# Úradný vestník C 223/2022

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 223 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 658. júna 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 223

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 658. júna 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 223/01 | Oznámenie Komisie – Usmernenia k vydávaniu osôb do tretích štátov | 1 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 223/01

Oznámenie Komisie – Usmernenia k vydávaniu osôb do tretích štátov

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 223/02 | Výmenný kurz eura — 7. júna 2022 | 36 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 223/02

Výmenný kurz eura — 7. júna 2022

36

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY |
| | Európska komisia |
| 2022/C 223/03 | Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | 37 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 223/04 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  ) | 48 |
| 2022/C 223/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 50 |
| 2022/C 223/06 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  ) | 52 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2022/C 223/07 | Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 223/08 | Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 | 58 |
| 2022/C 223/09 | Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 63 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

2022/C 223/03

Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

37

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2022/C 223/04

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  )

1

48

2022/C 223/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

50

2022/C 223/06

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  )

1

52

INÉ AKTY

Európska komisia

2022/C 223/07

Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

54

2022/C 223/08

Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

58

2022/C 223/09

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/1

---

Oznámenie Komisie – Usmernenia k vydávaniu osôb do tretích štátov

(2022/C 223/01)

Obsah

| Zoznam skratiek | 3 |
| --- | --- |

| Úvod | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Súhrn judikatúry Súdneho dvora | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15 | 5 |
| --- | --- |

| Uznesenie Súdneho dvora zo 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15 | 7 |
| --- | --- |

| Rozsudok Súdneho dvora z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16 | 8 |
| --- | --- |

| Rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU | 8 |
| --- | --- |

| Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19 | 9 |
| --- | --- |

| Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 2021, WS, C-505/19 | 11 |
| --- | --- |

| 1.2. | Žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia | 12 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| Rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17 | 12 |
| --- | --- |

| C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München [ešte nerozhodnutá vec] | 13 |
| --- | --- |

| 2. | Usmernenia uplatniteľné v prípade, keď štáty uplatňujú výnimku na základe štátnej príslušnosti | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Rozsah pôsobnosti mechanizmu Petruhhin | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Postup, ktorý musia dodržať príslušné orgány, keď sa uplatňuje výnimka na základe štátnej príslušnosti | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Lehota na odpoveď na oznámenie | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Zamietnutie žiadosti o vydanie | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Pokračovanie vo vydávacom konaní | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Rozsah pôsobnosti | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Postup, ktorý musia dodržať príslušné orgány, keď sa uplatňuje výnimka na základe štátnej príslušnosti | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Výmena informácií medzi dožiadaným štátom a štátom, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 3. | Usmernenia platné pre všetky štáty bez ohľadu na výnimku na základe štátnej príslušnosti | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Posúdenie základných práv pred vydaním | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Uplatňovanie charty | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Uplatňovanie Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd | 19 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Červené obežníky, zatýkacie rozkazy a žiadosti o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, prípadne politicky motivované | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Existujúci mechanizmus Interpolu v súvislosti so zneužívaním červených obežníkov | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Výmena informácií medzi koordinačnými strediskami v súvislosti so žiadosťami o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, najmä politicky motivované | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Praktické aspekty mechanizmu Petruhhin a politicky motivovaných žiadostí o vydanie | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Koordinačné strediská | 21 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pravidlá používania jazykov a náklady | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Režim ochrany údajov | 21 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| PRÍLOHA 1 | Znázornenie krokov, ktoré je potrebné vykonať v súvislosti so žiadosťami o vydanie na účely trestného stíhania – hlavné kroky mechanizmu Petruhhin | 22 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 1

| PRÍLOHA 2 | Prehľad výnimiek na základe štátnej príslušnosti (informácie v podobe poskytnutej jednotlivými štátmi) | 23 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 2

| PRÍLOHA 3 | Vzorový dokument na informovanie štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom | 25 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 3

| PRÍLOHA 4 | Vzorový dokument na poskytnutie dodatočných informácií štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom | 28 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 4

| PRÍLOHA 5 | Vzorový dokument žiadosti o predĺženie lehoty na informovanie dožiadaného orgánu podľa mechanizmu Petruhhin | 30 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 5

| PRÍLOHA 6 | Vzorový dokument odpovede na žiadosť o predĺženie lehoty | 31 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 6

| PRÍLOHA 7 | Vzorový dokument pre štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, na poskytnutie odpovede dožiadanému štátu | 32 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 7

| PRÍLOHA 8 | Vzorový dokument na oznámenie alebo vyžiadanie informácií o neopodstatnených, neoprávnených, najmä politicky motivovaných žiadostiach o vydanie a/alebo o žiadostiach, ktoré vzbudzujú obavy z hľadiska charty/EDĽP | 34 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA 8

Zoznam skratiek

| Charta | Charta základných práv Európskej únie |
| --- | --- |
| DVSD | Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda |
| RE | Rada Európy |
| Súdny dvor | Súdny dvor Európskej únie |
| EZ | európsky zatykač |
| EDĽP | Európsky dohovor o ľudských právach |
| ESĽP | Európsky súd pre ľudské práva |
| EHP | Európsky hospodársky priestor |
| EVP | európsky vyšetrovací príkaz |
| EJS | Európska justičná sieť |
| Eurojust | Agentúra Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach |
| Europol | Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva |
| Zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO | zatýkací rozkaz vydaný na základe Dohody medzi Európskou úniou a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o vydávacom konaní medzi členskými štátmi Európskej únie a Islandom a Nórskom |
| rámcové rozhodnutie
  o európskom zatykači | rámcové rozhodnutie Rady 2002/584/SVV z 13. júna 2002 o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi |
| Interpol | Medzinárodná organizácia kriminálnej polície |
| VPP | vzájomná právna pomoc |
| štát | 27 členských štátov EÚ, Island a Nórsko |
| ZFEÚ | Zmluva o fungovaní Európskej únie |
| UK | Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska |
| US | Spojené štáty americké |

Charta

Charta základných práv Európskej únie

DVSD

Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda

RE

Rada Európy

Súdny dvor

Súdny dvor Európskej únie

EZ

európsky zatykač

EDĽP

Európsky dohovor o ľudských právach

ESĽP

Európsky súd pre ľudské práva

EHP

Európsky hospodársky priestor

EVP

európsky vyšetrovací príkaz

EJS

Európska justičná sieť

Eurojust

Agentúra Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach

Europol

Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva

Zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO

zatýkací rozkaz vydaný na základe Dohody medzi Európskou úniou a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o vydávacom konaní medzi členskými štátmi Európskej únie a Islandom a Nórskom

rámcové rozhodnutie

o európskom zatykači

rámcové rozhodnutie Rady 2002/584/SVV z 13. júna 2002 o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi

Interpol

Medzinárodná organizácia kriminálnej polície

VPP

vzájomná právna pomoc

štát

27 členských štátov EÚ, Island a Nórsko

ZFEÚ

Zmluva o fungovaní Európskej únie

UK

Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska

US

Spojené štáty americké

Upozornenie

Tieto usmernenia nemajú právne záväzný charakter a ich obsah nie je vyčerpávajúci. Nemajú vplyv na existujúce právne predpisy EÚ ani na ich budúci vývoj. Nemajú vplyv ani na záväzný výklad právnych predpisov EÚ Súdnym dvorom Európskej únie.

ÚVOD

Vydávacie konanie medzi členskými štátmi a tretími štátmi sa riadi predovšetkým viacvrstvovou kombináciou rozličných právnych základov, ktorú tvoria: mnohostranné dohody (napr. dohovory Rady Európy (1)), dvojstranné dohody (uzatvorené Európskou úniou alebo členskými štátmi) a vnútroštátne právne predpisy.

V dohodách o vydávaní sa vo všeobecnosti stanovuje možnosť „výnimky na základe štátnej príslušnosti“, ktorá znamená, že zmluvné strany môžu odmietnuť vydať vlastných štátnych príslušníkov.

Ďalej sa v niektorých dohodách, v ktorých sa stanovuje výnimka na základe štátnej príslušnosti, predpokladá, že zmluvné strany by mali rešpektovať zásadu aut dedere aut judicare (2), aby sa predišlo beztrestnosti ich vlastných štátnych príslušníkov (3). Vo všeobecnosti trestné stíhanie vlastných štátnych príslušníkov štátov môže vychádzať zo zásady aktívnej personality, ktorá sa uplatňuje na trestné činy spáchané štátnymi príslušníkmi mimo územia zmluvnej strany.

