženy, pracovníci s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením, starší osoby nebo osoby s relativně nízkou schopností přizpůsobit se změnám na trhu práce, potřebují podporu za účelem zlepšení zaměstnatelnosti a při hledání zaměstnání, a to v souladu s doporučením Komise (EU) 2021/402 (30). Na základě předchozích politických pokynů, zejména doporučení a rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 (31) a (EU) 2021/1868 (32) by tedy balíčky politických opatření měly zahrnovat opatření uzpůsobená na míru, která by se zaměřila na pobídky k zaměstnávání a přechodu na jinou práci, na podporu podnikání, zejména pro ženy nebo osoby se zdravotním postižením, jakož i opatření pro vytváření kvalitních pracovních míst, především pro mikropodniky, malé a střední podniky a v nejvíce zasažených územích. Tato opatření v kombinaci s odpovídající podporou Unie mohou být rovněž užitečným nástrojem při řešení výzev na trhu práce, jako jsou výzvy vyplývající z přílivu ukrajinských uprchlíků, zejména v nejvíce zasažených členských státech. Měla by rovněž přispívat k účinnému provádění a prosazování stávajících pravidel týkajících se pracovních podmínek a podporovat společensky odpovědnou restrukturalizaci v souladu se stávajícími pravidly a normami. Zásadní úlohu hrají sociální partneři, kteří by měli prostřednictvím dialogu přispět k řešení dopadů obtížných aspektů ekologické transformace na zaměstnanost a sociální oblast. |
| --- | --- |

(18)

Aktivní podpora kvalitního zaměstnávání by se měla zaměřit na pomoc pracovníkům, uchazečům o zaměstnání, osobám, které nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), a osobám samostatně výdělečně činným, které jsou nejvíce zasaženy zelenou transformací. Zejména nedostatečně zastoupené osoby, jako jsou ženy, pracovníci s nízkou kvalifikací, osoby se zdravotním postižením, starší osoby nebo osoby s relativně nízkou schopností přizpůsobit se změnám na trhu práce, potřebují podporu za účelem zlepšení zaměstnatelnosti a při hledání zaměstnání, a to v souladu s doporučením Komise (EU) 2021/402 (30). Na základě předchozích politických pokynů, zejména doporučení a rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 (31) a (EU) 2021/1868 (32) by tedy balíčky politických opatření měly zahrnovat opatření uzpůsobená na míru, která by se zaměřila na pobídky k zaměstnávání a přechodu na jinou práci, na podporu podnikání, zejména pro ženy nebo osoby se zdravotním postižením, jakož i opatření pro vytváření kvalitních pracovních míst, především pro mikropodniky, malé a střední podniky a v nejvíce zasažených územích. Tato opatření v kombinaci s odpovídající podporou Unie mohou být rovněž užitečným nástrojem při řešení výzev na trhu práce, jako jsou výzvy vyplývající z přílivu ukrajinských uprchlíků, zejména v nejvíce zasažených členských státech. Měla by rovněž přispívat k účinnému provádění a prosazování stávajících pravidel týkajících se pracovních podmínek a podporovat společensky odpovědnou restrukturalizaci v souladu se stávajícími pravidly a normami. Zásadní úlohu hrají sociální partneři, kteří by měli prostřednictvím dialogu přispět k řešení dopadů obtížných aspektů ekologické transformace na zaměstnanost a sociální oblast.

| (19) | Přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a celoživotnímu učení pro všechny je zásadní pro zajištění toho, aby měla pracovní síla dovednosti potřebné k uskutečnění zelené transformace. Aspekty spravedlivé transformace by proto měly být začleněny do koncipování a provádění národních strategií v oblasti dovedností, přičemž by se měly zohlednit návrhy Komise předložené v Evropské agendě dovedností“) (33) a v nové aktualizované průmyslové strategii EU (34). Zásadní vliv budou mít rovněž partnerství v rámci Paktu pro dovednosti. Aktuální poznatky a prognózy týkající se trhu práce a dovedností získané mimo jiné na regionální, odvětvové a profesní úrovni umožňují určit a předpovědět příslušné potřeby v oblasti dovedností specifických pro jednotlivá povolání a průřezových dovedností a mohou posloužit i jako základ pro přizpůsobení učebních osnov, aby odpovídaly dovednostem potřebným pro ekologickou transformaci. V souladu s doporučením Rady 2020/C 417/01 (35) by odborné vzdělávání a příprava měly mladé lidi a dospělé, zejména ženy a osoby s nízkou kvalifikací, vybavit dovednostmi potřebnými ke zvládnutí zelené transformace.
  Učňovská příprava a placené stáže, včetně těch s důrazem na odbornou přípravu, určené především pro mladé lidi přispívají k přechodu na trhu práce, zejména směrem k činnostem napomáhajícím dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a do odvětví, která se obzvlášť potýkají s nedostatkem kvalifikovaných pracovníků. Aby se naplnily potřeby v oblasti prohlubování dovedností a změn kvalifikace, je třeba podporovat větší zapojení dospělých do celoživotního učení mimo jiné tím, že se jednotlivcům umožní vyhledávat odbornou přípravu přizpůsobenou jejich potřebám, a případně prostřednictvím krátkých a kvalitních kurzů dovedností pro ekologickou transformaci, přičemž se zohlední doporučení Rady ze dne 16. června 2022 (36), jehož cílem je usnadnit hodnocení a uznávání výsledků těchto kurzů. |
| --- | --- |

(19)

Přístup ke kvalitnímu a inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a celoživotnímu učení pro všechny je zásadní pro zajištění toho, aby měla pracovní síla dovednosti potřebné k uskutečnění zelené transformace. Aspekty spravedlivé transformace by proto měly být začleněny do koncipování a provádění národních strategií v oblasti dovedností, přičemž by se měly zohlednit návrhy Komise předložené v Evropské agendě dovedností“) (33) a v nové aktualizované průmyslové strategii EU (34). Zásadní vliv budou mít rovněž partnerství v rámci Paktu pro dovednosti. Aktuální poznatky a prognózy týkající se trhu práce a dovedností získané mimo jiné na regionální, odvětvové a profesní úrovni umožňují určit a předpovědět příslušné potřeby v oblasti dovedností specifických pro jednotlivá povolání a průřezových dovedností a mohou posloužit i jako základ pro přizpůsobení učebních osnov, aby odpovídaly dovednostem potřebným pro ekologickou transformaci. V souladu s doporučením Rady 2020/C 417/01 (35) by odborné vzdělávání a příprava měly mladé lidi a dospělé, zejména ženy a osoby s nízkou kvalifikací, vybavit dovednostmi potřebnými ke zvládnutí zelené transformace.

Učňovská příprava a placené stáže, včetně těch s důrazem na odbornou přípravu, určené především pro mladé lidi přispívají k přechodu na trhu práce, zejména směrem k činnostem napomáhajícím dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a do odvětví, která se obzvlášť potýkají s nedostatkem kvalifikovaných pracovníků. Aby se naplnily potřeby v oblasti prohlubování dovedností a změn kvalifikace, je třeba podporovat větší zapojení dospělých do celoživotního učení mimo jiné tím, že se jednotlivcům umožní vyhledávat odbornou přípravu přizpůsobenou jejich potřebám, a případně prostřednictvím krátkých a kvalitních kurzů dovedností pro ekologickou transformaci, přičemž se zohlední doporučení Rady ze dne 16. června 2022 (36), jehož cílem je usnadnit hodnocení a uznávání výsledků těchto kurzů.

| (20) | Mělo by být přezkoumáno složení systémů daní a dávek a systémů sociální ochrany s ohledem na specifické potřeby vyplývající ze zelené transformace, přičemž by měla být zohledněna i zásada „znečišťovatel platí“ a potřeba, aby doprovodné politiky nezaváděly dotace na spotřebu fosilních paliv, neomezovaly spotřebitele na využití konkrétní technologie, nesnižovaly pobídky k renovaci budov, nahrazování systémů tepelné energie a nesnižovaly pobídky u obecných opatření v oblasti energetické účinnosti. Podporu nejzranitelnějších domácností a pracovníků nejvíce zasažených ekologickou transformací lze zajistit kombinací různých politik. V závislosti na vnitrostátní a individuální situaci by mohla zahrnovat například přesun daňové zátěže z oblasti práce směrem k cílům v oblasti klimatu a životního prostředí, jak se uvádí v návrhu revize směrnice o zdanění energií (37), přezkum systémů pro případ nezaměstnanosti nebo v případě potřeby dočasnou a cílenou přímou podporu příjmů. Je možné přezkoumat systémy sociální ochrany, včetně politik sociálního začleňování, a případně je upravit s ohledem na zelenou transformaci, zejména s cílem zajistit jistotu příjmu, především při plynulém přechodu z jednoho zaměstnání do druhého, a poskytovat odpovídající sociální, zdravotní a pečovatelské služby prostřednictvím vhodné sociální infrastruktury, zejména na nejvíce zasažených územích (např. ve venkovských a odlehlých oblastech, jako jsou nejvzdálenější regiony), aby se zabránilo sociálnímu vyloučení, a řešit zdravotní rizika. S cílem předcházet sociálnímu vyloučení dětí a bojovat proti němu jsou investice do sociální infrastruktury pro děti zaměřeny na zajištění přístupu dětí v nouzi ke klíčovým službám, jak je stanoveno v doporučení Rady (EU) 2021/1004 (38). |
| --- | --- |

(20)

Mělo by být přezkoumáno složení systémů daní a dávek a systémů sociální ochrany s ohledem na specifické potřeby vyplývající ze zelené transformace, přičemž by měla být zohledněna i zásada „znečišťovatel platí“ a potřeba, aby doprovodné politiky nezaváděly dotace na spotřebu fosilních paliv, neomezovaly spotřebitele na využití konkrétní technologie, nesnižovaly pobídky k renovaci budov, nahrazování systémů tepelné energie a nesnižovaly pobídky u obecných opatření v oblasti energetické účinnosti. Podporu nejzranitelnějších domácností a pracovníků nejvíce zasažených ekologickou transformací lze zajistit kombinací různých politik. V závislosti na vnitrostátní a individuální situaci by mohla zahrnovat například přesun daňové zátěže z oblasti práce směrem k cílům v oblasti klimatu a životního prostředí, jak se uvádí v návrhu revize směrnice o zdanění energií (37), přezkum systémů pro případ nezaměstnanosti nebo v případě potřeby dočasnou a cílenou přímou podporu příjmů. Je možné přezkoumat systémy sociální ochrany, včetně politik sociálního začleňování, a případně je upravit s ohledem na zelenou transformaci, zejména s cílem zajistit jistotu příjmu, především při plynulém přechodu z jednoho zaměstnání do druhého, a poskytovat odpovídající sociální, zdravotní a pečovatelské služby prostřednictvím vhodné sociální infrastruktury, zejména na nejvíce zasažených územích (např. ve venkovských a odlehlých oblastech, jako jsou nejvzdálenější regiony), aby se zabránilo sociálnímu vyloučení, a řešit zdravotní rizika. S cílem předcházet sociálnímu vyloučení dětí a bojovat proti němu jsou investice do sociální infrastruktury pro děti zaměřeny na zajištění přístupu dětí v nouzi ke klíčovým službám, jak je stanoveno v doporučení Rady (EU) 2021/1004 (38).

| (21) | V zájmu vybudování fyzické a finanční odolnosti vůči nezvratným dopadům změny klimatu inkluzivním způsobem je třeba podporovat řešení zaměřená na zlepšení informovanosti o rizicích, snižování rizik a jejich přenos, zejména zvýšením dostupnosti pojištění a investicemi do řízení rizik katastrof a přizpůsobování se změně klimatu s cílem omezit její fyzické dopady, a tím snížit ztráty a odstranit nedostatky v oblasti ochrany klimatu, přičemž je třeba zohlednit mikropodniky, malé a střední podniky, jakož i venkovské a odlehlé oblasti, jako jsou nejvzdálenější regiony a ostrovy. Mělo by být posíleno řízení rizik katastrof zahrnující systémy civilní ochrany na unijní a vnitrostátní úrovni, aby bylo možné lépe předcházet otřesům souvisejícím s klimatem, připravit se a reagovat na ně. |
| --- | --- |

(21)

V zájmu vybudování fyzické a finanční odolnosti vůči nezvratným dopadům změny klimatu inkluzivním způsobem je třeba podporovat řešení zaměřená na zlepšení informovanosti o rizicích, snižování rizik a jejich přenos, zejména zvýšením dostupnosti pojištění a investicemi do řízení rizik katastrof a přizpůsobování se změně klimatu s cílem omezit její fyzické dopady, a tím snížit ztráty a odstranit nedostatky v oblasti ochrany klimatu, přičemž je třeba zohlednit mikropodniky, malé a střední podniky, jakož i venkovské a odlehlé oblasti, jako jsou nejvzdálenější regiony a ostrovy. Mělo by být posíleno řízení rizik katastrof zahrnující systémy civilní ochrany na unijní a vnitrostátní úrovni, aby bylo možné lépe předcházet otřesům souvisejícím s klimatem, připravit se a reagovat na ně.