V roku 2016 Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) v rozsudku vo veci Petruhhin (4) zaviedol osobitné povinnosti pre členské štáty, ktoré nevydávajú vlastných štátnych príslušníkov, v prípade, že im tretí štát doručí žiadosť o vydanie na účely trestného stíhania občana Európskej únie, ktorý je štátnym príslušníkom iného členského štátu a ktorý si uplatnil právo na voľný pohyb na základe článku 21 ods. 1 (5) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Rozsudok vo veci Petruhhin je prvým prípadom, v ktorom Súdny dvor rozhodol, že členský štát EÚ, ktorému je predložená žiadosť tretieho štátu o vydanie štátneho príslušníka iného členského štátu, je povinný začať konzultačný postup s členským štátom, ktorého je dotknutý občan Európskej únie štátnym príslušníkom (ďalej len „mechanizmus Petruhhin“), čím sa tomuto členskému štátu poskytne príležitosť stíhať svojich občanov prostredníctvom európskeho zatykača. Osobitné povinnosti uložené členským štátom, ktoré nevydávajú vlastných štátnych príslušníkov, sú odôvodnené potrebou zaistiť nediskriminačné zaobchádzanie medzi vlastnými štátnymi príslušníkmi a inými občanmi Európskej únie (6). Povinnosti členských štátov sa podrobnejšie sformulovali v neskoršej judikatúre (7). Súdny dvor navyše rozšíril pôsobnosť mechanizmu Petruhhin aj na Island a Nórsko (8).

Dňa 4. júna 2020 vyzvala Rada predsedníctvo, aby prizvalo Eurojust a Európsku justičnú sieť (ďalej len „EJS“) s cieľom analyzovať, ako sa žiadosti tretích štátov o vydanie občanov EÚ riešia v praxi. Takisto sa zhodli na tom, že predložia v tejto súvislosti návrhy so zreteľom na možné usmernenie EÚ, ktoré má vypracovať Komisia (9).

Na základe tejto požiadavky Eurojust a EJS zverejnili spoločnú správu v novembri 2020 (10). Medzi hlavné výzvy, ktoré sa v správe identifikovali, patrí:

| — | neistota, pokiaľ ide o to, ktorý orgán osloviť v členskom štáte štátnej príslušnosti, ktorý členský štát by mal byť zodpovedný za preklad informácií a znášať súvisiace náklady a/alebo ktorý nástroj justičnej spolupráce je najvhodnejšie použiť na zabezpečenie trestného stíhania v členskom štáte štátnej príslušnosti, |
| --- | --- |

—

neistota, pokiaľ ide o to, ktorý orgán osloviť v členskom štáte štátnej príslušnosti, ktorý členský štát by mal byť zodpovedný za preklad informácií a znášať súvisiace náklady a/alebo ktorý nástroj justičnej spolupráce je najvhodnejšie použiť na zabezpečenie trestného stíhania v členskom štáte štátnej príslušnosti,

| — | rozdielne postupy týkajúce sa rozsahu poskytovaných informácií, lehôt pre odpovede a rozhodnutia a typov posúdení vykonávaných v rámci mechanizmu Petruhhin, |
| --- | --- |

—

rozdielne postupy týkajúce sa rozsahu poskytovaných informácií, lehôt pre odpovede a rozhodnutia a typov posúdení vykonávaných v rámci mechanizmu Petruhhin,

| — | napätie medzi povinnosťami vyplývajúcimi z práva EÚ na jednej strane a povinnosťami vyplývajúcimi z dvojstranných a mnohostranných zmlúv o vydávaní osôb na strane druhej, |
| --- | --- |

—

napätie medzi povinnosťami vyplývajúcimi z práva EÚ na jednej strane a povinnosťami vyplývajúcimi z dvojstranných a mnohostranných zmlúv o vydávaní osôb na strane druhej,

| — | viaceré súbežné kanály, ktoré slúžia na informovanie a prenos informácií, čo často vedie k zdvojeniu úsilia, neistote a nejasnostiam. |
| --- | --- |

—

viaceré súbežné kanály, ktoré slúžia na informovanie a prenos informácií, čo často vedie k zdvojeniu úsilia, neistote a nejasnostiam.

V decembri 2020 potom Rada prijala závery na tému Európsky zatykač a konania o vydaní osôb – súčasné výzvy a ďalší postup (11). V týchto záveroch sa znova potvrdilo, že „[v]zhľadom na rozsudky Súdneho dvora EÚ vo veci Petruhhin a niekoľko nasledujúcich rozsudkov (12) majú členské štáty pri vybavovaní takýchto žiadostí dve povinnosti: na jednej strane povinnosť splniť si existujúce záväzky podľa medzinárodného práva a zamedziť riziku, že dotknutý trestný čin zostane nepotrestaný, a na druhej strane povinnosť členských štátov, ktoré nevydávajú svojich štátnych príslušníkov, chrániť v súlade so zásadami voľného pohybu a nediskriminácie na základe štátnej príslušnosti občanov iných členských štátov čo najúčinnejšie pred opatreniami, ktoré by ich mohli pripraviť o právo voľného pohybu a pobytu v rámci EÚ.“

V správe Eurojustu a EJS sa identifikovali aj ďalšie problémy v súvislosti s vydávaním. V záveroch z roku 2020 Rada zdôraznila, že „[z] praktických skúseností v rozličných členských štátoch vyplýva, že existujú prípady, v rámci ktorých tretie krajiny predkladajú neopodstatnené a neoprávnené žiadosti o vydanie. Rada vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na výsledky analýzy Eurojustu a EJS zvážila, či sú potrebné dodatočné opatrenia, ako napr. návrh na spoločný prístup k riešeniu potenciálne neoprávnených žiadostí tretích krajín o vypátranie a vydanie vrátane politicky motivovaných žiadostí. V tejto súvislosti by sa mali vziať do úvahy najlepšie postupy členských štátov.“

Na účely vypracovania týchto usmernení Komisia uskutočnila konzultácie s členskými štátmi prostredníctvom dotazníka o žiadostiach tretích štátov o vydanie osôb. Komisia takisto zostavila tabuľku dohôd o vydávaní a dohôd o vzájomnej právnej pomoci (ďalej len „VPP“), ktoré členské štáty uzatvorili s tretími štátmi (k dispozícii na webovom sídle EJS). V júni a októbri 2021 sa o zisteniach z dotazníka diskutovalo na špecializovaných zasadnutiach expertov členských štátov. Komisia uskutočnila aj konzultácie s rôznymi zainteresovanými stranami a expertmi vrátane Eurojustu a EJS.

Tieto usmernenia obsahujú súhrn judikatúry Súdneho dvora. Zohľadňujú sa v nich aj nadobudnuté skúsenosti z posledných piatich rokov uplatňovania mechanizmu Petruhhin v celej EÚ, na Islande a v Nórsku.

1.   SÚHRN JUDIKATÚRY SÚDNEHO DVORA

Žiadosti o vydanie sa môžu vystaviť na účely trestného stíhania alebo výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia.

V súvislosti s prvou kategóriou, ktorú predstavujú žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania, Súdny dvor sformuloval takzvanú doktrínu Petruhhin (13).

V súvislosti s druhou kategóriou, ktorú predstavujú žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia, je nateraz jediným referenčným prípadom rozsudok vo veci Raugevicius (14). V súčasnosti na Súdnom dvore prebieha ďalšie konanie vo veci žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody (15).

1.1.   Žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania

Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15
   (16)

Rozsudok vo veci Petruhhin je prvou vecou, v ktorej Súdny dvor rozhodol, že členský štát EÚ, ktorému je doručená žiadosť o vydanie z tretieho štátu v súvislosti so štátnym príslušníkom iného členského štátu, je povinný začať konzultačný postup s členským štátom štátnej príslušnosti daného občana Európskej únie, čím sa tomuto členskému štátu poskytne príležitosť stíhať svojho občana prostredníctvom európskeho zatykača.

Skutková podstata

Vec sa týkala žiadosti o vydanie, ktorú ruské orgány adresovali lotyšským orgánom v súvislosti s pánom Petruhhinom, estónskym občanom, ktorý bol obvinený z trestného činu organizovaného obchodovania s drogami vo veľkom rozsahu. Generálna prokuratúra Lotyšskej republiky povolila jeho vydanie do Ruska. Pán Petruhhin však podal návrh na zrušenie rozhodnutia o vydaní z dôvodu, že podľa Dohody medzi Estónskou republikou, Lotyšskou republikou a Litovskou republikou o právnej pomoci a právnych vzťahoch má v Lotyšsku rovnaké práva ako lotyšskí štátni príslušníci, a to vrátane ochrany pred bezdôvodným vydaním.

Prejudiciálne otázky

Lotyšský najvyšší súd položil Súdnemu dvoru otázku, či sa na účely uplatňovania dohody o vydávaní osôb uzavretej medzi členským štátom a nečlenským štátom (Lotyšskom a Ruskom) má so zreteľom na zásadu nediskriminácie na základe štátnej príslušnosti podľa článku 18 ZFEÚ a práva občanov Únie na voľný pohyb a pobyt podľa článku 21 ods. 1 ZFEÚ na štátnych príslušníkov iného členského štátu vzťahovať pravidlo, ktorým sa dožiadanému členskému štátu zakazuje vydať vlastných štátnych príslušníkov. Lotyšský najvyšší súd takisto položil otázku, či dožiadaný členský štát (konkrétne členský štát, od ktorého nečlenský štát požaduje vydanie štátneho príslušníka iného členského štátu, v tomto prípade Lotyšsko) musí overiť, či vydanie neporušuje práva chránené Chartou základných práv Európskej únie (17) (ďalej len „charta“) (prípadne podľa akých kritérií sa má toto overenie uskutočniť).

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora

Súdny dvor predbežne uviedol, že hoci pravidlá v oblasti vydávania osôb pri neexistencii medzinárodného dohovoru medzi Európskou úniou a dotknutou treťou krajinou patria v zásade do právomoci členských štátov, situácia, o akú ide vo veci samej, stále patrí do rozsahu uplatňovania zmlúv v zmysle článku 18 ZFEÚ, keďže zahŕňa uplatňovanie práva voľne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov stanoveného v článku 21 ZFEÚ.

Členský štát nie je povinný priznať každému občanovi Únie, ktorý sa premiestnil na ich územie, rovnakú ochrana pred vydaním, akú požívajú jeho vlastní štátni príslušníci.

Pri neexistencii pravidiel práva Únie upravujúcich vydávanie osôb medzi členskými štátmi a tretím štátom však treba vykonať všetky existujúce mechanizmy spolupráce a vzájomnej pomoci v trestnoprávnej oblasti podľa práva Únie s cieľom bojovať proti beztrestnosti a zároveň chrániť štátnych príslušníkov Únie pred opatreniami, ktoré by ich mohli zbaviť práva na voľný pohyb. Prvoradá je výmena informácií s členským štátom, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, s cieľom poskytnúť orgánom tohto členského štátu, pokiaľ majú podľa svojho vnútroštátneho práva právomoc stíhať túto osobu za skutky spáchané mimo jeho územia, možnosť vydať európsky zatykač na účely stíhania. Hostiteľský členský štát tým, že spolupracuje s členským štátom, ktorého štátnu príslušnosť má dotknutá osoba, a že uprednostní tento prípadný európsky zatykač pred žiadosťou o vydanie, koná spôsobom, ktorý menej ohrozuje výkon práva na voľný pohyb, pričom zároveň v rámci možností zabraňuje riziku beztrestnosti. Európsky zatykač sa považuje za rovnako účinný ako vydanie, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľa spočívajúceho v zabránení beztrestnosti osoby, ktorá spáchala trestný čin.

Súdny dvor takisto konštatoval, že v prípade, že sa členskému štátu doručí žiadosť tretieho štátu o vydanie štátneho príslušníka iného členského štátu, dožiadaný členský štát musí overiť, či vydanie neporušuje práva stanovené v článku 19 charty (18). Pokiaľ príslušný orgán dožiadaného členského štátu disponuje dôkazmi, ktoré potvrdzujú skutočné riziko neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania s osobami v dožadujúcom treťom štáte, je povinný posúdiť existenciu tohto rizika pri rozhodovaní o žiadosti o vydanie. Na tento účel príslušný orgán dožiadaného členského štátu musí vychádzať z objektívnych, spoľahlivých, presných a náležite aktualizovaných informácií. Tieto informácie môžu vyplývať najmä z medzinárodných súdnych rozhodnutí, ako sú rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva, z rozhodnutí súdov dotknutého nečlenského štátu, ako aj z rozhodnutí, zo správ a z iných dokumentov vypracovaných orgánmi Rady Európy alebo v rámci systému Organizácie Spojených národov.

Uznesenie Súdneho dvora zo 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15
   (19)

V uznesení vo veci Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr Súdny dvor zopakoval odôvodnenie z rozsudku vo veci Petruhhin, že charta sa uplatňuje, ak občan Únie využil svoje právo voľne sa pohybovať v Únii tým, že odišiel z členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, do iného členského štátu. Súdny dvor navyše rozhodol, že žiadosť o vydanie musí dožiadaný členský štát zamietnuť, ak je tento občan vystavený vážnemu riziku, že v prípade vydania bude odsúdený na trest smrti.

Skutková podstata

Pán Adelsmayr vykonával povolanie lekára anesteziológa venujúceho sa aj intenzívnej medicíne počas viacerých rokov od roku 2004. V priebehu februára 2009 jeden z pacientov, ktorého pán Adelsmayr v Spojených arabských emirátoch ošetroval a ktorý trpel vážnym ochorením a niekoľkokrát sa mu zastavila činnosť srdca, zomrel po operácii v dôsledku ďalšej zástavy srdca. Pán Adelsmayr bol obvinený z jeho smrti. Na základe sťažnosti, ktorú podal jeden z lekárov z nemocnice, v ktorej pán Adelsmayr pôsobil, sa uskutočnilo vyšetrovanie. Vyšetrovaním sa dospelo k záveru, že išlo o úmyselné zabitie. V priebehu roka 2011 sa začal v Spojených arabských emirátoch proces, v rámci ktorého prokuratúra požadovala trest smrti pre pána Adelsmayra. V priebehu roka 2012 sa pánovi Adelsmayrovi podarilo zo Spojených arabských emirátov odísť. V neprítomnosti bol odsúdený na doživotný trest odňatia slobody v rámci predbežného konania, ktoré môže kedykoľvek pokračovať a v ktorom mu naďalej hrozí trest smrti.

Proti pánovi Adelsmayrovi sa začalo trestné konanie aj v štáte jeho štátnej príslušnosti, Rakúsku, a to pre rovnaké trestné činy, aké boli uvedené v obžalobe vznesenej proti nemu v Spojených arabských emirátoch. Toto konanie rakúska prokuratúra v roku 2014 zastavila a uviedla, že „žalovanému sa dôveryhodne podarilo sprostredkovať dojem, že v prípade konania začatého v Dubaji pravdepodobne išlo o štvavú kampaň proti jeho osobe“.

Prejudiciálne otázky

Vnútroštátny súd položil Súdnemu dvoru viacero otázok; Súdny dvor však odpovedal len na otázku týkajúcu sa článku 19 ods. 2 a článku 47 charty (20). V tejto otázke sa vnútroštátny súd pýtal, či sa uvedené dva články majú vykladať v tom zmysle, že členský štát Európskej únie je povinný zamietnuť žiadosť nečlenského štátu o vydanie týkajúcu sa občana Únie, ktorý sa zdržiava na území dotknutého členského štátu, pokiaľ trestné konanie, ktoré je základom žiadosti o vydanie, spolu s rozsudkom vydaným v neprítomnosti v nečlenskom štáte nebolo v súlade s minimálnym štandardom medzinárodného práva verejného a nevyhnutnými zásadami verejného poriadku (ordre public) Európskej únie ani s právom na spravodlivé súdne konanie.

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora

Súdny dvor pripomenul, že ustanovenia charty, a najmä jej článok 19, sa majú uplatniť na rozhodnutie členského štátu o vydaní občana Únie v situácii, v ktorej občan využil svoje právo voľne sa pohybovať v Únii. Uviedol, že článok 19 ods. 2 charty sa má vykladať tak, že žiadosť o vydanie pochádzajúca z nečlenského štátu, ktorá sa týka občana Únie, ktorý využíva svoje právo voľne sa pohybovať a ktorý odíde zo svojho členského štátu pôvodu na účely zdržiavania sa na území iného členského štátu, musí uvedený členský štát zamietnuť, ak je tento občan vystavený vážnemu riziku, že v prípade vydania bude odsúdený na trest smrti. Nebolo preto potrebné preskúmať otázku v rozsahu, v akom sa týka článku 47 charty.