| (22) | Každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně energií, dopravy, vody, sanitace, finančních služeb a digitálních komunikací, přičemž osobám v nouzi by měla být k dispozici pomoc pro zajištění rovného přístupu k těmto službám (39). Osobám v nouzi by rovněž měl být poskytnut přístup k sociálnímu bydlení nebo k pomoci v oblasti bydlení dobré kvality (40). Kromě toho mohou mít z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci, včetně konečných uživatelů, osoby trpící nebo ohrožené energetickou chudobou a osoby žijící v sociálním bydlení. Kromě ochrany a posílení postavení spotřebitelů energií je třeba přijmout konkrétní opatření k prevenci a řešení základních příčin energetické chudoby, která zahrnují zejména podporu investic zaměřených na zvýšení energetické účinnosti, především v oblasti sociálního bydlení. Navrhované aktualizace směrnice o energetické účinnosti (41) a směrnice o energetické náročnosti budov (42) přijatý dne 14. prosince 2021 mají rovněž řešit hlavní neekonomické překážky renovací, jako je rozdílná motivace, včetně nastavení vztahů mezi vlastníky a nájemci, a struktury spoluvlastnictví. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost ženám a konkrétním skupinám, které jsou více ohroženy energetickou chudobou, jako jsou osoby se zdravotním postižením, rodiče samoživitelé, starší osoby, děti a osoby náležející k rasovým či etnickým menšinám.
  Již existující a nově se objevující problémy v oblasti mobility lze řešit prostřednictvím podpůrných opatření a rozvojem nezbytné infrastruktury, jako je veřejná doprava. Cenová dostupnost, přístupnost a bezpečnost udržitelné mobility a různých druhů dopravy, včetně soukromé a veřejné dopravy, jsou klíčem k zajištění toho, aby měli z ekologické transformace prospěch všichni a byli její součástí. V této souvislosti hraje významnou úlohu městská mobilita, což odráží i sdělení Komise ze dne 14. prosince 2021 nazvané „Nový rámec EU pro městskou mobilitu“. |
| --- | --- |

(22)

Každý má právo na přístup ke kvalitním základním službám, včetně energií, dopravy, vody, sanitace, finančních služeb a digitálních komunikací, přičemž osobám v nouzi by měla být k dispozici pomoc pro zajištění rovného přístupu k těmto službám (39). Osobám v nouzi by rovněž měl být poskytnut přístup k sociálnímu bydlení nebo k pomoci v oblasti bydlení dobré kvality (40). Kromě toho mohou mít z uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ prospěch domácnosti s nízkými a středními příjmy, zranitelní zákazníci, včetně konečných uživatelů, osoby trpící nebo ohrožené energetickou chudobou a osoby žijící v sociálním bydlení. Kromě ochrany a posílení postavení spotřebitelů energií je třeba přijmout konkrétní opatření k prevenci a řešení základních příčin energetické chudoby, která zahrnují zejména podporu investic zaměřených na zvýšení energetické účinnosti, především v oblasti sociálního bydlení. Navrhované aktualizace směrnice o energetické účinnosti (41) a směrnice o energetické náročnosti budov (42) přijatý dne 14. prosince 2021 mají rovněž řešit hlavní neekonomické překážky renovací, jako je rozdílná motivace, včetně nastavení vztahů mezi vlastníky a nájemci, a struktury spoluvlastnictví. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost ženám a konkrétním skupinám, které jsou více ohroženy energetickou chudobou, jako jsou osoby se zdravotním postižením, rodiče samoživitelé, starší osoby, děti a osoby náležející k rasovým či etnickým menšinám.

Již existující a nově se objevující problémy v oblasti mobility lze řešit prostřednictvím podpůrných opatření a rozvojem nezbytné infrastruktury, jako je veřejná doprava. Cenová dostupnost, přístupnost a bezpečnost udržitelné mobility a různých druhů dopravy, včetně soukromé a veřejné dopravy, jsou klíčem k zajištění toho, aby měli z ekologické transformace prospěch všichni a byli její součástí. V této souvislosti hraje významnou úlohu městská mobilita, což odráží i sdělení Komise ze dne 14. prosince 2021 nazvané „Nový rámec EU pro městskou mobilitu“.

| (23) | Celospolečenský přístup ke spravedlivé transformaci by měl podpořit politická opatření na základě koordinace tvorby politik a posílení operačních kapacit na všech úrovních a ve všech příslušných oblastech politiky. Měl by se rovněž opírat o aktivní úlohu regionálním a místním orgánům, zapojení sociálních partnerů na všech úrovních a ve všech fázích, jakož i účinné a smysluplné zapojení občanské společnosti a zúčastněných stran. Taková koordinace a zapojení by mohly zajistit, aby byly zásady Zelené dohody pro Evropu týkající se spravedlnosti a solidarity od počátku začleněny do tvorby, provádění a monitorování politik, což by poskytlo základ pro širokou a dlouhodobou podporu inkluzivních politik podporujících ekologickou transformaci. |
| --- | --- |

(23)

Celospolečenský přístup ke spravedlivé transformaci by měl podpořit politická opatření na základě koordinace tvorby politik a posílení operačních kapacit na všech úrovních a ve všech příslušných oblastech politiky. Měl by se rovněž opírat o aktivní úlohu regionálním a místním orgánům, zapojení sociálních partnerů na všech úrovních a ve všech fázích, jakož i účinné a smysluplné zapojení občanské společnosti a zúčastněných stran. Taková koordinace a zapojení by mohly zajistit, aby byly zásady Zelené dohody pro Evropu týkající se spravedlnosti a solidarity od počátku začleněny do tvorby, provádění a monitorování politik, což by poskytlo základ pro širokou a dlouhodobou podporu inkluzivních politik podporujících ekologickou transformaci.

| (24) | Pro zavedení řádné sociální politiky a politiky trhu práce, které zajistí spravedlivou a inkluzivní transformaci, mají klíčový význam přesvědčivé faktické podklady. Za tímto účelem se prostřednictvím postupné harmonizace a jednotnosti definic, pojmů, klasifikací a metodik, zejména na základě doporučení Komise (EU) 2020/1563 (43), usiluje o usnadnění posuzování a srovnatelnosti příslušných výstupů. Ke znalostní základně, z níž lze poté vycházet při politické i veřejné diskusi, přispívají rovněž další opatření v oblasti výzkumu a inovací. Výměna informací s veřejností v celé její rozmanitosti a s klíčovými zúčastněnými stranami, například o výsledcích hodnocení, prognózování a monitorování, může vedle toho přispět k tvorbě politik a angažovanosti. |
| --- | --- |

(24)

Pro zavedení řádné sociální politiky a politiky trhu práce, které zajistí spravedlivou a inkluzivní transformaci, mají klíčový význam přesvědčivé faktické podklady. Za tímto účelem se prostřednictvím postupné harmonizace a jednotnosti definic, pojmů, klasifikací a metodik, zejména na základě doporučení Komise (EU) 2020/1563 (43), usiluje o usnadnění posuzování a srovnatelnosti příslušných výstupů. Ke znalostní základně, z níž lze poté vycházet při politické i veřejné diskusi, přispívají rovněž další opatření v oblasti výzkumu a inovací. Výměna informací s veřejností v celé její rozmanitosti a s klíčovými zúčastněnými stranami, například o výsledcích hodnocení, prognózování a monitorování, může vedle toho přispět k tvorbě politik a angažovanosti.

| (25) | Vhodné podrobné a vysoce kvalitní údaje a ukazatele roztříděné podle pohlaví jsou zapotřebí zejména k posouzení dopadů politik v oblasti změny klimatu na zaměstnanost a sociální oblast, jakož i jejich distribučního dopadu. Tyto údaje a ukazatele nejsou v současné době plně k dispozici. Ačkoli bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti měření energetické chudoby, mohly by být v souladu s vnitrostátními podmínkami vypracovány například ukazatele pro posuzování dopravní chudoby. Monitorování a hodnocení lze posílit řadou opatření zaměřených na ukazatele, srovnávací přehledy, jakož i na pilotní projekty malého rozsahu a experimentování s politikami. Opatření by měla vycházet nebo čerpat ze stávajících srovnávacích přehledů, jako je srovnávací přehled sociálních ukazatelů a přehled ukazatelů Zelené dohody pro Evropu, které obsahují relevantní informace o konkrétních aspektech politik spravedlivé transformace. |
| --- | --- |

(25)

Vhodné podrobné a vysoce kvalitní údaje a ukazatele roztříděné podle pohlaví jsou zapotřebí zejména k posouzení dopadů politik v oblasti změny klimatu na zaměstnanost a sociální oblast, jakož i jejich distribučního dopadu. Tyto údaje a ukazatele nejsou v současné době plně k dispozici. Ačkoli bylo dosaženo určitého pokroku v oblasti měření energetické chudoby, mohly by být v souladu s vnitrostátními podmínkami vypracovány například ukazatele pro posuzování dopravní chudoby. Monitorování a hodnocení lze posílit řadou opatření zaměřených na ukazatele, srovnávací přehledy, jakož i na pilotní projekty malého rozsahu a experimentování s politikami. Opatření by měla vycházet nebo čerpat ze stávajících srovnávacích přehledů, jako je srovnávací přehled sociálních ukazatelů a přehled ukazatelů Zelené dohody pro Evropu, které obsahují relevantní informace o konkrétních aspektech politik spravedlivé transformace.

| (26) | Vzhledem ke značným investicím, které si zelená transformace vyžádá, je obzvláště důležité zajistit optimální a účinné využívání veřejných a soukromých finančních prostředků a mobilizaci všech dostupných zdrojů a jejich účinné použití. Na úrovni Unie jsou příslušná opatření podporována z rozpočtu Unie a nástroje NextGenerationEU. Budou prováděna v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, mechanismu pro spravedlivou transformaci, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU), programu ERASMUS+ a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), programu LIFE, programu Horizont Evropa, Modernizačního fondu a Inovačního fondu (44) a fondů v rámci společné zemědělské politiky (SZP). Kromě toho Komise podporuje členské státy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu tím, že jim poskytuje technické odborné znalosti přizpůsobené konkrétním potřebám pro navrhování a provádění reforem včetně těch, které podporují spravedlivý přechod k uhlíkové neutralitě. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem ke značným investicím, které si zelená transformace vyžádá, je obzvláště důležité zajistit optimální a účinné využívání veřejných a soukromých finančních prostředků a mobilizaci všech dostupných zdrojů a jejich účinné použití. Na úrovni Unie jsou příslušná opatření podporována z rozpočtu Unie a nástroje NextGenerationEU. Budou prováděna v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, mechanismu pro spravedlivou transformaci, včetně Fondu pro spravedlivou transformaci (FST), Evropského sociálního fondu plus (ESF+), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, pomoci při oživení pro soudržnost a území Evropy (REACT-EU), programu ERASMUS+ a Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), programu LIFE, programu Horizont Evropa, Modernizačního fondu a Inovačního fondu (44) a fondů v rámci společné zemědělské politiky (SZP). Kromě toho Komise podporuje členské státy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu tím, že jim poskytuje technické odborné znalosti přizpůsobené konkrétním potřebám pro navrhování a provádění reforem včetně těch, které podporují spravedlivý přechod k uhlíkové neutralitě.

| (27) | Evropský semestr je rámcem Unie pro koordinaci hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti. Tuto úlohu bude plnit i nadále ve fázi oživení a při prosazování ekologické a digitální transformace, jež se opírá o čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti, přičemž bude podporovat plnění cílů udržitelného rozvoje. V rámci evropského semestru bude Komise pečlivě sledovat socioekonomické výsledky a dopady a v případě potřeby navrhne cílená doporučení pro jednotlivé země s cílem zajistit, aby nikdo nezůstal opomenut. Prioritou bude doplňkovost s opatřeními podporovanými v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Monitorování tohoto doporučení bude proto probíhat dle potřeby v kontextu evropského semestru, mimo jiné v rámci relevantních výborů podle jejich příslušných oblastí působnosti, na základě odpovídajících posouzení, hodnocení dopadů politik a stavu provádění pokynů uvedených v tomto doporučení. Mechanismus sledování nepřinese členským státům zbytečnou administrativní zátěž. |
| --- | --- |

(27)

Evropský semestr je rámcem Unie pro koordinaci hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti. Tuto úlohu bude plnit i nadále ve fázi oživení a při prosazování ekologické a digitální transformace, jež se opírá o čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti, přičemž bude podporovat plnění cílů udržitelného rozvoje. V rámci evropského semestru bude Komise pečlivě sledovat socioekonomické výsledky a dopady a v případě potřeby navrhne cílená doporučení pro jednotlivé země s cílem zajistit, aby nikdo nezůstal opomenut. Prioritou bude doplňkovost s opatřeními podporovanými v rámci Nástroje pro oživení a odolnost. Monitorování tohoto doporučení bude proto probíhat dle potřeby v kontextu evropského semestru, mimo jiné v rámci relevantních výborů podle jejich příslušných oblastí působnosti, na základě odpovídajících posouzení, hodnocení dopadů politik a stavu provádění pokynů uvedených v tomto doporučení. Mechanismus sledování nepřinese členským státům zbytečnou administrativní zátěž.

| (28) | Kromě toho by členské státy měly z tohoto doporučení vycházet při návrhu svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v roce 2023 a jejich konečné aktualizaci v roce 2024 v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2018/1999 a zvážit začlenění posouzení dopadů na oblast zaměstnanosti, sociálních a distribučních vlivů a aspektů spravedlivé transformace do všech pěti rozměrů energetické unie a dále posílit politická opatření k řešení těchto dopadů se zvláštním zaměřením na energetickou chudobu. |
| --- | --- |

(28)

Kromě toho by členské státy měly z tohoto doporučení vycházet při návrhu svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v roce 2023 a jejich konečné aktualizaci v roce 2024 v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2018/1999 a zvážit začlenění posouzení dopadů na oblast zaměstnanosti, sociálních a distribučních vlivů a aspektů spravedlivé transformace do všech pěti rozměrů energetické unie a dále posílit politická opatření k řešení těchto dopadů se zvláštním zaměřením na energetickou chudobu.

| (29) | Monitorování provádění tohoto doporučení může dále vycházet ze stávajících poznatků v kontextu zavedených procesů mnohostranného dohledu, například v rámci evropského semestru. Rada nebo Komise mohou příslušně v souladu s články 150 a 160 Smlouvy o fungování Evropské unie a ve spolupráci s dalšími příslušnými výbory, zejména s Výborem pro hospodářskou politiku, požádat Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu, aby v rámci svých příslušných pravomocí posoudily provádění tohoto doporučení na základě náležitého podávání zpráv Komise a dalších nástrojů mnohostranného dohledu. V této souvislosti Komise rovněž pracuje na zlepšení dostupnosti údajů, rozčleněných podle pohlaví, na aktualizaci a používání stávajících rámců a metodických pokynů, mimo jiné pro měření energetické a dopravní chudoby a nerovností v oblasti životního prostředí a pro hodnocení účinnosti a skutečného dopadu politických opatření, |
| --- | --- |