Rozsudok Súdneho dvora z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16
   (21)

V rozsudku vo veci Pisciotti Súdny dvor uplatnil odôvodnenie z rozsudku vo veci Petruhhin na situáciu, keď existuje platná dohoda o vydávaní medzi Európskou úniou a tretím štátom, ktorý požaduje vydanie. Súdny dvor uviedol, že členský štát nie je povinný rozšíriť zákaz vydávania vlastných štátnych príslušníkov do Spojených štátov na každého občana EÚ, ktorý cestuje na jeho území. Pred vydaním občana Európskej únie však dožiadaný členský štát musí umožniť členskému štátu, ktorého štátnym príslušníkom je tento občan, aby požiadal o jeho odovzdanie na základe európske zatykača.

Skutková podstata

V roku 2010 vydal súd v Spojených štátoch amerických zatykač na pána Pisciottiho, talianskeho štátneho príslušníka. Pán Pisciotti bol zadržaný v Nemecku počas letu z Nigérie do Talianska pri prestupe na nemeckom letisku. Bol vzatý do predbežnej vydávacej väzby a v roku 2014 nemecký súd vydal súhlas s jeho vydaním. Konzulárne orgány Talianska boli pred odsúhlasením predmetnej žiadosti o vydanie informované o situácii pána Pisciottiho, talianske súdne orgány však nevydali európsky zatykač na túto osobu. Pred vydaním pán Pisciotti tvrdil, že jeho vydanie je v rozpore s právom Únie, pretože článok 16 ods. 2 nemeckej ústavy, v ktorom sa výnimka na základe štátnej príslušnosti obmedzuje na nemeckých štátnych príslušníkov, porušuje všeobecnú zásadu zákazu diskriminácie na základe štátnej príslušnosti.

Prejudiciálne otázky

Vnútroštátny súd sa pýtal, či sa má článok 18 ZFEÚ vykladať v tom zmysle, že bráni tomu, aby dožiadaný členský štát stanovil na základe ústavnej normy rozdielne zaobchádzanie s vlastnými štátnymi príslušníkmi a so štátnymi príslušníkmi iných členských štátov a aby dovoľoval vydávanie štátnych príslušníkov iných členských štátov a súčasne zakazoval vydávanie svojich vlastných štátnych príslušníkov.

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora

Súdny dvor konštatoval, že právo Únie nebráni tomu, aby dožiadaný členský štát (Nemecko) stanovil na základe ústavnej normy rozdielne zaobchádzanie s vlastnými štátnymi príslušníkmi a so štátnymi príslušníkmi iných členských štátov a aby povolil vydanie občana Európskej únie a súčasne zakazoval vydávanie svojich vlastných štátnych príslušníkov, pokiaľ predtým umožnil príslušným orgánom členského štátu, ktorého štátnym príslušníkom je tento občan (Taliansko), aby požiadali o jeho vydanie na základe európskeho zatykača, a pokiaľ tento druhý štát neprijal v tomto smere žiadne opatrenia.

Súdny dvor postupoval rovnako ako pri odôvodnení, ku ktorému dospel v rozsudku vo veci Petruhhin, a uviedol, že sa musí považovať za uplatniteľné aj na medzinárodnú dohodu medzi EÚ a tretím štátom (Dohoda o extradícii medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými (22)), ktorá umožňuje, aby členský štát uplatnil výnimku na základe štátnej príslušnosti, a to buď na základe ustanovení bilaterálnej dohody, alebo na základe pravidiel svojho ústavného práva (napríklad nemeckej ústavy).

Súdny dvor takisto uviedol, že na to, aby sa dosiahol cieľ spočívajúci v zabránení tomu, aby dotknutá osoba zostala nepotrestaná za skutky, ktoré sa jej kladú za vinu v žiadosti o vydanie, je nevyhnutné, aby európsky zatykač vydaný iným členským štátom, než je dožiadaný členský štát, sa týkal prinajmenšom tých istých skutkov a aby mal členský štát štátnej príslušnosti danej osoby podľa svojho vnútroštátneho práva právomoc stíhať túto osobu za takéto skutky spáchané aj mimo svojho štátneho územia.

Rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU
   (23)

V rozsudku vo veci Ruska Federacija Súdny dvor objasnil, že mechanizmus Petruhhin sa uplatňuje mutatis mutandis na žiadosti o vydanie týkajúce sa štátnych príslušníkov štátov Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), s ktorými EÚ uzatvorila dohodu o vydávaní, konkrétne Dohodu medzi Európskou úniou a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o vydávacom konaní medzi členskými štátmi Európskej únie a Islandom a Nórskom (24).

Skutková podstata

V roku 2015 kancelária Medzinárodnej organizácie kriminálnej polície (Interpol) v Moskve vydala oznámenie o vyhlásení medzinárodného pátrania po I.N., ruskom štátnom príslušníkovi, na účely jeho zatknutia. I.N., ktorý medzičasom nadobudol islandské štátne občianstvo, bol na základe tohto oznámenia zatknutý v roku 2019 v Chorvátsku, kde bol na dovolenke. Chorvátskym orgánom bola doručená žiadosť Ruska o jeho vydanie, ktorú chorvátsky súd schválil. V chorvátskom práve je v súvislosti so žiadosťami o vydania zakotvená výnimka na základe štátnej príslušnosti. I.N. podal odvolanie na Najvyšší súd Chorvátskej republiky, v ktorom namietal proti rozhodnutiu, ktorým sa schválilo vydanie.

Prejudiciálna otázka

Najvyšší súd Chorvátskej republiky sa Súdneho dvora v zásade pýtal, či sa mechanizmus Petruhhin uplatňuje aj na situáciu týkajúcu sa osoby, ktorá nie je občanom Európskej únie, ale je štátnym príslušníkom štátu EZVO, ako je Island, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“).

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora

Súdny dvor sa predbežne zaoberal otázkou, či situácia štátneho príslušníka štátu EZVO, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o EHP, patrí do rozsahu pôsobnosti práva Únie. Pripomenul, že články 18 a 21 ZFEÚ sa nevzťahujú na štátnych príslušníkov tretích štátov. Súdny dvor však bol toho názoru, že článok 36 Dohody o EHP, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou práva Únie, zaručuje slobodu poskytovania služieb spôsobom, ktorý je v zásade identický s článkom 56 ZFEÚ, a to vrátane práva príjemcov služieb cestovať do iného štátu, aby tam mohli služby využiť. Na základe toho sa situácia I.N., ktorý cestoval do Chorvátska, aby tam strávil dovolenku, a teda využíval služby týkajúce sa cestovného ruchu, musela považovať za situáciu, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti práva EÚ.

Súdny dvor navyše konštatoval, že Island udržuje s Európskou úniou privilegované vzťahy prekračujúce rámec hospodárskej a obchodnej spolupráce. Vykonáva a uplatňuje totiž schengenské acquis, zúčastňuje sa na spoločnom európskom azylovom systéme a uzavrel s Úniou dohodu o vydávacom konaní.

Ako sa už uvádza v rozsudku vo veci Petruhhin, pokiaľ ide o žiadosť o vydanie, dožiadaný členský štát musí v súlade s článkom 19 ods. 2 charty prvom rade overiť, či v prípade vydania dotknutej osobe nehrozí riziko, že bude vystavená trestu smrti, mučeniu alebo inému neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestu. Na účely tohto overenia musí dožiadaný štát vychádzať z objektívnych, spoľahlivých, presných a náležite aktualizovaných informácií. V súvislosti s týmto overením Súdny dvor dodal, že osobitne závažnú skutočnosť predstavuje to, že dotknutej osobe bol pred nadobudnutím štátnej príslušnosti štátu EZVO udelený týmto štátom azyl práve z dôvodu trestného konania, ktoré predstavuje základ žiadosti o vydanie.

Pred zvážením vykonania žiadosti o vydanie je dožiadaný členský štát v každom prípade povinný informovať daný štát EZVO a prípadne mu odovzdať, pokiaľ o to požiada, tohto štátneho príslušníka, v súlade s ustanoveniami dohody o vydávaní, pokiaľ má daný štát EZVO podľa svojho vnútroštátneho práva právomoc stíhať tohto štátneho príslušníka za skutky spáchané mimo jeho štátneho územia.

Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19
   (25)

V rozhodnutí vo veci C-398/19, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, Súdny dvor ďalej spresnil požiadavky mechanizmu spolupráce, ktoré boli sformulované v rozsudku vo veci Petruhhin. Súdny dvor uviedol, že občan Únie môže byť vydaný do tretieho štátu len po konzultácii s členským štátom, ktorého je tento občan štátnym príslušníkom. V rámci tejto konzultácie musí členský štát, od ktorého sa požaduje vydanie, informovať členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, o všetkých právnych a skutkových okolnostiach oznámených v žiadosti o vydanie, pričom sa tomuto druhému členskému štátu musí poskytnúť primeraná lehota na vydanie európskeho zatykača v súvislosti s daným občanom. Navyše v prípade, že členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, neprijme formálne rozhodnutie o vydaní európskeho zatykača, dožiadaný členský štát nie je povinný odmietnuť vydanie občana Únie, ktorý je štátnym príslušníkom iného členského štátu, a sám voči nemu začať trestné stíhanie za trestné činy spáchané v treťom štáte.

Skutková podstata

Ukrajina požiadala Nemecko o vydanie ukrajinského štátneho príslušníka, ktorý sa v roku 2012 presťahoval do Nemecka. Dotknutá osoba, BY, získala rumunskú štátnu príslušnosť v roku 2014 z dôvodu, že je potomkom rumunských štátnych príslušníkov. Nikdy v Rumunsku nemala bydlisko. V roku 2016 vydal na túto osobu ukrajinský trestný súd zatykač z dôvodu sprenevery finančných prostriedkov v roku 2010 a 2011. Po doručení žiadosti o vydanie bol BY zadržaný v Nemecku. So zreteľom na uplatnenie mechanizmu Petruhhin sa nemecké orgány obrátili na rumunské ministerstvo spravodlivosti a položili mu otázku, či rumunské orgány zamýšľajú samy viesť trestné stíhanie voči BY. Rumunské orgány informovali nemecké orgány, že na to, aby mohli vydať európsky zatykač, sú potrebné dostatočné dôkazy o spáchaní trestných činov v zahraničí. Rumunské orgány navyše požiadali Generálnu prokuratúru v Berlíne o predloženie dokumentov a kópií dôkazov z Ukrajiny. Keďže rumunské súdne orgány formálne nerozhodli o prípadnom vydaní európskeho zatykača, nemecký vnútroštátny súd predložil tri prejudiciálne otázky v súvislosti s výkladom článkov 18 a 21 ZFEÚ a uplatňovaním mechanizmu Petruhhin.

Prejudiciálne otázky

Vnútroštátny súd sa pýtal:

| — | či sa práva vyplývajúce z občianstva Únie (články 18 a 21 ZFEÚ) uplatňujú na situáciu, keď dotknutá osoba premiestnila centrum svojich záujmov do dožiadaného členského štátu v čase, keď ešte nebola občanom Únie, |
| --- | --- |

—

či sa práva vyplývajúce z občianstva Únie (články 18 a 21 ZFEÚ) uplatňujú na situáciu, keď dotknutá osoba premiestnila centrum svojich záujmov do dožiadaného členského štátu v čase, keď ešte nebola občanom Únie,

| — | či členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, alebo dožiadaný členský štát je povinný požiadať dožadujúci tretí štát o poskytnutie dokumentov zo spisu, aby mohol preskúmať možnosť viesť sám trestné stíhanie, |
| --- | --- |

—

či členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, alebo dožiadaný členský štát je povinný požiadať dožadujúci tretí štát o poskytnutie dokumentov zo spisu, aby mohol preskúmať možnosť viesť sám trestné stíhanie,

| — | či dožiadaný členský štát je na základe rozsudku vo veci Petruhhin povinný odmietnuť vydanie a sám viesť trestné stíhanie, ak mu to za určitých podmienok umožňuje jeho vnútroštátne právo. |
| --- | --- |

—

či dožiadaný členský štát je na základe rozsudku vo veci Petruhhin povinný odmietnuť vydanie a sám viesť trestné stíhanie, ak mu to za určitých podmienok umožňuje jeho vnútroštátne právo.

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora Európskej únie

V súvislosti s prvou otázkou o uplatniteľnosti článkov 18 a 21 ZFEÚ Súdny dvor konštatoval, že skutočnosť, že osoba získala štátnu príslušnosť členského štátu EÚ a tým aj postavenie občana Únie v čase, keď sa už zdržiavala v inom členskom štáte, nemôže vyvrátiť úvahu, podľa ktorej táto osoba má z dôvodu svojho postavenia občana Únie právo odvolávať sa na článok 21 ods. 1 ZFEÚ a patrí do pôsobnosti zmlúv v zmysle článku 18 ZFEÚ, ktorý obsahuje zásadu zákazu diskriminácie na základe štátnej príslušnosti. Súdny dvor uviedol, že rovnaké odôvodnenie sa uplatňuje, keď občan Únie, o ktorého vydanie sa žiada, je zároveň štátnym príslušníkom tretieho štátu, ktorý požaduje vydanie: dvojité štátne občianstvo nemôže totiž zbaviť dotknutú osobu slobôd, ktoré jej ako štátnemu príslušníkovi niektorého z členských štátov vyplývajú z práva Únie.

V súvislosti s druhou otázkou Súdny dvor zopakoval smerovanie výkladu svojej predchádzajúcej judikatúry, pričom zdôraznil, že dožiadaný členský štát má povinnosť informovať členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, aby sa justičnému orgánu tohto druhého členského štátu umožnilo domáhať sa vydania dotknutej osoby prostredníctvom európskeho zatykača. Pokiaľ ide o podrobnosti požadovanej výmeny informácií, Súdny dvor skonštatoval, že:

| — | dožiadaný členský štát musí informovať príslušné orgány členského štátu, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, nielen o existencii žiadosti o vydanie, ale aj o všetkých právnych a skutkových okolnostiach, ktoré oznámil tretí štát požadujúci vydanie v rámci tejto žiadosti o vydanie, |
| --- | --- |

—

dožiadaný členský štát musí informovať príslušné orgány členského štátu, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, nielen o existencii žiadosti o vydanie, ale aj o všetkých právnych a skutkových okolnostiach, ktoré oznámil tretí štát požadujúci vydanie v rámci tejto žiadosti o vydanie,

| — | príslušné orgány členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, sú povinné rešpektovať dôvernosť takýchto informácií, pokiaľ ju vyžaduje uvedený tretí štát, |
| --- | --- |

—

príslušné orgány členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, sú povinné rešpektovať dôvernosť takýchto informácií, pokiaľ ju vyžaduje uvedený tretí štát,

| — | dožiadaný členský štát musí zaistiť, aby boli príslušné orgány členského štátu, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, informované o každej zmene situácie, v ktorej sa nachádza vyžiadaná osoba, ktorá je relevantná na účely prípadného vydania európskeho zatykača voči tejto osobe, |
| --- | --- |

—

dožiadaný členský štát musí zaistiť, aby boli príslušné orgány členského štátu, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, informované o každej zmene situácie, v ktorej sa nachádza vyžiadaná osoba, ktorá je relevantná na účely prípadného vydania európskeho zatykača voči tejto osobe,

| — | ani dožiadaný členský štát, ani členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, nemá povinnosť žiadať tretí štát o odovzdanie trestného spisu. |
| --- | --- |

—

ani dožiadaný členský štát, ani členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, nemá povinnosť žiadať tretí štát o odovzdanie trestného spisu.

| — | dožiadanému členskému štátu prináleží, aby stanovil primeranú lehotu, po uplynutí ktorej sa v prípade, že členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, nevydal európsky zatykač, môže pristúpiť k vydaniu tejto osoby, |
| --- | --- |

—

dožiadanému členskému štátu prináleží, aby stanovil primeranú lehotu, po uplynutí ktorej sa v prípade, že členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, nevydal európsky zatykač, môže pristúpiť k vydaniu tejto osoby,

| — | dožiadaný členský štát môže túto osobu vydať bez toho, aby bol povinný čakať dlhšie, než je primerané, na to, že členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, sa na základe formálneho rozhodnutia vzdá práva na vydanie európskeho zatykača. |
| --- | --- |

—

dožiadaný členský štát môže túto osobu vydať bez toho, aby bol povinný čakať dlhšie, než je primerané, na to, že členský štát, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, sa na základe formálneho rozhodnutia vzdá práva na vydanie európskeho zatykača.

A napokon v odpovedi na tretiu otázku Súdny dvor uviedol, že na základe práva Únie dožiadaný členský štát nie je povinný odmietnuť vydanie dotknutého občana Únie a sám voči nemu začať trestné stíhanie za skutky spáchané v treťom štáte, ak to vnútroštátne právo dožiadaného členského štátu umožňuje. Takáto povinnosť by prekračovala medze, ktoré môže právo Únie stanoviť na výkon voľnej úvahy, ktorú má tento členský štát, pokiaľ ide o rozhodnutie o tom, či vykonať trestné stíhanie.

Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 2021, WS, C-505/19
   (26)

V schengenskom priestore a v Európskej únii môže zásada ne bis in idem brániť zadržaniu osoby, ktorej sa týka obežník Interpolu. Je tomu tak, ak sa príslušné orgány dozvedia o tom, že v štáte, ktorý je zmluvnou stranou Schengenskej dohody alebo členským štátom, bolo prijaté právoplatné súdne rozhodnutie, v ktorom sa konštatuje uplatnenie tejto zásady.

Skutková podstata

Interpol vydal v roku 2012 na žiadosť Spojených štátov amerických na základe zatýkacieho rozkazu vydaného orgánmi tejto krajiny červený obežník týkajúci sa WS, nemeckého štátneho príslušníka, na účely jeho prípadného vydania. Po zistení miesta pobytu osoby, ktorej sa týka tento obežník, v členskom štáte Interpolu by tento štát v zásade mohol uvedenú osobu dočasne zadržať alebo monitorovať, resp. obmedziť jej pohyb.

Nemecko však viedlo voči WS vyšetrovanie, ktoré sa prinajmenšom čiastočne týkalo tých istých skutkov, ktorých sa týkal uvedený červený obežník, a to ešte pred jeho vydaním. Toto vyšetrovanie bolo definitívne zastavené v roku 2010 po tom, ako WS zaplatil určitú sumu v rámci osobitného konania o urovnaní vymedzeného v nemeckom trestnom práve. Nemecký spolkový úrad kriminálnej polície následne informoval Interpol o tom, že vzhľadom na predchádzajúce konanie sa podľa jeho názoru na daný prípad vzťahuje zásada ne bis in idem. Táto zásada, ktorá je zakotvená v článku 54 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda (ďalej len „DVSD“) (27), ako aj v článku 50 charty okrem iného zakazuje, aby bola osoba trestne stíhaná za ten istý skutok, na základe ktorého už bola právoplatne odsúdená.

V roku 2017 WS podal na Správnom súde Wiesbaden žalobu proti Nemecku, v ktorej požadoval, aby sa Nemecku uložila povinnosť prijať opatrenia potrebné na odstránenie uvedeného červeného obežníka. V tejto súvislosti WS vychádzal nielen z porušenia zásady ne bis in idem, ale aj z porušenia svojho práva na voľný pohyb, ktoré je zaručené článkom 21 ZFEÚ, keďže nemohol cestovať do žiadneho štátu, ktorý je zmluvnou stranou Schengenského dohovoru, ani do žiadneho členského štátu bez hrozby zatknutia.

Prejudiciálna otázka

Vnútroštátny súd položil Súdnemu dvoru viacero otázok. Hlavnou otázkou, ktorá je relevantná v súvislosti s vydaním po zverejnení červeného obežníka, je to, či sa musí článok 54 (28) DVSD a článok 21 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 50 (29) charty vykladať v tom zmysle, že bránia tomu, aby orgány zmluvného štátu Schengenského dohovoru alebo členského štátu dočasne zadržali osobu, ktorej sa týka červený obežník vydaný Interpolom, na žiadosť tretieho štátu, ak voči tejto osobe jednak už bolo v členskom štáte vedené trestné stíhanie, ktoré prokurátor zastavil po tom, čo dotknutá osoba splnila určité podmienky, a jednak orgány tohto členského štátu informovali Interpol o tom, že podľa ich názoru sa toto konanie týka rovnakých skutkov, aké sú uvedené v červenom obežníku.

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora Európskej únie

Súdny dvor konštatoval, že zásada ne bis in idem sa uplatňuje v situácii, keď bolo prijaté rozhodnutie, ktorým bolo s konečnou platnosťou zastavené trestné konanie za predpokladu, že dotknutá osoba splní určité podmienky, napríklad zaplatí určitú peňažnú sumu stanovenú prokurátorom.

Článok 54 DVSD, článok 50 charty a článok 21 ods. 1 ZFEÚ však nebránia dočasnému zadržaniu osoby, ktorej sa týka červený obežník Interpolu, pokiaľ sa nepreukázalo, že daná osoba bola právoplatne odsúdená členským štátom Schengenskej dohody alebo členským štátom za rovnaké skutky, na základe ktorých je zverejnený červený obežník, a že sa teda uplatňuje zásada ne bis in idem.

Pokiaľ naďalej existuje pochybnosť o uplatniteľnosti zásady ne bis in idem, dočasné zadržanie môže predstavovať nevyhnutnú etapu na vykonanie potrebného overenia a na to, aby sa zároveň zabránilo riziku, že dotknutá osoba ujde. Toto opatrenie preto môže byť odôvodnené legitímnym cieľom zabrániť riziku beztrestnosti dotknutej osoby, „pokiaľ je nevyhnutné na účely tohto overenia“ (30). Naopak, len čo sa právoplatným súdnym rozhodnutím konštatuje uplatniteľnosť zásady ne bis in idem, dočasnému zadržaniu uvedenej osoby zo strany týchto orgánov, prípadne ďalšiemu trvaniu tohto zadržania, bráni vzájomná dôvera medzi zmluvnými štátmi DVSD, ako aj právo na voľný pohyb. Členské štáty a zmluvné štáty DVSD musia zabezpečiť dostupnosť opravných prostriedkov, ktoré dotknutej osobe umožnia získať právoplatné súdne rozhodnutie konštatujúce uplatňovanie zásady ne bis in idem.

1.2.   Žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia

Rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17
   (31)

Vo veci Raugevicius sa Súdny dvor zaoberal žiadosťou o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody. Súdny dvor postupoval do určitej miery v súlade s odôvodnením uvedeným v judikatúre vo veci Petruhhin, dospel však k odlišnému výsledku. Bolo to nevyhnutné, keďže v prípade vecí týkajúcich sa vydania na účely výkonu trestu odňatia slobody môžu vzniknúť problémy pri uplatňovaní zásady ne bis in idem, ak by sa mal uplatniť mechanizmus Petruhhin (32). Súdny dvor však zohľadnil, že vo vnútroštátnom, resp. v medzinárodnom práve existujú mechanizmy, ktoré umožňujú, aby vyžiadané osoby vykonali svoj trest predovšetkým v členskom štáte, ktorého sú štátnymi príslušníkmi. Právny rámec pre takúto možnosť poskytuje napríklad Dohovor Rady Európy o odovzdávaní odsúdených osôb z roku 1983 (33).

Skutková podstata

Pán Raugevicius je litovský a ruský štátny príslušník, ktorý sa presťahoval do Fínska a niekoľko rokov tam žil. Je otcom dvoch detí, ktoré žijú vo Fínsku a majú fínske štátne občianstvo. V roku 2011 po odsúdení v Rusku vydali ruské orgány medzinárodný zatykač na účely výkonu uloženého trestu odňatia slobody. Fínske ministerstvo spravodlivosti požiadalo Najvyšší súd Fínska o stanovisko v súvislosti s rozhodnutím o žiadosti o vydanie. Najvyšší súd mal pochybnosti o tom, či by sa mal uplatniť rozsudok vo veci Petruhhin, a preto sa rozhodol adresovať Súdnemu dvoru návrh na začatie prejudiciálneho konania.

V príslušných fínskych právnych predpisoch (fínska ústava) sa stanovuje, že trest odňatia slobody je možné vykonať vo Fínsku, ak je odsúdená osoba fínskym štátnym príslušníkom alebo cudzím štátnym príslušníkom s trvalým pobytom vo Fínsku a pokiaľ s tým odsúdená osoba súhlasí.

Prejudiciálne otázky

V prvej otázke sa Najvyšší súd Fínska v zásade pýtal, či treba vnútroštátne predpisy upravujúce vydávanie osôb za trestný čin, pokiaľ ide o voľný pohyb štátnych príslušníkov iného členského štátu, hodnotiť rovnakým spôsobom bez ohľadu na to, či sa žiadosť o vydanie tretieho štátu predloží na účely výkonu trestu alebo na účely trestného stíhania, ako v rozsudku vo veci Petruhhin. V druhej otázke sa pýtal, ako treba reagovať na žiadosť o vydanie osoby, ak bola oznámená členskému štátu, ktorého je daná osoba štátnym príslušníkom, avšak tento štát pre právne prekážky neprijme žiadne opatrenia vo vzťahu k svojim štátnym príslušníkom.