(29)

Monitorování provádění tohoto doporučení může dále vycházet ze stávajících poznatků v kontextu zavedených procesů mnohostranného dohledu, například v rámci evropského semestru. Rada nebo Komise mohou příslušně v souladu s články 150 a 160 Smlouvy o fungování Evropské unie a ve spolupráci s dalšími příslušnými výbory, zejména s Výborem pro hospodářskou politiku, požádat Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu, aby v rámci svých příslušných pravomocí posoudily provádění tohoto doporučení na základě náležitého podávání zpráv Komise a dalších nástrojů mnohostranného dohledu. V této souvislosti Komise rovněž pracuje na zlepšení dostupnosti údajů, rozčleněných podle pohlaví, na aktualizaci a používání stávajících rámců a metodických pokynů, mimo jiné pro měření energetické a dopravní chudoby a nerovností v oblasti životního prostředí a pro hodnocení účinnosti a skutečného dopadu politických opatření,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

CÍL

| 1) | Cílem tohoto doporučení je v souladu se zásadami Zelené dohody pro Evropu a evropského pilíře sociálních práv zajistit, aby přechod Unie na klimaticky neutrální a environmentálně udržitelné hospodářství do roku 2050 byl spravedlivý a nikoho neopomenul. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Členské státy se za tímto účelem vyzývají, aby přijaly a v úzké spolupráci s případnými sociálními partnery provedly komplexní a soudržné balíčky politických opatření, které se budou zabývat otázkami zaměstnanosti a sociálními aspekty, s cílem podpořit spravedlivou transformaci napříč všemi politikami, zejména v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí, jakož i optimálně využívat veřejné a soukromé financování. |
| --- | --- |

2)

DEFINICE

| 3) | Pro účely tohoto doporučení se rozumí:






  a) | „zelenou transformací“ transformace hospodářství a společnosti Unie směrem k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a to především prostřednictvím politik a investic v souladu s evropským právním rámcem pro klima, který stanoví povinnost dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050, se Zelenou dohodou pro Evropu a mezinárodními závazky, včetně Pařížské dohody, dalších mnohostranných environmentálních dohod a cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

„zelenou transformací“ transformace hospodářství a společnosti Unie směrem k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a to především prostřednictvím politik a investic v souladu s evropským právním rámcem pro klima, který stanoví povinnost dosáhnout klimatické neutrality do roku 2050, se Zelenou dohodou pro Evropu a mezinárodními závazky, včetně Pařížské dohody, dalších mnohostranných environmentálních dohod a cílů udržitelného rozvoje;

| b) | „cíli v oblasti klimatu a životního prostředí“ šest cílů stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (45), a sice: zmírňování změny klimatu; přizpůsobování se změně klimatu; udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů; přechod na oběhové hospodářství; prevence a omezování znečištění; ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů; |
| --- | --- |

b)

„cíli v oblasti klimatu a životního prostředí“ šest cílů stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 (45), a sice: zmírňování změny klimatu; přizpůsobování se změně klimatu; udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů; přechod na oběhové hospodářství; prevence a omezování znečištění; ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů;

| c) | „osobami a domácnostmi nejvíce zasaženými ekologickou transformací“ osoby a domácnosti, jejichž účinný přístup ke kvalitnímu zaměstnání, včetně samostatné výdělečné činnosti, nebo ke vzdělávání a odborné přípravě nebo k důstojné životní úrovni a základním službám je nebo může být v přímém či nepřímém důsledku ekologické transformace významně omezen; |
| --- | --- |

c)

„osobami a domácnostmi nejvíce zasaženými ekologickou transformací“ osoby a domácnosti, jejichž účinný přístup ke kvalitnímu zaměstnání, včetně samostatné výdělečné činnosti, nebo ke vzdělávání a odborné přípravě nebo k důstojné životní úrovni a základním službám je nebo může být v přímém či nepřímém důsledku ekologické transformace významně omezen;

| d) | „osobami a domácnostmi ve zranitelném postavení“ osoby a domácnosti, které nezávisle na ekologické transformaci čelí nebo mohou čelit omezenému přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, včetně samostatné výdělečné činnosti, nebo ke vzdělávání a odborné přípravě nebo k důstojné životní úrovni a základním službám, což s sebou nese nízkou schopnost přizpůsobit se důsledkům ekologické transformace; |
| --- | --- |

d)

„osobami a domácnostmi ve zranitelném postavení“ osoby a domácnosti, které nezávisle na ekologické transformaci čelí nebo mohou čelit omezenému přístupu ke kvalitnímu zaměstnání, včetně samostatné výdělečné činnosti, nebo ke vzdělávání a odborné přípravě nebo k důstojné životní úrovni a základním službám, což s sebou nese nízkou schopnost přizpůsobit se důsledkům ekologické transformace;

| e) | „mikropodniky, malými a středními podniky“ podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob, včetně osob samostatně výdělečně činných, a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR, na základě výpočtu v souladu s články 3 až 6 přílohy I nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (46); |
| --- | --- |

e)

„mikropodniky, malými a středními podniky“ podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob, včetně osob samostatně výdělečně činných, a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR, na základě výpočtu v souladu s články 3 až 6 přílohy I nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (46);

| f) | „energetickou chudobou“„nedostatečný přístup domácnosti k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to v příslušném vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších příslušných politik“ (47). Definice „energetické chudoby“ uvedená v tomto doporučení bude použita, pokud směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (48), případně v pozměněném nebo nahrazeném znění na základě návrhu Komise ze dne 14. července 2021 (49), nebude obsahovat jinou definici tohoto pojmu – v takovém případě se pro účely tohoto doporučení použije posledně uvedená definice; |
| --- | --- |

f)

„energetickou chudobou“„nedostatečný přístup domácnosti k základním energetickým službám, které podporují důstojnou životní úroveň a zdraví, včetně přiměřeného tepla, chlazení, osvětlení a energie k napájení spotřebičů, a to v příslušném vnitrostátním kontextu a kontextu stávající sociální politiky a dalších příslušných politik“ (47). Definice „energetické chudoby“ uvedená v tomto doporučení bude použita, pokud směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (48), případně v pozměněném nebo nahrazeném znění na základě návrhu Komise ze dne 14. července 2021 (49), nebude obsahovat jinou definici tohoto pojmu – v takovém případě se pro účely tohoto doporučení použije posledně uvedená definice;

| g) | „základními službami“ kvalitní služby, včetně vody, sanitace, energií, dopravy a mobility, finančních služeb a digitálních komunikací; osobám v nouzi by měla být k dispozici pomoc pro přístup k těmto službám v souladu se zásadou 20 evropského pilíře sociálních práv, včetně příležitostí k úsporám nákladů mimo jiné prostřednictvím služeb opětovného použití, oprav, darování a sdílení; |
| --- | --- |

g)

„základními službami“ kvalitní služby, včetně vody, sanitace, energií, dopravy a mobility, finančních služeb a digitálních komunikací; osobám v nouzi by měla být k dispozici pomoc pro přístup k těmto službám v souladu se zásadou 20 evropského pilíře sociálních práv, včetně příležitostí k úsporám nákladů mimo jiné prostřednictvím služeb opětovného použití, oprav, darování a sdílení;

| h) | „balíčkem politických opatření“ komplexní a soudržný soubor politických opatření, který integruje politiky v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociální politiku s politikami v oblasti klimatu, energetiky, dopravy, životního prostředí a dalšími politikami souvisejícími s ekologickou transformací, a to prostřednictvím dobře koordinovaného meziodvětvového přístupu založeného na jedné nebo několika národních strategiích nebo akčních plánech, případně s využitím mechanismů koordinace a správy věcí veřejných na unijní a vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

h)

„balíčkem politických opatření“ komplexní a soudržný soubor politických opatření, který integruje politiky v oblasti zaměstnanosti, dovedností a sociální politiku s politikami v oblasti klimatu, energetiky, dopravy, životního prostředí a dalšími politikami souvisejícími s ekologickou transformací, a to prostřednictvím dobře koordinovaného meziodvětvového přístupu založeného na jedné nebo několika národních strategiích nebo akčních plánech, případně s využitím mechanismů koordinace a správy věcí veřejných na unijní a vnitrostátní úrovni.

BALÍČKY POLITICKÝCH OPATŘENÍ PRO SPRAVEDLIVOU ZELENOU TRANSFORMACI

| 4) | V zájmu aktivní podpory kvalitních pracovních míst pro spravedlivou transformaci a v návaznosti na doporučení (EU) 2021/402 se členské státy vyzývají, aby v úzké spolupráci se sociálními partnery zvážily tato opatření na podporu osob nejvíce zasažených zelenou transformací, zejména osob ve zranitelném postavení, a aby jim v případě potřeby v rámci zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti pomohly s přechodem k hospodářským činnostem přispívajícím k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí:






  a) | účinně podporovat přístup ke kvalitnímu zaměstnání a jeho zachování, zejména prostřednictvím služeb zaměstnanosti, včetně individualizované pomoci při hledání zaměstnání a vzdělávacích kurzů, které se ve vhodných případech rovněž zaměří na zelené a digitální dovednosti; rovněž zvážit zavedení dobře koncipovaných, cílených a časově vymezených programů zaměstnanosti, které prostřednictvím odborné přípravy připraví příjemce, zejména osoby z nedostatečně zastoupených skupin a osoby ve zranitelném postavení, na další zapojení na trhu práce; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

účinně podporovat přístup ke kvalitnímu zaměstnání a jeho zachování, zejména prostřednictvím služeb zaměstnanosti, včetně individualizované pomoci při hledání zaměstnání a vzdělávacích kurzů, které se ve vhodných případech rovněž zaměří na zelené a digitální dovednosti; rovněž zvážit zavedení dobře koncipovaných, cílených a časově vymezených programů zaměstnanosti, které prostřednictvím odborné přípravy připraví příjemce, zejména osoby z nedostatečně zastoupených skupin a osoby ve zranitelném postavení, na další zapojení na trhu práce;

| b) | účinně využívat cílené a dobře koncipované pobídky k zaměstnávání a přechodu na jinou práci, mimo jiné zvážením přiměřeného využívání mzdových a náborových dotací a pobídek spojených s příspěvky na sociální zabezpečení, s cílem podpořit přechody na trhu práce napříč sektory a mobilitu pracovních sil napříč regiony a zeměmi s ohledem na příležitosti a problémy doprovázející zelenou transformaci; |
| --- | --- |

b)

účinně využívat cílené a dobře koncipované pobídky k zaměstnávání a přechodu na jinou práci, mimo jiné zvážením přiměřeného využívání mzdových a náborových dotací a pobídek spojených s příspěvky na sociální zabezpečení, s cílem podpořit přechody na trhu práce napříč sektory a mobilitu pracovních sil napříč regiony a zeměmi s ohledem na příležitosti a problémy doprovázející zelenou transformaci;

| c) | podporovat podnikání, včetně podniků a veškerých dalších subjektů sociální ekonomiky (50), zejména v regionech, které se potýkají s problémy spojenými s transformací, a případně v odvětvích podporujících cíle v oblasti klimatu a životního prostředí, jako je oběhové hospodářství, se zvláštním zaměřením na podnikání žen. Podpora by měla kombinovat finanční opatření, včetně grantů, půjček nebo vlastního kapitálu, s nefinančními opatřeními, včetně odborné přípravy a poradenských služeb, se zvláštním zaměřením na osvětovou činnost, přičemž by tato opatření měla být přizpůsobena jednotlivým fázím životního cyklu podniku; a podpora by měla být inkluzivní a přístupná pro nedostatečně zastoupené a znevýhodněné skupiny; |
| --- | --- |

c)

podporovat podnikání, včetně podniků a veškerých dalších subjektů sociální ekonomiky (50), zejména v regionech, které se potýkají s problémy spojenými s transformací, a případně v odvětvích podporujících cíle v oblasti klimatu a životního prostředí, jako je oběhové hospodářství, se zvláštním zaměřením na podnikání žen. Podpora by měla kombinovat finanční opatření, včetně grantů, půjček nebo vlastního kapitálu, s nefinančními opatřeními, včetně odborné přípravy a poradenských služeb, se zvláštním zaměřením na osvětovou činnost, přičemž by tato opatření měla být přizpůsobena jednotlivým fázím životního cyklu podniku; a podpora by měla být inkluzivní a přístupná pro nedostatečně zastoupené a znevýhodněné skupiny;

| d) | stimulovat vytváření kvalitních pracovních míst, zejména v oblastech nejvíce zasažených zelenou transformací a případně v odvětvích podporujících dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, jako je oběhové hospodářství, usnadněním přístupu k financování a přístupu na trhy pro mikropodniky, malé a střední podniky, zejména ty, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, s cílem podpořit konkurenceschopnost, inovace a kvalitní zaměstnanost na celém jednotném trhu, včetně odvětví a ekosystémů, jež mají ve vnitrostátním a místním kontextu strategický význam; |
| --- | --- |

d)

stimulovat vytváření kvalitních pracovních míst, zejména v oblastech nejvíce zasažených zelenou transformací a případně v odvětvích podporujících dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, jako je oběhové hospodářství, usnadněním přístupu k financování a přístupu na trhy pro mikropodniky, malé a střední podniky, zejména ty, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, s cílem podpořit konkurenceschopnost, inovace a kvalitní zaměstnanost na celém jednotném trhu, včetně odvětví a ekosystémů, jež mají ve vnitrostátním a místním kontextu strategický význam;