Odôvodnenie a odpoveď Súdneho dvora

Súdny dvor analogicky uplatnil odôvodnenie rozsudku vo veci Petruhhin tým, že uviedol, že štátny príslušník členského štátu, ktorý sa presťahoval do iného členského štátu, využil svoje právo na voľný pohyb v rámci Únie, a preto jeho situácia patrí do pôsobnosti článku 18 ZFEÚ. Dvojité občianstvo členského štátu a tretieho štátu nemôže zbaviť dotknutú osobu slobôd, ktoré jej plynú z práva Únie ako štátnemu príslušníkovi členského štátu

Vnútroštátny predpis, ktorý zakazuje len vydávanie vlastných štátnych príslušníkov, zavádza rozdielne zaobchádzanie medzi nimi a štátnymi príslušníkmi iných členských štátov a vedie k obmedzeniu slobody pohybu v zmysle článku 21 ZFEÚ: takéto obmedzenie musí byť nevyhnutné a primerané legitímnemu cieľu, ktorým je zabránenie beztrestnosti štátnych príslušníkov iných členských štátov, ako je dožiadaný členský štát, pričom by nemali byť dostupné menej obmedzujúce opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa a je potrebné zohľadniť všetky skutkové a právne okolnosti veci.

Súdny dvor však potvrdil, že v prípadoch žiadostí o vydanie na účely výkonu trestu nemožno rozpor so zásadou nediskriminácie vyriešiť tak, že sa členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, poskytne možnosť uplatniť si právomoc nanovo stíhať dotknutú osobu, keďže začatie nového trestného stíhania voči osobe, ktorá už bola stíhaná a odsúdená, môže byť v rozpore so zásadou ne bis in idem. S cieľom zabrániť beztrestnosti osôb v takýchto situáciách sa Súdny dvor odvolal na ďalšie mechanizmy vo vnútroštátnom, resp. v medzinárodnom práve, ktoré umožňujú, aby tieto osoby vykonali svoj trest napríklad vo svojom štáte pôvodu, čím sa zvyšujú ich šance na sociálnu reintegráciu po vykonaní trestu.

V tejto súvislosti Súdny dvor podotkol, že v článku 3 fínskeho zákona o medzinárodnej spolupráci sa cudzincom s trvalým pobytom vo Fínsku poskytuje možnosť vykonať trest odňatia slobody, ktorý bol uložený tretím štátom, vo Fínsku za predpokladu, že s tým súhlasí dotknutá osoba aj tretí štát. Súdny dvor preto poznamenal že pán Raugevicius by mohol vo Fínsku vykonať trest, na ktorý bol odsúdený v Rusku, za predpokladu, že Rusko, rovnako ako aj sám pán Raugevicius s tým budú súhlasiť.

Súdny dvor konštatoval, že štátni príslušníci dožiadaného členského štátu na jednej strane a štátni príslušníci iných členských štátov, ktorí majú trvalý pobyt v dožiadanom členskom štáte a preukázali určitý stupeň integrácie do spoločnosti tohto členského štátu, na druhej strane sa nachádzajú v porovnateľnej situácii. Orgánom dožiadaného štátu prislúcha určiť, či existuje takéto prepojenie medzi štátnymi príslušníkmi iných členských štátov a dožiadaným členským štátom. Ak sa takéto prepojenie preukáže, na základe článkov 18 a 21 ZFEÚ sa vyžaduje, aby štátnych príslušníci iných členských štátov mohli vykonať svoj trest na území dožiadaného členského štátu za rovnakých podmienok ako štátni príslušníci dožiadaného členského štátu.

Súdny dvor preto dospel k záveru, že články 18 a 21 ZFEÚ sa majú vykladať v tom zmysle, že v prípade žiadosti tretieho štátu o vydanie občana Európskej únie, ktorý využil svoje právo na voľný pohyb, na účely výkonu trestu odňatia slobody, a nie trestného stíhania, dožiadaný členský štát, ktorého vnútroštátne právo zakazuje vydávanie vlastných štátnych príslušníkov na účely výkonu trestu a stanovuje možnosť vykonať takýto trest uložený v zahraničí na svojom území, je povinný zabezpečiť pre občana Únie, ktorý má trvalé bydlisko na jeho území, rovnaké zaobchádzanie, ako priznáva v oblasti vydávania vlastným štátnym príslušníkom.

C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München [ešte nerozhodnutá vec]

Skutková podstata

Vec vychádza zo žiadosti o vydanie S.M. na účely vykonania trestu odňatia slobody, ktorú Bosna a Hercegovina adresovala Nemecku. Osoba, ktorej vydanie sa požaduje, je občanom Srbska, Bosny a Hercegoviny a Chorvátska, ktorý od polovice roka 2017 žil v Nemecku so svojou manželkou a od mája 2020 v Nemecku pracoval. Generalstaatsanwaltschaft München (Mníchovská prokuratúra) so zreteľom na rozsudok vo veci Raugevicius požadovala, aby sa konštatovalo, že je neprípustné vydanie osoby, na ktorú sa vzťahuje žiadosť o vydanie.

Prejudiciálna otázka

So zreteľom na žiadosť prokuratúry sa vnútroštátny nemecký súd rozhodol položiť otázku Súdnemu dvoru, či zásady, ktorými sa riadi uplatňovanie článkov 18 a 21 ZFEÚ, vyplývajúce z rozsudku Súdneho dvora vo veci Raugevicius, vyžadujú, aby bola zamietnutá žiadosť tretieho štátu o vydanie občana Únie na výkon trestu opierajúca sa o Európsky dohovor o vydávaní z 13. decembra 1957 (34) aj v prípade, ak dožiadaný členský štát je podľa tohto dohovoru povinný na základe medzinárodného práva vydať občana Únie, keďže vymedzil pojem „občania“ podľa článku 6 ods. 1 písm. b) dohovoru tak, že sú doň zahrnutí len jeho vlastní štátni príslušníci, a nie aj iní občania Únie (35).

2.   USMERNENIA UPLATNITEĽNÉ V PRÍPADE, KEĎ ŠTÁTY UPLATŇUJÚ VÝNIMKU NA ZÁKLADE ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI

2.1.   Žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania

2.1.1.   
  Rozsah pôsobnosti mechanizmu Petruhhin

a)   Vecná pôsobnosť: kedy sa uplatňuje mechanizmus Petruhhin?

Mechanizmus Petruhhin (oznamovanie) sa musí aktivovať v prípadoch, keď:

| — | sa vystaví žiadosť o vydanie na účely trestného stíhania
  a |
| --- | --- |

—

sa vystaví žiadosť o vydanie na účely trestného stíhania

a

| — | dožiadaný štát uplatňuje výnimku na základe štátnej príslušnosti len na vlastných štátnych príslušníkov, čo vedie k potenciálnej diskriminácii medzi vlastnými štátnymi príslušníkmi a štátnymi príslušníkmi iných štátov, ktorí si uplatnili právo na voľný pohyb (pozri Príloha 2 – prehľad vnútroštátnych systémov). |
| --- | --- |

—

dožiadaný štát uplatňuje výnimku na základe štátnej príslušnosti len na vlastných štátnych príslušníkov, čo vedie k potenciálnej diskriminácii medzi vlastnými štátnymi príslušníkmi a štátnymi príslušníkmi iných štátov, ktorí si uplatnili právo na voľný pohyb (pozri Príloha 2 – prehľad vnútroštátnych systémov).

Mechanizmus Petruhhin sa uplatňuje na všetky žiadosti o vydania, a to buď na základe:

| — | Dohody o extradícii medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými (36), |
| --- | --- |

—

Dohody o extradícii medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými (36),

| — | Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (37) (ďalej len „Dohoda o obchode a spolupráci“), ktorej súčasťou sú ustanovenia odzrkadľujúce mechanizmus Petruhhin (38), |
| --- | --- |

—

Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (37) (ďalej len „Dohoda o obchode a spolupráci“), ktorej súčasťou sú ustanovenia odzrkadľujúce mechanizmus Petruhhin (38),

| — | mnohostranných dohôd uzatvorených štátmi, |
| --- | --- |

—

mnohostranných dohôd uzatvorených štátmi,

| — | dvojstranných dohôd uzatvorených štátmi, alebo |
| --- | --- |

—

dvojstranných dohôd uzatvorených štátmi, alebo

| — | vnútroštátneho práva. |
| --- | --- |

—

vnútroštátneho práva.

b)   Osobný rozsah pôsobnosti: na koho sa vzťahuje mechanizmus Petruhhin?