| e) | analyzovat dopad zelené transformace na bezpečnost a ochranu zdraví při práci a odpovídajícím způsobem podporovat opatření k řešení nových rizik nebo možného zhoršení stávajících rizik s přihlédnutím ke sdělení Komise ze dne 28. června 2021 nazvaném „Strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027 - Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v měnícím se světě práce“; |
| --- | --- |

e)

analyzovat dopad zelené transformace na bezpečnost a ochranu zdraví při práci a odpovídajícím způsobem podporovat opatření k řešení nových rizik nebo možného zhoršení stávajících rizik s přihlédnutím ke sdělení Komise ze dne 28. června 2021 nazvaném „Strategický rámec EU pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2021–2027 - Bezpečnost a ochrana zdraví při práci v měnícím se světě práce“;

| f) | zajistit účinné provádění a prosazování stávajících pravidel týkajících se pracovních podmínek, zejména pokud jde o bezpečnost a ochranu zdraví při práci, organizaci práce a zapojení pracovníků, s cílem zajistit spravedlivé pracovní podmínky a kvalitu pracovních míst při transformaci, včetně hospodářských činností přispívajících k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí; |
| --- | --- |

f)

zajistit účinné provádění a prosazování stávajících pravidel týkajících se pracovních podmínek, zejména pokud jde o bezpečnost a ochranu zdraví při práci, organizaci práce a zapojení pracovníků, s cílem zajistit spravedlivé pracovní podmínky a kvalitu pracovních míst při transformaci, včetně hospodářských činností přispívajících k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí;

| g) | podporovat využívání postupů pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek (51), mimo jiné uplatňováním sociálních kritérií pro zadávání veřejných zakázek, která vytvářejí příležitosti pro osoby nejvíce zasažené zelenou transformací a zároveň podporují ekologická kritéria pro zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

g)

podporovat využívání postupů pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek (51), mimo jiné uplatňováním sociálních kritérií pro zadávání veřejných zakázek, která vytvářejí příležitosti pro osoby nejvíce zasažené zelenou transformací a zároveň podporují ekologická kritéria pro zadávání veřejných zakázek;

| h) | zajistit úplné a smysluplné zapojení pracovníků na všech úrovních a jejich zástupců, včetně poskytování informací a konzultací, pokud jde o předjímání změn a řízení restrukturalizačních procesů, mimo jiné procesů souvisejících se zelenou transformací, v souladu se sdělením Komise ze dne 13. prosince 2013 o rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

h)

zajistit úplné a smysluplné zapojení pracovníků na všech úrovních a jejich zástupců, včetně poskytování informací a konzultací, pokud jde o předjímání změn a řízení restrukturalizačních procesů, mimo jiné procesů souvisejících se zelenou transformací, v souladu se sdělením Komise ze dne 13. prosince 2013 o rámci kvality EU pro předjímání změn a restrukturalizaci.

| 5) | Aby byl zajištěn rovný přístup ke kvalitnímu, dostupnému a inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a celoživotnímu učení, jakož i rovné příležitosti, rovněž v zájmu posílení genderové rovnosti se členské státy vyzývají, aby zvážily tato opatření, která by měla být prováděna v úzké spolupráci se sociálními partnery za současného respektování jejich nezávislosti, zejména na podporu osob a domácností nejvíce zasažených zelenou transformací, především těch ve zranitelném postavení:






  a) | začlenit otázky zaměstnanosti a sociální aspekty zelené transformace, včetně možného nedostatku pracovních sil, do rozvoje a provádění příslušných národních strategií zabývajících se otázkou dovedností, například v rámci Evropské agendy dovedností, a podpořit vytváření a koordinaci partnerství zúčastněných stran, a to i v rámci Paktu pro dovednosti, přičemž je zejména třeba zajistit, aby byly dovednosti ústředním prvkem společně vytvářených způsobů transformace pro příslušné průmyslové ekosystémy, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí. |
| --- | --- | --- |

5)

a)

začlenit otázky zaměstnanosti a sociální aspekty zelené transformace, včetně možného nedostatku pracovních sil, do rozvoje a provádění příslušných národních strategií zabývajících se otázkou dovedností, například v rámci Evropské agendy dovedností, a podpořit vytváření a koordinaci partnerství zúčastněných stran, a to i v rámci Paktu pro dovednosti, přičemž je zejména třeba zajistit, aby byly dovednosti ústředním prvkem společně vytvářených způsobů transformace pro příslušné průmyslové ekosystémy, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí.

| b) | připravovat aktuální informace a prognózy týkající se trhu práce a dovedností, identifikovat a předpovídat potřeby v oblasti dovedností specifických pro jednotlivá povolání i průřezových dovedností. Vycházet ze stávajících nástrojů a iniciativ, včetně odborných znalostí sociálních partnerů a příslušných zúčastněných stran, jakož i ze spolupráce s nimi; v souladu s vnitrostátními a regionálními podmínkami zvážit přizpůsobení osnov vzdělávání a odborné přípravy potřebám zelené transformace a odpovídajícím způsobem poskytovat studijní a profesní poradenství; |
| --- | --- |

b)

připravovat aktuální informace a prognózy týkající se trhu práce a dovedností, identifikovat a předpovídat potřeby v oblasti dovedností specifických pro jednotlivá povolání i průřezových dovedností. Vycházet ze stávajících nástrojů a iniciativ, včetně odborných znalostí sociálních partnerů a příslušných zúčastněných stran, jakož i ze spolupráce s nimi; v souladu s vnitrostátními a regionálními podmínkami zvážit přizpůsobení osnov vzdělávání a odborné přípravy potřebám zelené transformace a odpovídajícím způsobem poskytovat studijní a profesní poradenství;

| c) | poskytovat vysoce kvalitní, přístupné, dostupné a inkluzivní počáteční vzdělávání a odbornou přípravu, včetně odborného vzdělávání a přípravy, které účastníky vzdělávání vybaví dovednostmi a kompetencemi, jež jsou z hlediska zelené transformace relevantní. Za nedílnou součást učebních osnov a programů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy by se mělo považovat a ve vhodných případech prosazovat vzdělávání v zájmu udržitelnosti, a to včetně oblasti přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky (STEM), interdisciplinárních přístupů a digitálních dovedností; přijmout konkrétní opatření, která budou motivující pro osoby se zdravotním postižením, ženy, osoby s nízkou kvalifikací a další skupiny obyvatel, jež jsou v současné době v dotčených profesních oblastech nedostatečně zastoupeny, a podporovat jejich profesní dráhu; |
| --- | --- |

c)

poskytovat vysoce kvalitní, přístupné, dostupné a inkluzivní počáteční vzdělávání a odbornou přípravu, včetně odborného vzdělávání a přípravy, které účastníky vzdělávání vybaví dovednostmi a kompetencemi, jež jsou z hlediska zelené transformace relevantní. Za nedílnou součást učebních osnov a programů v oblasti vzdělávání a odborné přípravy by se mělo považovat a ve vhodných případech prosazovat vzdělávání v zájmu udržitelnosti, a to včetně oblasti přírodních věd, technologie, inženýrství a matematiky (STEM), interdisciplinárních přístupů a digitálních dovedností; přijmout konkrétní opatření, která budou motivující pro osoby se zdravotním postižením, ženy, osoby s nízkou kvalifikací a další skupiny obyvatel, jež jsou v současné době v dotčených profesních oblastech nedostatečně zastoupeny, a podporovat jejich profesní dráhu;

| d) | zavést nebo posílit programy podpory učňovské přípravy a, je-li to možné, placených kvalitních stáží a programů stínování na pracovišti s důrazem na odbornou přípravu, zejména v mikropodnicích a malých a středních podnicích, včetně těch, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a v odvětvích, která se obzvlášť potýkají s nedostatkem kvalifikovaných pracovníků, jako je stavebnictví a IKT. Tyto programy by měly být na vnitrostátní či regionální úrovni monitorovány a hodnoceny a měly by zajišťovat kvalitu pracovních míst, přičemž se zohlední doporučení Rady 2018/C 153/01 (52) a 2014/C 88/01 (53). |
| --- | --- |

d)

zavést nebo posílit programy podpory učňovské přípravy a, je-li to možné, placených kvalitních stáží a programů stínování na pracovišti s důrazem na odbornou přípravu, zejména v mikropodnicích a malých a středních podnicích, včetně těch, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, a v odvětvích, která se obzvlášť potýkají s nedostatkem kvalifikovaných pracovníků, jako je stavebnictví a IKT. Tyto programy by měly být na vnitrostátní či regionální úrovni monitorovány a hodnoceny a měly by zajišťovat kvalitu pracovních míst, přičemž se zohlední doporučení Rady 2018/C 153/01 (52) a 2014/C 88/01 (53).

| e) | zvyšovat účast dospělých na odborné přípravě v průběhu celého pracovního života v souladu s potřebami prohlubování dovedností a změn kvalifikace pro zelenou transformaci tím, že se zajistí podpora pro odbornou přípravu v rámci pracovních míst, profesní přechody a průřezové dovednosti, zejména s cílem usnadnit změnu orientace na odvětví a hospodářské činnosti, u nichž se očekává expanze; umožnit jednotlivcům, aby hledali odbornou přípravu přizpůsobenou jejich potřebám, mimo jiné prostřednictvím krátkých a kvalitních kurzů zaměřených na dovednosti pro zelenou transformaci; za tímto účelem zvážit poskytnutí placeného studijního volna a poradenství pro volbu povolání a možnost zřízení individuálních vzdělávacích účtů, s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 16. června 2022 (54), a podporovat rozvoj krátkých, kvalitních a obecně uznávaných kurzů, s přihlédnutím k doporučení ze dne 16. června 2022 (55). |
| --- | --- |

e)

zvyšovat účast dospělých na odborné přípravě v průběhu celého pracovního života v souladu s potřebami prohlubování dovedností a změn kvalifikace pro zelenou transformaci tím, že se zajistí podpora pro odbornou přípravu v rámci pracovních míst, profesní přechody a průřezové dovednosti, zejména s cílem usnadnit změnu orientace na odvětví a hospodářské činnosti, u nichž se očekává expanze; umožnit jednotlivcům, aby hledali odbornou přípravu přizpůsobenou jejich potřebám, mimo jiné prostřednictvím krátkých a kvalitních kurzů zaměřených na dovednosti pro zelenou transformaci; za tímto účelem zvážit poskytnutí placeného studijního volna a poradenství pro volbu povolání a možnost zřízení individuálních vzdělávacích účtů, s přihlédnutím k doporučení Rady ze dne 16. června 2022 (54), a podporovat rozvoj krátkých, kvalitních a obecně uznávaných kurzů, s přihlédnutím k doporučení ze dne 16. června 2022 (55).

| 6) | V zájmu zajištění trvalé spravedlnosti systémů daní a dávek a systémů sociální ochrany, včetně politik sociálního začleňování, v souvislosti se zelenou transformací a příslušně s ohledem na doporučení Rady 2019/C 387/01 (56) vyzýváme členské státy, aby zvážily tato opatření na podporu osob a domácností nejvíce zasažených zelenou transformací, zejména těch, které se nacházejí ve zranitelném postavení, s cílem podpořit přechody na trhu práce, včetně přechodů k hospodářským činnostem přispívajícím k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, v návaznosti na vnitrostátní podmínky předcházet energetické a dopravní chudobě a snižovat její dopady, jakož i zmírňovat regresivní dopady politických opatření:






  a) | posoudit daňové systémy a v případě potřeby je upravit s ohledem na problémy vyplývající z přechodu ke klimatické neutralitě, zejména přesunem daňové zátěže z práce a snížením daňového zatížení skupin s nízkými a středními příjmy a zaměřením se na jiné zdroje, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, předcházením regresivním dopadům a jejich zmírňováním, zachováním progresivního charakteru přímého zdanění a zajištěním financování přiměřené sociální ochrany a investičních opatření, zejména těch, která se zaměřují na zelenou transformaci. |
| --- | --- | --- |

6)

a)

posoudit daňové systémy a v případě potřeby je upravit s ohledem na problémy vyplývající z přechodu ke klimatické neutralitě, zejména přesunem daňové zátěže z práce a snížením daňového zatížení skupin s nízkými a středními příjmy a zaměřením se na jiné zdroje, které přispívají k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí, předcházením regresivním dopadům a jejich zmírňováním, zachováním progresivního charakteru přímého zdanění a zajištěním financování přiměřené sociální ochrany a investičních opatření, zejména těch, která se zaměřují na zelenou transformaci.

| b) | přezkoumat systémy sociální ochrany, včetně politik sociálního začleňování, a v případě potřeby je upravit s ohledem na problémy týkající se zaměstnanosti, sociální oblasti a zdraví, které přináší zelená transformace; za tímto účelem je vhodné zvážit, jak nejlépe zajistit odpovídající jistotu příjmů, mimo jiné prostřednictvím inovativních systémů přechodu z jednoho zaměstnání do druhého, dávek v nezaměstnanosti a systémů minimálního příjmu, a přizpůsobit je potřebám vyplývajícím ze zelené transformace; dále je vhodné zajistit poskytován kvalitních, dostupných a přístupných sociálních a zdravotních služeb, jakož i služeb dlouhodobé péče, a to zejména pro osoby a domácnosti nejvíce zasažené zelenou transformací, především ve formě investic do sociální infrastruktury v oblasti péče o děti, dlouhodobé péče a zdravotní péče; |
| --- | --- |

b)

přezkoumat systémy sociální ochrany, včetně politik sociálního začleňování, a v případě potřeby je upravit s ohledem na problémy týkající se zaměstnanosti, sociální oblasti a zdraví, které přináší zelená transformace; za tímto účelem je vhodné zvážit, jak nejlépe zajistit odpovídající jistotu příjmů, mimo jiné prostřednictvím inovativních systémů přechodu z jednoho zaměstnání do druhého, dávek v nezaměstnanosti a systémů minimálního příjmu, a přizpůsobit je potřebám vyplývajícím ze zelené transformace; dále je vhodné zajistit poskytován kvalitních, dostupných a přístupných sociálních a zdravotních služeb, jakož i služeb dlouhodobé péče, a to zejména pro osoby a domácnosti nejvíce zasažené zelenou transformací, především ve formě investic do sociální infrastruktury v oblasti péče o děti, dlouhodobé péče a zdravotní péče;

| c) | v zájmu zmírnění nepříznivého vývoje příjmů a cen v případě potřeby poskytnout, a to především osobám a domácnostem ve zranitelném postavení, během zavádění opatření uvedených v bodě 7 písm. a) jako doplněk cílenou a dočasnou přímou podporu příjmu, která bude rovněž spojena s lepšími pobídkami k urychlenému dosažení nezbytných cílů v oblasti klimatu a životního prostředí při současném zachování cenových signálů podporujících zelenou transformaci; za tímto účelem je vhodné zajistit pro tato opatření řádné financování, mimo jiné zlepšením kvality veřejných výdajů, optimálním využíváním příslušného financování Unie a využitím rozpočtových zdrojů vytvořených například energetickými a environmentálními daněmi a systémem EU pro obchodování s emisemi; |
| --- | --- |

c)

v zájmu zmírnění nepříznivého vývoje příjmů a cen v případě potřeby poskytnout, a to především osobám a domácnostem ve zranitelném postavení, během zavádění opatření uvedených v bodě 7 písm. a) jako doplněk cílenou a dočasnou přímou podporu příjmu, která bude rovněž spojena s lepšími pobídkami k urychlenému dosažení nezbytných cílů v oblasti klimatu a životního prostředí při současném zachování cenových signálů podporujících zelenou transformaci; za tímto účelem je vhodné zajistit pro tato opatření řádné financování, mimo jiné zlepšením kvality veřejných výdajů, optimálním využíváním příslušného financování Unie a využitím rozpočtových zdrojů vytvořených například energetickými a environmentálními daněmi a systémem EU pro obchodování s emisemi;

| d) | zlepšit informovanost o rizicích, snižování rizik a řešení pro jejich přenos, pokud jde o domácnosti a podniky, především mikropodniky a malé a střední podniky, zejména zajištěním dostupnosti a finanční dosažitelnosti pojištění, a to hlavně pro osoby a domácnosti ve zranitelném postavení. |
| --- | --- |

d)

zlepšit informovanost o rizicích, snižování rizik a řešení pro jejich přenos, pokud jde o domácnosti a podniky, především mikropodniky a malé a střední podniky, zejména zajištěním dostupnosti a finanční dosažitelnosti pojištění, a to hlavně pro osoby a domácnosti ve zranitelném postavení.

| 7) | V zájmu zajištění přístupu k cenově dostupným základním službám a bydlení pro osoby a domácnosti nejvíce zasažené zelenou transformací, zejména pro ty, které se nacházejí ve zranitelném postavení s v regionech potýkajících se s problémy spojenými s transformací, se členské státy vyzývají, aby zvážily tato opatření:






  a) | mobilizovat veřejnou a soukromou finanční podporu a poskytovat pobídky pro soukromé investice do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti doplněné o poradenství pro spotřebitele, aby lépe řídili svou spotřebu energie a přijímali informovaná rozhodnutí o úsporách energie s cílem snížit své účty za energii, zejména se zaměřením na zranitelné domácnosti a komunity; za tímto účelem je vhodné zajistit pro tato opatření řádné financování, mimo jiné zlepšením kvality veřejných výdajů, optimálním využíváním příslušného financování Unie a využitím rozpočtových zdrojů vytvořených například energetickými a environmentálními daněmi a příjmy ze systému EU pro obchodování s emisemi; |
| --- | --- | --- |

7)

a)

mobilizovat veřejnou a soukromou finanční podporu a poskytovat pobídky pro soukromé investice do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti doplněné o poradenství pro spotřebitele, aby lépe řídili svou spotřebu energie a přijímali informovaná rozhodnutí o úsporách energie s cílem snížit své účty za energii, zejména se zaměřením na zranitelné domácnosti a komunity; za tímto účelem je vhodné zajistit pro tato opatření řádné financování, mimo jiné zlepšením kvality veřejných výdajů, optimálním využíváním příslušného financování Unie a využitím rozpočtových zdrojů vytvořených například energetickými a environmentálními daněmi a příjmy ze systému EU pro obchodování s emisemi;

| b) | předcházet energetické chudobě a zmírňovat ji podporou a prováděním opatření ke zvýšení energetické účinnosti, včetně veřejných a soukromých investic do obydlí s cílem stimulovat renovace, a to i v odvětví sociálního bydlení (57); za tímto účelem je vhodné poskytovat dobře koncipované pobídky, granty a půjčky spolu se souvisejícím poradenstvím, a to i mikropodnikům a malým a středním podnikům, přičemž je vhodné věnovat náležitou pozornost pobídkám, zejména mezi vlastníky a nájemci, a vývoji nákladů na bydlení, především u domácností ve zranitelném postavení; |
| --- | --- |

b)

předcházet energetické chudobě a zmírňovat ji podporou a prováděním opatření ke zvýšení energetické účinnosti, včetně veřejných a soukromých investic do obydlí s cílem stimulovat renovace, a to i v odvětví sociálního bydlení (57); za tímto účelem je vhodné poskytovat dobře koncipované pobídky, granty a půjčky spolu se souvisejícím poradenstvím, a to i mikropodnikům a malým a středním podnikům, přičemž je vhodné věnovat náležitou pozornost pobídkám, zejména mezi vlastníky a nájemci, a vývoji nákladů na bydlení, především u domácností ve zranitelném postavení;

| c) | posílit postavení spotřebitelů energie, včetně domácností ve zranitelném postavení, dalším rozvojem vlastních dodávek prostřednictvím individuálních ujednání o obnovitelných zdrojích energie, jakož i dalších služeb prostřednictvím občanských energetických společenství a společenství pro obnovitelné zdroje (58), spolu s osvětovými opatřeními a kampaněmi, a to se zvláštním zaměřením na osoby ve zranitelném postavení a spotřebitele žijící ve venkovských a odlehlých oblastech, včetně nejvzdálenějších regionů, a na ostrovech; |
| --- | --- |

c)

posílit postavení spotřebitelů energie, včetně domácností ve zranitelném postavení, dalším rozvojem vlastních dodávek prostřednictvím individuálních ujednání o obnovitelných zdrojích energie, jakož i dalších služeb prostřednictvím občanských energetických společenství a společenství pro obnovitelné zdroje (58), spolu s osvětovými opatřeními a kampaněmi, a to se zvláštním zaměřením na osoby ve zranitelném postavení a spotřebitele žijící ve venkovských a odlehlých oblastech, včetně nejvzdálenějších regionů, a na ostrovech;

| d) | předcházet problémům a překážkám v oblasti mobility a dopravy, jimž čelí domácnosti ve zranitelném postavení, zejména v odlehlých, venkovských a nízkopříjmových regionech, včetně nejvzdálenějších regionů a ostrovů, a ve městech, a řešit je prostřednictvím vhodných politických a podpůrných opatření a rozvoje nezbytné infrastruktury s cílem zlepšit základní propojení umožňující přístup ke vzdělávání, odborné přípravě, zdravotní péči, kvalitnímu zaměstnání a zapojení do společnosti; zajistit zejména dostupnost nízkoemisní veřejné dopravy, včetně frekvence spojů, a tam, kde je to vhodné, podporovat zavádění udržitelných způsobů soukromé mobility (59) s cílem zajistit cenovou dostupnost, přístupnost a bezpečnost; |
| --- | --- |

d)

předcházet problémům a překážkám v oblasti mobility a dopravy, jimž čelí domácnosti ve zranitelném postavení, zejména v odlehlých, venkovských a nízkopříjmových regionech, včetně nejvzdálenějších regionů a ostrovů, a ve městech, a řešit je prostřednictvím vhodných politických a podpůrných opatření a rozvoje nezbytné infrastruktury s cílem zlepšit základní propojení umožňující přístup ke vzdělávání, odborné přípravě, zdravotní péči, kvalitnímu zaměstnání a zapojení do společnosti; zajistit zejména dostupnost nízkoemisní veřejné dopravy, včetně frekvence spojů, a tam, kde je to vhodné, podporovat zavádění udržitelných způsobů soukromé mobility (59) s cílem zajistit cenovou dostupnost, přístupnost a bezpečnost;

| e) | usnadnit přístup k udržitelné spotřebě, včetně výživy, zejména pro osoby a domácnosti ve zranitelném postavení a především pro děti, a podporovat příležitosti k úsporám nákladů spojené s oběhovým hospodářstvím; za tímto účelem je vhodné zajistit účinné pobídky a nástroje, jako jsou akce v oblasti sociálních inovací a místní iniciativy, podpora systémů opětovného využití, oprav, recyklace, darování a sdílení, a to i prostřednictvím subjektů sociální ekonomiky, a podporovat vzdělávání a zvyšování povědomí o udržitelnosti životního prostředí mezi účastníky vzdělávání všech věkových kategorií a na všech úrovních a ve všech druzích vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

e)

usnadnit přístup k udržitelné spotřebě, včetně výživy, zejména pro osoby a domácnosti ve zranitelném postavení a především pro děti, a podporovat příležitosti k úsporám nákladů spojené s oběhovým hospodářstvím; za tímto účelem je vhodné zajistit účinné pobídky a nástroje, jako jsou akce v oblasti sociálních inovací a místní iniciativy, podpora systémů opětovného využití, oprav, recyklace, darování a sdílení, a to i prostřednictvím subjektů sociální ekonomiky, a podporovat vzdělávání a zvyšování povědomí o udržitelnosti životního prostředí mezi účastníky vzdělávání všech věkových kategorií a na všech úrovních a ve všech druzích vzdělávání a odborné přípravy.

PRŮŘEZOVÉ PRVKY PRO POLITICKÁ OPATŘENÍ PODPORUJÍCÍ SPRAVEDLIVOU ZELENOU TRANSFORMACI

| 8) | V zájmu inkluzivního a demokratického pokroku v zelené transformaci se začleněním cílů spravedlivé transformace do tvorby politik na všech úrovních od samého počátku a zajištěním účinného celospolečenského přístupu k politikám spravedlivé transformace se členské státy vyzývají, aby:






  a) | koordinovaly tvorbu politik na všech úrovních a napříč všemi příslušnými oblastmi politiky, včetně výzkumu a inovací, s cílem vytvořit integrovaný a podpůrný politický rámec, který bude věnovat náležitou pozornost distribučním dopadům, jakož i pozitivním a negativním vedlejším účinkům, a to i v přeshraničních regionech, a je-li to možné, bude zahrnovat přiměřené a systematické strategie hodnocení, včetně hodnocení ex ante a ex post; |
| --- | --- | --- |

8)

a)

koordinovaly tvorbu politik na všech úrovních a napříč všemi příslušnými oblastmi politiky, včetně výzkumu a inovací, s cílem vytvořit integrovaný a podpůrný politický rámec, který bude věnovat náležitou pozornost distribučním dopadům, jakož i pozitivním a negativním vedlejším účinkům, a to i v přeshraničních regionech, a je-li to možné, bude zahrnovat přiměřené a systematické strategie hodnocení, včetně hodnocení ex ante a ex post;

| b) | vybízely regionální a místní orgány, aby hrály aktivní úlohu při tvorbě, provádění a monitorování politik spravedlivé transformace vzhledem k jejich blízkosti k občanům a místním podnikům; |
| --- | --- |

b)

vybízely regionální a místní orgány, aby hrály aktivní úlohu při tvorbě, provádění a monitorování politik spravedlivé transformace vzhledem k jejich blízkosti k občanům a místním podnikům;

| c) | aktivně zapojily sociální partnery na vnitrostátní, regionální a místní úrovni do všech fází tvorby a provádění politik stanovených v tomto doporučení, případně i prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, při plném respektování jejich nezávislosti; mimoto dále podporovaly plné zapojení sociálních partnerů do koncipování a provádění způsobů transformace pro průmyslové ekosystémy v rámci aktualizované nové průmyslové strategie; |
| --- | --- |

c)

aktivně zapojily sociální partnery na vnitrostátní, regionální a místní úrovni do všech fází tvorby a provádění politik stanovených v tomto doporučení, případně i prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, při plném respektování jejich nezávislosti; mimoto dále podporovaly plné zapojení sociálních partnerů do koncipování a provádění způsobů transformace pro průmyslové ekosystémy v rámci aktualizované nové průmyslové strategie;

| d) | posílily postavení občanů, zejména žen, ale i občanské společnosti a zúčastněných stran, včetně organizací zastupujících osoby ve zranitelném postavení, rovněž osob se zdravotním postižením, mládeže a dětí, které vyzývají k naléhavému přijetí opatření v oblasti klimatu, a subjektů sociální ekonomiky, mimo jiné v rámci evropského klimatického paktu (60), a umožnily jim zapojit se do procesu rozhodování, tvorby a provádění politik, a to i s využitím nových participativních modelů se zapojením osob ve zranitelném postavení; |
| --- | --- |

d)

posílily postavení občanů, zejména žen, ale i občanské společnosti a zúčastněných stran, včetně organizací zastupujících osoby ve zranitelném postavení, rovněž osob se zdravotním postižením, mládeže a dětí, které vyzývají k naléhavému přijetí opatření v oblasti klimatu, a subjektů sociální ekonomiky, mimo jiné v rámci evropského klimatického paktu (60), a umožnily jim zapojit se do procesu rozhodování, tvorby a provádění politik, a to i s využitím nových participativních modelů se zapojením osob ve zranitelném postavení;

| e) | posílily provozní kapacity příslušných veřejných služeb, aby mohly poskytovat účinné poradenství a podporu při provádění politik spravedlivé transformace. Posílily zejména veřejné služby zaměstnanosti s cílem podpořit přechody na trhu práce a informovanost o dovednostech, jakož i inspektoráty práce s cílem chránit pracovní podmínky. Kromě toho ve vhodných případech mobilizovaly sociální a zdravotnické služby, zejména s cílem podpořit přechody na trhu práce a řešit energetickou chudobu; |
| --- | --- |

e)

posílily provozní kapacity příslušných veřejných služeb, aby mohly poskytovat účinné poradenství a podporu při provádění politik spravedlivé transformace. Posílily zejména veřejné služby zaměstnanosti s cílem podpořit přechody na trhu práce a informovanost o dovednostech, jakož i inspektoráty práce s cílem chránit pracovní podmínky. Kromě toho ve vhodných případech mobilizovaly sociální a zdravotnické služby, zejména s cílem podpořit přechody na trhu práce a řešit energetickou chudobu;

| f) | podporovaly spravedlivou zelenou transformaci rovněž ve třetích zemích v souvislosti s udržitelným rozvojem a úsilím o vymýcení chudoby, například přijetím politik transformace, které zohledňují jejich dopad na třetí země a prostřednictvím spolupráce se zúčastněnými stranami a globálními partnerstvími. |
| --- | --- |

f)

podporovaly spravedlivou zelenou transformaci rovněž ve třetích zemích v souvislosti s udržitelným rozvojem a úsilím o vymýcení chudoby, například přijetím politik transformace, které zohledňují jejich dopad na třetí země a prostřednictvím spolupráce se zúčastněnými stranami a globálními partnerstvími.

| 9) | V zájmu zajištění dostupnosti a kvality údajů a poznatků, které jsou nezbytné k zavedení řádné sociální politiky a politiky trhu práce pro spravedlivou transformaci na klimatickou neutralitu, se členské státy vyzývají, aby:






  a) | posílily faktickou základnu týkající se politik spravedlivé transformace, mimo jiné tím, že budou v příslušných případech prosazovat postupnou harmonizaci a soudržnost definic, pojmů a metodik, a to i na základě doporučení (EU) 2020/1563 a následných opatření v rámci koordinační skupiny pro energetickou chudobu a zranitelné spotřebitele, jakož i využíváním dostupných metod pro hodnocení dopadů politik; do přípravy a navrhování příslušných politických opatření a legislativních podnětů zahrnuly rovněž strategie hodnocení a shromažďování údajů, zejména pokud jde o dovednosti, úkoly a pracovní místa přispívající k zelené transformaci, a využily přitom údaje roztříděné podle pohlaví; |
| --- | --- | --- |

9)

a)

posílily faktickou základnu týkající se politik spravedlivé transformace, mimo jiné tím, že budou v příslušných případech prosazovat postupnou harmonizaci a soudržnost definic, pojmů a metodik, a to i na základě doporučení (EU) 2020/1563 a následných opatření v rámci koordinační skupiny pro energetickou chudobu a zranitelné spotřebitele, jakož i využíváním dostupných metod pro hodnocení dopadů politik; do přípravy a navrhování příslušných politických opatření a legislativních podnětů zahrnuly rovněž strategie hodnocení a shromažďování údajů, zejména pokud jde o dovednosti, úkoly a pracovní místa přispívající k zelené transformaci, a využily přitom údaje roztříděné podle pohlaví;

| b) | v rámci vnitrostátních reforem a opatření v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí rozvíjely a začleňovaly využívání důkladných a transparentních posouzení dopadů na zaměstnanost a sociální oblast, jakož i posouzení distribučních dopadů (ex ante); |
| --- | --- |

b)

v rámci vnitrostátních reforem a opatření v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí rozvíjely a začleňovaly využívání důkladných a transparentních posouzení dopadů na zaměstnanost a sociální oblast, jakož i posouzení distribučních dopadů (ex ante);

| c) | zajistily účinné a transparentní monitorování a nezávislé (ex post) hodnocení účinků vnitrostátních reforem a opatření přispívajících k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí na zaměstnanost, sociální oblast, jakož i hodnocení distribučních účinků, a zapojily sociální partnery a další zúčastněné strany do stanovování otázek pro hodnocení a případně do navrhování a provádění hodnotících a konzultačních strategií; |
| --- | --- |

c)

zajistily účinné a transparentní monitorování a nezávislé (ex post) hodnocení účinků vnitrostátních reforem a opatření přispívajících k dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí na zaměstnanost, sociální oblast, jakož i hodnocení distribučních účinků, a zapojily sociální partnery a další zúčastněné strany do stanovování otázek pro hodnocení a případně do navrhování a provádění hodnotících a konzultačních strategií;

| d) | posílily akce v oblasti výzkumu a inovací na regionální a vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, mimo jiné za pomoci financování z programu Horizont Evropa a akcí v rámci politického programu Evropského výzkumného prostoru (61), s cílem zlepšit modelování a posuzování politik v oblasti změny klimatu, pokud jde o jejich makroekonomický rozměr, rozměr zaměstnanosti a sociální rozměr; podporovaly zapojení sociálních partnerů do provádění příslušných akcí v oblasti výzkumu a inovací, zejména misí programu Horizont Evropa zaměřených na „přizpůsobování se změně klimatu“ a na „klimaticky neutrální a chytrá města“, které mohou pomoci vyvinout praktická řešení na podporu zelené transformace na regionální a místní úrovni; lépe využívaly stávající ukazatele a monitorovací rámce a v případě potřeby prosazovaly na úrovni Unie rozvoj ukazatelů dovedností, úkolů a pracovních míst přispívajících k zelené transformaci; |
| --- | --- |

d)

posílily akce v oblasti výzkumu a inovací na regionální a vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, mimo jiné za pomoci financování z programu Horizont Evropa a akcí v rámci politického programu Evropského výzkumného prostoru (61), s cílem zlepšit modelování a posuzování politik v oblasti změny klimatu, pokud jde o jejich makroekonomický rozměr, rozměr zaměstnanosti a sociální rozměr; podporovaly zapojení sociálních partnerů do provádění příslušných akcí v oblasti výzkumu a inovací, zejména misí programu Horizont Evropa zaměřených na „přizpůsobování se změně klimatu“ a na „klimaticky neutrální a chytrá města“, které mohou pomoci vyvinout praktická řešení na podporu zelené transformace na regionální a místní úrovni; lépe využívaly stávající ukazatele a monitorovací rámce a v případě potřeby prosazovaly na úrovni Unie rozvoj ukazatelů dovedností, úkolů a pracovních míst přispívajících k zelené transformaci;

| e) | pravidelně veřejnosti prezentovaly výsledky hodnocení, prognóz a monitorování a organizovaly výměny informací se sociálními partnery, občanskou společností a dalšími zúčastněnými stranami o hlavních výsledcích a možných úpravách. |
| --- | --- |

e)

pravidelně veřejnosti prezentovaly výsledky hodnocení, prognóz a monitorování a organizovaly výměny informací se sociálními partnery, občanskou společností a dalšími zúčastněnými stranami o hlavních výsledcích a možných úpravách.

OPTIMÁLNÍ VYUŽITÍ VEŘEJNÉHO A SOUKROMÉHO FINANCOVÁNÍ

| 10) | S cílem poskytnout nákladově efektivní investice a finanční podporu, mimo jiné malým a středním podnikům, v souladu s rámcem státní podpory v zájmu řešení sociálních aspektů a aspektů trhu práce souvisejících se spravedlivou zelenou transformací a zároveň využívat synergií mezi dostupnými programy a nástroji a se zaměřením na nejvíce postižené regiony a průmyslové ekosystémy, se členské státy vyzývají, aby:






  a) | plně provedly příslušné reformy a investice v rámci plánů pro oživení a odolnost a zajistily doplňkovost s dalšími fondy; |
| --- | --- | --- |

10)

a)

plně provedly příslušné reformy a investice v rámci plánů pro oživení a odolnost a zajistily doplňkovost s dalšími fondy;

| b) | mobilizovaly a zajistily soudržné a optimální využívání všech relevantních nástrojů a možností financování, včetně technické pomoci, na úrovni členských států a na úrovni Unie na podporu příslušných opatření a investic. Nástroje financování Unie zahrnují zejména fondy politiky soudržnosti, mechanismus pro spravedlivou transformaci, program InvestEU, program Horizont Evropa, Nástroj pro technickou podporu, program ERASMUS+, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), program LIFE, Inovační fond a Modernizační fond; |
| --- | --- |

b)

mobilizovaly a zajistily soudržné a optimální využívání všech relevantních nástrojů a možností financování, včetně technické pomoci, na úrovni členských států a na úrovni Unie na podporu příslušných opatření a investic. Nástroje financování Unie zahrnují zejména fondy politiky soudržnosti, mechanismus pro spravedlivou transformaci, program InvestEU, program Horizont Evropa, Nástroj pro technickou podporu, program ERASMUS+, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci na pomoc propuštěným pracovníkům (EFG), program LIFE, Inovační fond a Modernizační fond;

| c) | zavázaly se přispět k provádění komplexních souborů opatření, která zajistí spravedlivou zelenou transformaci, a vyčlenily na to odpovídající vnitrostátní zdroje; tato opatření by měla být odpovídajícím způsobem financována, mimo jiné zlepšením kvality veřejných výdajů, mobilizací dalšího soukromého financování nebo využitím dodatečných veřejných příjmů; zejména příjmy ze systému EU ETS by mohly být rovněž použity k financování opatření, která zmírňují negativní sociální dopady zelené transformace; zohlednily při vytváření postupů ekologického sestavování rozpočtu otázky zaměstnanosti, sociální aspekty, jakož i distribuční aspekty. |
| --- | --- |

c)

zavázaly se přispět k provádění komplexních souborů opatření, která zajistí spravedlivou zelenou transformaci, a vyčlenily na to odpovídající vnitrostátní zdroje; tato opatření by měla být odpovídajícím způsobem financována, mimo jiné zlepšením kvality veřejných výdajů, mobilizací dalšího soukromého financování nebo využitím dodatečných veřejných příjmů; zejména příjmy ze systému EU ETS by mohly být rovněž použity k financování opatření, která zmírňují negativní sociální dopady zelené transformace; zohlednily při vytváření postupů ekologického sestavování rozpočtu otázky zaměstnanosti, sociální aspekty, jakož i distribuční aspekty.

| d) | sdílely osvědčené postupy s dalšími členskými státy, například pokud jde o vypracování programových dokumentů pro jednotlivé fondy Unie nebo rozvoj příslušných vnitrostátních strategií a projektů. |
| --- | --- |

d)

sdílely osvědčené postupy s dalšími členskými státy, například pokud jde o vypracování programových dokumentů pro jednotlivé fondy Unie nebo rozvoj příslušných vnitrostátních strategií a projektů.

BUDOUCÍ OPATŘENÍ PRO SPRAVEDLIVOU ZELENOU TRANSFORMACI

| 11) | V zájmu provedení užitečných opatření navazujících na toto doporučení vítá Rada záměr Komise:






  a) | dále posilovat výměny informací s klíčovými zúčastněnými stranami, osobami a dotčenými komunitami, jakož i výměny osvědčených postupů, mimo jiné v souvislosti se způsoby transformace průmyslových ekosystémů (62), zejména v přeshraničním kontextu a se zaměřením na nejvíce postižené regiony a odvětví; |
| --- | --- | --- |

11)

a)

dále posilovat výměny informací s klíčovými zúčastněnými stranami, osobami a dotčenými komunitami, jakož i výměny osvědčených postupů, mimo jiné v souvislosti se způsoby transformace průmyslových ekosystémů (62), zejména v přeshraničním kontextu a se zaměřením na nejvíce postižené regiony a odvětví;

| b) | podporovat vyšší přiměřenost, soudržnost a účinnost politik členských států v oblasti spravedlivé transformace, včetně aspektů zaměstnanosti, jakož i sociálních a distribučních aspektů, které mají být zohledněny při navrhování, provádění, monitorování a posuzování vnitrostátních plánů a dlouhodobých strategií, příslušně i v kontextu budoucího přezkumu nařízení (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

b)

podporovat vyšší přiměřenost, soudržnost a účinnost politik členských států v oblasti spravedlivé transformace, včetně aspektů zaměstnanosti, jakož i sociálních a distribučních aspektů, které mají být zohledněny při navrhování, provádění, monitorování a posuzování vnitrostátních plánů a dlouhodobých strategií, příslušně i v kontextu budoucího přezkumu nařízení (EU) 2018/1999.

| c) | při revizi nařízení Komise (EU) č. 651/2017 (63), která vzhledem k jeho končící platnosti proběhne na konci roku 2023, zvážit, zda dostupné důkazy odůvodňují zjednodušení pravidel týkajících se podpory na přístup sociálních podniků k financování a podpory na nábor znevýhodněných nebo vážně znevýhodněných pracovníků (64); |
| --- | --- |

c)

při revizi nařízení Komise (EU) č. 651/2017 (63), která vzhledem k jeho končící platnosti proběhne na konci roku 2023, zvážit, zda dostupné důkazy odůvodňují zjednodušení pravidel týkajících se podpory na přístup sociálních podniků k financování a podpory na nábor znevýhodněných nebo vážně znevýhodněných pracovníků (64);

| d) | posílit databázi zejména přístupem ke zdrojům administrativních údajů a případně k údajům od sociálních partnerů, průmyslových odvětví, občanské společnosti (65) a z průzkumů veřejného mínění, jakož i aktualizovat metodické pokyny pro posuzování dopadů spravedlivé transformace a politik v oblasti klimatu a energetiky na zaměstnanost a sociální oblast a jejich distribučních dopadů, a to i z genderového hlediska a případně i v kontextu evropského semestru; v úzké spolupráci s členskými státy a s přihlédnutím k přístupům a procesům na všech úrovních rovněž případně zlepšit znalosti a měřitelnost klíčových pojmů zelené ekonomiky, zejména pokud jde o „zelená pracovní místa“ či „udržitelná pracovní místa“ , a to i s cílem předvídat změny na trhu práce a celkově se zabývat restrukturalizačními procesy, které budou vyžadovat cílené a účinné politiky v oblasti prohlubování dovedností a rekvalifikace; |
| --- | --- |

d)

posílit databázi zejména přístupem ke zdrojům administrativních údajů a případně k údajům od sociálních partnerů, průmyslových odvětví, občanské společnosti (65) a z průzkumů veřejného mínění, jakož i aktualizovat metodické pokyny pro posuzování dopadů spravedlivé transformace a politik v oblasti klimatu a energetiky na zaměstnanost a sociální oblast a jejich distribučních dopadů, a to i z genderového hlediska a případně i v kontextu evropského semestru; v úzké spolupráci s členskými státy a s přihlédnutím k přístupům a procesům na všech úrovních rovněž případně zlepšit znalosti a měřitelnost klíčových pojmů zelené ekonomiky, zejména pokud jde o „zelená pracovní místa“ či „udržitelná pracovní místa“ , a to i s cílem předvídat změny na trhu práce a celkově se zabývat restrukturalizačními procesy, které budou vyžadovat cílené a účinné politiky v oblasti prohlubování dovedností a rekvalifikace;

| e) | v příslušných případech posílit své pravidelné monitorování a výhledovou analýzu vývoje a rizik energetické chudoby v Unii, včetně sociálních a distribučních aspektů, mimo jiné s cílem poskytnout podklady pro činnost koordinační skupiny pro energetickou chudobu a zranitelné spotřebitele a další příslušné odborné skupiny; |
| --- | --- |

e)

v příslušných případech posílit své pravidelné monitorování a výhledovou analýzu vývoje a rizik energetické chudoby v Unii, včetně sociálních a distribučních aspektů, mimo jiné s cílem poskytnout podklady pro činnost koordinační skupiny pro energetickou chudobu a zranitelné spotřebitele a další příslušné odborné skupiny;

| f) | dále rozvíjet výzkum a posilovat faktické poznatky ohledně definice, monitorování a hodnocení pokroku při zajišťování přiměřeného přístupu k základním službám, a to v úzké spolupráci s členskými státy a při zohlednění vnitrostátních přístupů, mimo jiné v případě potřeby rozpracováním koncepce „dopravní chudoby“, a to zejména v souvislosti se zelenou transformací na udržitelnou ekonomiku blahobytu. |
| --- | --- |

f)

dále rozvíjet výzkum a posilovat faktické poznatky ohledně definice, monitorování a hodnocení pokroku při zajišťování přiměřeného přístupu k základním službám, a to v úzké spolupráci s členskými státy a při zohlednění vnitrostátních přístupů, mimo jiné v případě potřeby rozpracováním koncepce „dopravní chudoby“, a to zejména v souvislosti se zelenou transformací na udržitelnou ekonomiku blahobytu.

| g) | v příslušných případech přezkoumat pokrok dosažený při provádění tohoto doporučení v kontextu mnohostranného dohledu v souvislosti s evropským semestrem, mimo jiné v rámci Výboru pro zaměstnanost a Výboru pro sociální ochranu a ve spolupráci s dalšími příslušnými výbory v jednotlivých oblastech působnosti, zejména s Výborem pro hospodářskou politiku, a to na základě stávajících srovnávacích přehledů a rámců pro monitorování, které se v případě potřeby v úzké spolupráci s členskými státy rozšíří o další ukazatele; zohlednit pokyny uvedené v tomto doporučení podle nařízení (EU) 2018/1999, zejména v rámci svých posouzení během nadcházející aktualizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v letech 2023–2024. |
| --- | --- |

g)

v příslušných případech přezkoumat pokrok dosažený při provádění tohoto doporučení v kontextu mnohostranného dohledu v souvislosti s evropským semestrem, mimo jiné v rámci Výboru pro zaměstnanost a Výboru pro sociální ochranu a ve spolupráci s dalšími příslušnými výbory v jednotlivých oblastech působnosti, zejména s Výborem pro hospodářskou politiku, a to na základě stávajících srovnávacích přehledů a rámců pro monitorování, které se v případě potřeby v úzké spolupráci s členskými státy rozšíří o další ukazatele; zohlednit pokyny uvedené v tomto doporučení podle nařízení (EU) 2018/1999, zejména v rámci svých posouzení během nadcházející aktualizace integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu v letech 2023–2024.

V Lucemburku dne 16. června 2022.

Za Radu

předseda

O. DUSSOPT

---

(1)  Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), 2021: Změna klimatu 2021: Fyzikální vědecké základy. Příspěvek pracovní skupiny I k šesté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu.

1

(2)  Szewczyk, W., Feyen. L., Matei, A., Ciscar, J.C., Mulholland, E., Soria, A. (2020), Economic analysis of selected climate impacts (Ekonomická analýza vybraných dopadů změn klimatu), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk, doi:10.2760/845605.

2

(3)  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

3

(4)  Evropská komise (2021), studie PESETA IV „Climate change impacts and adaptation in Europe“ (Dopady změny klimatu a adaptace v Evropě), Společné výzkumné středisko, Sevilla, http://ec.europa.eu/jrc/en/peseta-iv.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/591 ze dne 6. dubna 2022 o všeobecném akčním programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2030 (Úř. věst. L 114, 12.4.2022, s. 22).

6

(7)  Například pokud jde o infrastrukturu, bude Unie v tomto desetiletí jen ke splnění cíle snížení emisí v energetických systémech stanoveného do roku 2030 potřebovat dodatečné investice ve výši přibližně 350 miliard EUR ročně, na další cíle v oblasti životního prostředí pak bude nutno vynaložit 130 miliard EUR.

7

(8)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii, rozhodnutí (EU) 2015/1814 o vytvoření a uplatňování rezervy tržní stability pro systém Unie pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů a nařízení (EU) 2015/757, COM(2021) 551 final.

8

(9)  Pokyny vymezují pojem spravedlivé transformace a vyzývají tvůrce politik a sociální partnery, aby podporovali spravedlivou transformaci na celosvětové úrovni.

9

(10)  Viz dokument ST 14545/2018 REV 1.

10

(11)  Evropský pilíř sociálních práv, který byl vyhlášen a podepsán Radou, Evropským parlamentem a Komisí na summitu v Göteborgu v listopadu 2017, je vodítkem Unie na cestě k silné sociální Evropě.

11

(12)  V zájmu dosažení tohoto celkového cíle musí Evropa usilovat o snížení rozdílu v zaměstnanosti žen a mužů ve srovnání s rokem 2019 alespoň o polovinu; snížit podíl mladých lidí ve věku 15–29 let, kteří nejsou zaměstnaní ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), na 9 % a zvýšit poskytování formálního předškolního vzdělávání a péče.

12

(13)  Konkrétně by alespoň 80 % osob ve věku 16–74 let mělo mít základní digitální dovednosti, mělo by se dále snižovat předčasné ukončování školní docházky a měla by se zvýšit účast na vyšším sekundárním vzdělávání.

13

(14)  Z 15 milionů osob, které se mají vymanit z chudoby nebo sociálního vyloučení, by mělo být nejméně 5 milionů dětí.

14

(15)  Sdělení Komise ze dne 14. července 2021 nazvané ‚»Fit for 55«: plnění klimatického cíle EU pro rok 2030 na cestě ke klimatické neutralitě‘, COM(2021) 550 final.

15

(16)  Pracovní dokument útvarů Komise, Posouzení dopadů doprovázející sdělení ‚Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů‘, SWD(2020) 176 final. Projekce vycházející ze scénáře E-QUEST využívajícího scénář ‚nižšího zdanění práce s nízkou kvalifikací‘

16

(17)  Evropská komise (2019), ‚Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019‘ (Udržitelný růst pro všechny: možnosti pro budoucnost sociální Evropy, Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě 2019), 4. července 2019. Na základě hloubkové analýzy na podporu sdělení Komise COM(2018) 773

17

Udržitelný růst pro všechny: možnosti pro budoucnost sociální Evropy, Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě 2019

(18)  SWD(2020) 176 final.

18

(19)  SWD(2020) 176 final.

19

(20)  Evropská komise (2019), ‚Sustainable growth for all: choices for the future of Social Europe, Employment and Social Developments in Europe 2019‘ (Udržitelný růst pro všechny: možnosti pro budoucnost sociální Evropy, Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě 2019), kapitola 5, 4. července 2019, a Evropská komise (2020), ‚Leaving no one behind and striving for more: fairness and solidarity in the European social market economy‘ (Nikoho neopomenout a snažit se o víc: spravedlnost a solidarita v evropském sociálně tržním hospodářství), Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě v roce 2020, kapitola 4.2.2, 15. září 2020. Celková chudoba se v této souvislosti měří pomocí dohodnutého ukazatele míry ohrožení chudobou v souladu s ukazateli srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů a souvisejícím hlavním cílem pro rok 2030 v rámci akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv.

20

Udržitelný růst pro všechny: možnosti pro budoucnost sociální Evropy, Vývoj zaměstnanosti a sociální situace v Evropě 2019

Nikoho neopomenout a snažit se o víc: spravedlnost a solidarita v evropském sociálně tržním hospodářství

(21)  IEEP (2021), Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay (Ekologické zdanění a další ekonomické nástroje: internalizace environmentálních nákladů s cílem zajistit, aby znečišťovatel platil).

21

Ekologické zdanění a další ekonomické nástroje: internalizace environmentálních nákladů s cílem zajistit, aby znečišťovatel platil).

(22)  Kromě toho má až 6,2 % občanů Unie, tj. více než 27 milionů osob, nedoplatky za služby.

22

(23)  Evropská komise, EPOV Annual Report: Addressing Energy Poverty in the European Union: State of Play and Action (Výroční zpráva Střediska pro sledování energetické chudoby: Řešení energetické chudoby v Evropské unii: aktuální stav a opatření), 2019, s. 6.

23

Výroční zpráva Střediska pro sledování energetické chudoby: Řešení energetické chudoby v Evropské unii: aktuální stav a opatření

(24)  Viz zpráva ze semináře na téma ‚Energetická chudoba‘ uspořádaného dne 9. listopadu 2016 pro Výbor EP pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE).

24

(25)  Viz Gender perspective on access to energy in the EU (europa.eu) (Hledisko rovnosti žen a mužů při přístupu k energii v EU), Gender and energy (Gender a energetika) | Evropský institut pro rovnost žen a mužů (europa.eu), GFE-Gender-Issues-Note-Session-6.2.pdf (oecd.org).

25

Hledisko rovnosti žen a mužů při přístupu k energii v EU

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1056 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Fond pro spravedlivou transformaci (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 1).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

28

(29)  Zejména roční strategie pro udržitelný růst za roky 2021 a 2022, doporučení pro eurozónu na rok 2021 a doporučení pro jednotlivé země.

29

(30)  Doporučení Komise (EU) 2021/402 ze dne 4. března 2021 o účinné aktivní podpoře zaměstnanosti po krizi COVID-19 (EASE) (Úř. věst. L 80, 8.3.2021, s. 1).

30

(31)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/1512 ze dne 13. října 2020 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 344, 19.10.2020, s. 22).

31

(32)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/1868 ze dne 15. října 2021 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 379, 26.10.2021, s. 1).

32

(33)  Sdělení Komise ze dne 1. července 2020 nazvané „Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost“.

33

(34)  Sdělení Komise ze dne 5. května 2021 nazvané „Aktualizace nové průmyslové strategie 2020: Budování silnějšího jednotného trhu pro oživení Evropy“.

34

(35)  Doporučení Rady 2020/C 417/01 ze dne 24. listopadu 2020 o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (Úř. věst. C 417, 2.12.2020, s. 1).

35

(36)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost (Viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku).

36

(37)  Takový posun v oblasti zdaňování energetických produktů a elektřiny v zájmu dosažení cílů v oblasti klimatu a životního prostředí je obsažen v návrhu směrnice Rady, kterou se mění struktura rámcových předpisů Unie o zdanění energetických produktů a elektřiny (přepracované znění), COM(2021) 563 final.

37

(38)  Doporučení Rady (EU) 2021/1004 ze dne 14. června 2021, kterým se zavádí evropská záruka pro děti (Úř. věst. L 223, 22.6.2021, s. 14).

38

(39)  „Evropský pilíř sociálních práv“ slavnostně vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017, zásada 20.

39

(40)  „Evropský pilíř sociálních práv“ slavnostně vyhlášený Evropským parlamentem, Radou a Komisí dne 17. listopadu 2017, zásada 19 písm. a).

40

(41)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění), COM (2021) 558 final.

41

(42)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění), COM (2021) 802 final.

42

(43)  Doporučení Komise (EU) 2020/1563 ze dne 14. října 2020 týkající se energetické chudoby (Úř. věst. L 357, 27.10.2020, s. 35).

43

(44)  Mimo rozpočet Unie a program NextGenerationEU.

44

(45)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13) („nařízení o taxonomii“) stanoví společný klasifikační systém pro udržitelné hospodářské činnosti.

45

(46)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

46

(47)  Ačkoli je vymezení pojmu „zranitelní zákazníci“ ponecháno členským státům, zahrnuje domácnosti, které nejsou schopny dostatečně vytápět nebo chladit své domovy nebo mají nedoplatky na účtech za veřejné služby, dle doporučení Komise týkajícího se energetické chudoby, C/2020/9600 final (Úř. věst. L 357, 27.10.2020, s. 35).

47

(48)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

48

(49)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti (přepracované znění), COM (2021) 558 final.

49

(50)  Sdělení Komise ze dne 9. prosince 2021 nazvané „Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku“.

50

(51)  V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/882 ze dne 17. dubna 2019 o požadavcích na přístupnost u výrobků a služeb (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 70) a sdělením Komise „Sociální nakupování – Průvodce zohledňováním sociálních hledisek při zadávání veřejných zakázek (2. vydání)“ (Úř. věst. C 237, 18.6.2021, s. 1).

51

(52)  Doporučení Rady 2018/C 153/01 ze dne 15. března 2018 o Evropském rámci pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu (Úř. věst. C 153, 2.5.2018, s. 1).

52

(53)  Doporučení Rady 2014/C 88/01 ze dne 10. března 2014 k rámci kvality stáží (Úř. věst. C 88, 27.3.2014, s. 1).

53

(54)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o individuálních vzdělávacích účtech, (Viz strana 26 v tomto čísle Úředního věstníku).

54

(55)  Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o evropském přístupu k mikrocertifikátům pro celoživotní učení a zaměstnatelnost, (Viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku).

55

(56)  Doporučení Rady 2019/C 387/01 ze dne 8. listopadu 2019 o přístupu pracovníků a osob samostatně výdělečně činných k sociální ochraně (Úř. věst. C 387, 15.11.2019, s. 1).

56

(57)  Případně v souladu se sdělením Komise ze dne 18. února 2022 nazvaným „Pokyny pro státní podporu v oblasti klimatu, životního prostředí a energetiky na rok 2022“.

57

(58)  Pojem „občanské energetické společenství“ je vymezen v čl. 2 odst. 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

58

(59)  Sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020 nazvané „Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“.

59

(60)  Sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020 nazvané „Evropský klimatický pakt“.

60

(61)  Viz závěry Rady ze dne 26. listopadu 2021 o řízení Evropského výzkumného prostoru (EVP), které nastiňují politický program EVP na období 2022–24, včetně opatření č. 4 pro atraktivní a udržitelnou profesní dráhu a pracovní podmínky v oblasti výzkumu, opatření č. 7 pro lepší zhodnocení znalostí, opatření č. 12 pro urychlení zelené/digitální transformace, jakož i opatření č. 20 pro investice a reformy v odvětví výzkumu a inovací.

61

(62)  Jak bylo oznámeno v aktualizované průmyslové strategii, například ekosystémy stavebnictví, energeticky náročných průmyslových odvětví nebo mobility.

62

(63)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1) (dále jen „obecné nařízení o blokových výjimkách“).

63

(64)  V souladu se sdělením Komise ze dne 9. prosince 2021 nazvaném „Rozvoj hospodářství ve prospěch lidí: akční plán pro sociální ekonomiku“.

64

(65)  V souladu s právními předpisy Unie o ochraně údajů a o přístupu k informacím veřejného sektoru, jako je nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1) a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1024 ze dne 20. června 2019 o otevřených datech a opakovaném použití informací veřejného sektoru (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 56).

65

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/52

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 243/05)

Dne 19. listopadu 2021 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v francouzštině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32021M10251. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32021M10251. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/53

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. června 2022

(2022/C 243/06)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0524 |
| JPY | japonský jen | 142,19 |
| DKK | dánská koruna | 7,4398 |
| GBP | britská libra | 0,85773 |
| SEK | švédská koruna | 10,6940 |
| CHF | švýcarský frank | 1,0072 |
| ISK | islandská koruna | 139,70 |
| NOK | norská koruna | 10,4345 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,731 |
| HUF | maďarský forint | 401,34 |
| PLN | polský zlotý | 4,7023 |
| RON | rumunský lei | 4,9463 |
| TRY | turecká lira | 18,2856 |
| AUD | australský dolar | 1,5248 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3657 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,2609 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6731 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4620 |
| KRW | jihokorejský won | 1 364,09 |
| ZAR | jihoafrický rand | 16,7137 |
| CNY | čínský juan | 7,0478 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5295 |
| IDR | indonéská rupie | 15 633,96 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6327 |
| PHP | filipínské peso | 57,830 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 37,360 |
| BRL | brazilský real | 5,4851 |
| MXN | mexické peso | 20,9901 |
| INR | indická rupie | 82,3985 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0524

JPY

japonský jen

142,19

DKK

dánská koruna

7,4398

GBP

britská libra

0,85773

SEK

švédská koruna

10,6940

CHF

švýcarský frank

1,0072

ISK

islandská koruna

139,70

NOK

norská koruna

10,4345

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,731

HUF

maďarský forint

401,34

PLN

polský zlotý

4,7023

RON

rumunský lei

4,9463

TRY

turecká lira

18,2856

AUD

australský dolar

1,5248

CAD

kanadský dolar

1,3657

HKD

hongkongský dolar

8,2609

NZD

novozélandský dolar

1,6731

SGD

singapurský dolar

1,4620

KRW

jihokorejský won

1 364,09

ZAR

jihoafrický rand

16,7137

CNY

čínský juan

7,0478

HRK

chorvatská kuna

7,5295

IDR

indonéská rupie

15 633,96

MYR

malajsijský ringgit

4,6327

PHP

filipínské peso

57,830

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

37,360

BRL

brazilský real

5,4851

MXN

mexické peso

20,9901

INR

indická rupie

82,3985

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/54

---

Souhrn rozhodnutí Evropské unie o registracích léčivých přípravků od 24. červen 2022 do 24. červen 2022

(Zveřejněno podle článku 13 nebo článku 38 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (1)
  nebo Článek 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (2))

(2022/C 243/07)

| — | Vydání registrace (článek 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004): Přijaté













  Datum rozhodnutí | | Název léčivého přípravku |
| --- | --- | --- | --- |

—

Vydání registrace (článek 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004): Přijaté

Datum rozhodnutí

Název léčivého přípravku

INN (mezinárodní nechráněný název)

Držitel rozhodnutí o registraci

Číslo zápisu do rejstříku Společenství

Léková forma

Kód ATC (anatomicko-terapeuticko-chemický kód)

Datum oznámení

24.6.2022

COVID-19 Vaccine (inactivated, adjuvanted) Valneva

Vakcína proti COVID-19 (inaktivovaná, adjuvantní, adsorbovaná)

Valneva Austria GmbH Campus Vienna Biocenter 3, 1030 Wien, Österreich

EU/1/21/1624

Injekční suspenze

J07BX03

24.6.2022

---

(1)  Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 43.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/55

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 243/08)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Sagard SAS („Sagard“, Francie), |
| --- | --- |

—

Sagard SAS („Sagard“, Francie),

| — | Bpifrance Investissement („Bpifrance“, Francie), |
| --- | --- |

—

Bpifrance Investissement („Bpifrance“, Francie),

| — | Groupe ADIT (Francie). |
| --- | --- |

—

Groupe ADIT (Francie).

Podniky Sagard a Bpifrance získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) a odst. 4 nařízení o spojování společnou kontrolu nad skupinou Groupe ADIT.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podniku Sagard: společnost správy investičních fondů, která působí především ve Francii. Je kontrolována kanadskou skupinou Power Corporation of Canada, mezinárodní společností zabývající se správou a portfoliem, která se zaměřuje na finanční služby v Severní Americe, Evropě a Asii, |
| --- | --- |

—

podniku Sagard: společnost správy investičních fondů, která působí především ve Francii. Je kontrolována kanadskou skupinou Power Corporation of Canada, mezinárodní společností zabývající se správou a portfoliem, která se zaměřuje na finanční služby v Severní Americe, Evropě a Asii,

| — | podniku Bpifrance: společnost správy investičních fondů, která působí ve Francii. Společnost Bpifrance je v konečném důsledku společně kontrolována francouzským státem a veřejnoprávním subjektem Caisse des Dépôts et des Consignations, který se zabývá správou soukromých finančních prostředků, |
| --- | --- |

—

podniku Bpifrance: společnost správy investičních fondů, která působí ve Francii. Společnost Bpifrance je v konečném důsledku společně kontrolována francouzským státem a veřejnoprávním subjektem Caisse des Dépôts et des Consignations, který se zabývá správou soukromých finančních prostředků,

| — | skupina Groupe ADIT působí v oblastech strategického poradenství a bezpečnosti podnikání, především v Evropské unii. |
| --- | --- |

—

skupina Groupe ADIT působí v oblastech strategického poradenství a bezpečnosti podnikání, především v Evropské unii.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel, |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel,

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/57

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 243/09)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Intermediate Capital Group plc („ICG“, Spojené království), |
| --- | --- |

—

Intermediate Capital Group plc („ICG“, Spojené království),

| — | Grupo Konectanet, S.L.U („Konecta“, Špnělsko), |
| --- | --- |

—

Grupo Konectanet, S.L.U („Konecta“, Špnělsko),

| — | Comdata, S.p.A („Comdata“, Itálie). |
| --- | --- |

—

Comdata, S.p.A („Comdata“, Itálie).

Podnik ICG získá ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování výhradní kontrolu nad podniky Konecta a Comdata.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | ICG je investiční podnik a správce aktiv působící v Evropě, asijsko-tichomořské oblasti a USA, |
| --- | --- |

—

ICG je investiční podnik a správce aktiv působící v Evropě, asijsko-tichomořské oblasti a USA,

| — | Konecta poskytuje outsourcing podnikových procesů v Evropě a Latinské Americe a v současnosti je společně kontrolovaný podnikem ICG, |
| --- | --- |

—

Konecta poskytuje outsourcing podnikových procesů v Evropě a Latinské Americe a v současnosti je společně kontrolovaný podnikem ICG,

| — | Comdata poskytuje outsourcing podnikových procesů v Africe, Evropě a Latinské Americe. |
| --- | --- |

—

Comdata poskytuje outsourcing podnikových procesů v Africe, Evropě a Latinské Americe.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/59

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 243/10)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | PAI Partners SAS („PAI Partners“, Francie), |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS („PAI Partners“, Francie),

| — | The Carlyle Group, Inc. („Carlyle“, USA), |
| --- | --- |

—

The Carlyle Group, Inc. („Carlyle“, USA),

| — | Theramex Healthcare Topco Limited („Theramex“, Spojené království). |
| --- | --- |

—

Theramex Healthcare Topco Limited („Theramex“, Spojené království).

Podniky PAI Partners a Carlyle získají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem Theramex.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů.

2.

| — | podnik PAI Partners je společnost soukromého kapitálu, která spravuje řadu fondů investujících do oblasti podnikatelských služeb, potravinářství a spotřebního zboží, všeobecného průmyslu a zdravotnictví, |
| --- | --- |

—

podnik PAI Partners je společnost soukromého kapitálu, která spravuje řadu fondů investujících do oblasti podnikatelských služeb, potravinářství a spotřebního zboží, všeobecného průmyslu a zdravotnictví,

| — | podnik Carlyle je správce alternativních aktiv s celosvětovou působností spravující fondy, které investují v celosvětovém měřítku ve třech investičních oblastech, mezi něž patří: i) globální soukromý kapitál (včetně fondů soukromého kapitálu korporací, nemovitostí a přírodních zdrojů); ii) globální úvěry (včetně likvidních úvěrů, nelikvidních úvěrů a úvěrů na reálná aktiva) a iii) investiční řešení (program fondu fondů soukromého kapitálu, který zahrnuje primární a sekundární fondy a činnosti spojené se společným investováním), |
| --- | --- |

—

podnik Carlyle je správce alternativních aktiv s celosvětovou působností spravující fondy, které investují v celosvětovém měřítku ve třech investičních oblastech, mezi něž patří: i) globální soukromý kapitál (včetně fondů soukromého kapitálu korporací, nemovitostí a přírodních zdrojů); ii) globální úvěry (včetně likvidních úvěrů, nelikvidních úvěrů a úvěrů na reálná aktiva) a iii) investiční řešení (program fondu fondů soukromého kapitálu, který zahrnuje primární a sekundární fondy a činnosti spojené se společným investováním),

| — | podnik Theramex je specializovaná farmaceutická společnost celosvětově působící v oblasti zdraví žen se zaměřením na antikoncepci, plodnost, menopauzu a osteoporózu. Společnost uvádí na trh širokou škálu značkových a generických přípravků v mnoha zemích v Evropském hospodářském prostoru i celosvětově. |
| --- | --- |

—

podnik Theramex je specializovaná farmaceutická společnost celosvětově působící v oblasti zdraví žen se zaměřením na antikoncepci, plodnost, menopauzu a osteoporózu. Společnost uvádí na trh širokou škálu značkových a generických přípravků v mnoha zemích v Evropském hospodářském prostoru i celosvětově.

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

---

| 27.6.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 243/61

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 243/11)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Elliott Investment Management L.P. („EIM“, USA), |
| --- | --- |

—

Elliott Investment Management L.P. („EIM“, USA),

| — | Brookfield Private Equity Holdings LLC („BPEH“), kontrolovaného podnikem Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, oba se sídlem v Kanadě), |
| --- | --- |

—

Brookfield Private Equity Holdings LLC („BPEH“), kontrolovaného podnikem Brookfield Asset Management Inc. („Brookfield“, oba se sídlem v Kanadě),

| — | Nielsen Holdings Plc („Nielsen“, USA). |
| --- | --- |

—

Nielsen Holdings Plc („Nielsen“, USA).

Podniky EIM a BPEH získají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování společnou kontrolu nad celým podnikem Nielsen.

Spojení se uskutečňuje nákupem podílů nebo jiných prostředků.

2.

| — | podniku BPEH: dceřiná společnost podniku Brookfield, která poskytuje služby správy aktiv se zaměřením na nemovitosti, infrastrukturu, energii z obnovitelných zdrojů a soukromý kapitál, |
| --- | --- |

—

podniku BPEH: dceřiná společnost podniku Brookfield, která poskytuje služby správy aktiv se zaměřením na nemovitosti, infrastrukturu, energii z obnovitelných zdrojů a soukromý kapitál,

| — | podniku EIM: investiční společnost zaměřená na investice a řízení rizik, |
| --- | --- |

—

podniku EIM: investiční společnost zaměřená na investice a řízení rizik,

| — | podniku Nielsen: globální společnost zaměřená na informace o divácích, jakož i na související údaje a jejich analýzu; poskytuje řešení v oblasti měření sledovatelnosti, mediálního plánování, optimalizace marketingu a metadat obsahu. |
| --- | --- |

—

podniku Nielsen: globální společnost zaměřená na informace o divácích, jakož i na související údaje a jejich analýzu; poskytuje řešení v oblasti měření sledovatelnosti, mediálního plánování, optimalizace marketingu a metadat obsahu.

3.

V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

(2)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---