Mechanizmus Petruhhin sa vzťahuje na štátnych príslušníkov 27 členských štátov EÚ, ktorí sa nachádzajú na území iného členského štátu a uplatnili si právo na voľný pohyb. Vzťahuje sa aj na štátnych príslušníkov, ktorí majú aj štátnu príslušnosť tretieho štátu, ktorý požaduje ich vydanie. Súdny dvor objasnil, že dvojité štátne občianstvo nemôže zbaviť dotknutú osobu slobôd, ktoré jej ako štátnemu príslušníkovi niektorého z členských štátov vyplývajú z práva Únie (39). Navyše nie je relevantné, kedy osoba nadobudla štátnu príslušnosť členského štátu (40).

Súdny dvor objasnil, že mechanizmus Petruhhin sa vzťahuje aj na štátnych príslušníkov členského štátu EZVO, ktorý je zmluvnou stranou Dohody o EHP a s ktorým Európska únia uzatvorila dohodu o vydávaní (Island a Nórsko) (41). Články 18 a 21 ZFEÚ sa nevzťahujú na štátnych príslušníkov tretích štátov. Súdny dvor však bol toho názoru, že článok 4 Dohody o EHP (42) v spojení s článkom 36 Dohody o EHP (43), ktorá je neoddeliteľnou súčasťou práva Únie, zaručujú slobodu poskytovania služieb spôsobom, ktorý je identický s článkom 56 ZFEÚ, a to vrátane práva príjemcov služieb cestovať do iného štátu, aby tam mohli služby využiť (44).

Súdny dvor ďalej potvrdil, že právo na voľný pohyb podľa článku 21 ods. 1 ZFEÚ/článku 36 Dohody o EHP sa uplatňuje aj na osobu, ktorá len prechádza letiskom (45) alebo využíva služby ako turista (46) v inom štáte.

c)   Územná pôsobnosť: ktoré orgány sú povinné riadiť sa mechanizmom Petruhhin?

Mechanizmom Petruhhin sa musia riadiť vnútroštátne orgány 27 členských štátov EÚ, Islandu a Nórska pri uplatňovaní výnimky na základe štátnej príslušnosti.

2.1.2.   
  Postup, ktorý musia dodržať príslušné orgány, keď sa uplatňuje výnimka na základe štátnej príslušnosti

a)   Povinnosti dožiadaného štátu

Na základe článkov 18 a 21 ZFEÚ/článku 4 Dohody o EHP v spojení s článkom 36 Dohody o EHP sa nevyžaduje zavedenie absolútnej rovnosti medzi vlastnými štátnymi príslušníkmi a štátnymi príslušníkmi iných štátov, pokiaľ ide o ochranu pred vydaním do tretích štátov. Na základe týchto článkov sa však vyžaduje, aby štáty, ktoré umožňujú rozdielne zaobchádzanie z hľadiska vydávania vlastných štátnych príslušníkov v porovnaní so štátnymi príslušníkmi iných štátov, pred povolením vydania overili, či legitímny cieľ vydania, ktorým je zabrániť beztrestnosti, možno dosiahnuť opatrením, ktoré by menej obmedzovalo výkon práva na voľný pohyb, pričom by bolo rovnako účinné (47).

V prípade žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania je dožiadaný štát povinný uskutočniť konzultácie so štátom, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, aby tomuto štátu poskytol príležitosť na vydanie európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO, čo by sa považovalo za rovnako účinné, avšak menej obmedzujúce opatrenie.

Dožiadaný členský štát však nie je povinný odmietnuť vydanie občana Únie, ktorý je štátnym príslušníkom iného členského štátu alebo Islandu či Nórska, a stíhať ho za skutky spáchané v treťom štáte, ak to vnútroštátne právo dožiadaného členského štátu umožňuje (48). Takáto povinnosť by prekračovala medze, ktoré môže právo Únie stanoviť na výkon voľnej úvahy, ktorú má tento štát, pokiaľ ide o rozhodnutie o tom, či viesť trestné stíhanie.

b)   Začatie konzultačného postupu

Dožiadaný štát je povinný oznámiť štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, že sa posudzuje žiadosť o vydanie.

Pokiaľ ide o čas takéhoto oznámenia, navrhuje sa, aby dožiadaný štát pri najbližšej príležitosti oznámil štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, že mu bola adresovaná žiadosť o vydanie alebo že sa takáto žiadosť posudzuje. Môže k tomu dôjsť už vtedy, keď je osoba dočasne zadržaná, ak sú k dispozícii dostatočné informácie z červeného obežníka Interpolu, a/alebo neskôr, keď sa dožiadanému štátu doručí žiadosť o vydanie.

c)   Typ informácií, ktoré sa majú poskytnúť štátu (štátom), ktorého (ktorých) je dotknutá osoba štátnym príslušníkom

Orgány dožiadaného štátu by mali informovať koordinačné stredisko (49) štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, prinajmenšom o:

| — | existencii žiadosti o vydanie, ktorá sa týka dotknutej osoby, a |
| --- | --- |

—

existencii žiadosti o vydanie, ktorá sa týka dotknutej osoby, a

| — | všetkých právnych a skutkových okolnostiach, ktoré oznámil tretí štát požadujúci vydanie v rámci danej žiadosti o vydanie (50) (pozri Príloha 3 – vzorový dokument). |
| --- | --- |

—

všetkých právnych a skutkových okolnostiach, ktoré oznámil tretí štát požadujúci vydanie v rámci danej žiadosti o vydanie (50) (pozri Príloha 3 – vzorový dokument).

Navyše by orgány dožiadaného členského štátu mali zaistiť, aby boli orgány členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, informované o každej zmene situácie, v ktorej sa nachádza vyžiadaná osoba, ktorá môže byť relevantná na účely prípadného vydania európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO voči tejto osobe (51) (pozri Príloha 4 – vzorový dokument).

d)   Vzťahy s dožadujúcim tretím štátom a dôvernosť

Ani dožiadaný štát, ani štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, nemá podľa práva Únie povinnosť žiadať tretí štát, ktorý požaduje vydanie, o odovzdanie trestného spisu (52). Ak by totiž dožiadaný štát alebo štát, ktorého je vyžiadaná osoba štátnym príslušníkom, bol povinný požiadať tretí štát, ktorý požaduje vydanie, o odovzdanie trestného spisu, vydávacie konanie by mohlo byť výrazne komplikovanejšie a jeho dĺžka by sa mohla podstatne predĺžiť, čo by v konečnom dôsledku mohlo ohroziť cieľ spočívajúci v zabránení beztrestnosti v súvislosti s trestnými činmi (53). Dlhé konanie by navyše mohlo byť aj na ujmu vyžiadanej osoby, najmä ak je držaná vo väzbe.

Orgány štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, sú povinné rešpektovať dôvernosť takýchto informácií, pokiaľ ju vyžaduje dožadujúci tretí štát. Navyše je potrebné zaistiť, aby bol dožadujúci tretí štát v tomto ohľade riadne informovaný (54).

Štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, však môže uplatniť akýkoľvek mechanizmus spolupráce a/alebo vzájomnej pomoci s cieľom získať dôkazy od dožiadaného štátu [napríklad vydanie európskeho vyšetrovacieho príkazu (ďalej len „EVP“) (55)].

e)   Povinnosti štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom

Po oznámení by príslušné orgány štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, mali posúdiť, či je vhodné vydať európsky zatykač/zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO týkajúci sa rovnakých trestných činov, z akých je dotknutá osoba obvinená v žiadosti o vydanie, pokiaľ majú podľa svojho vnútroštátneho práva právomoc stíhať túto osobu za trestné činy spáchané mimo územia štátu.

2.1.3.   
  Lehota na odpoveď na oznámenie

Dožiadaný štát by mal štátu (štátom), ktorého (ktorých) je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, stanoviť primeranú lehotu na predloženie odpovede. Dožiadaný štát má priestor na voľnú úvahu pri stanovení primeranej lehoty, pričom berie do úvahy najmä to, či je vyžiadaná osoba umiestnená do väzby na základe vydávacieho konania, ako aj zložitosť veci (56).

Určená lehota by sa mala uviesť v osvedčení (pozri Príloha 3 – vzorový dokument).

Koordinačné stredisko alebo vydávajúci justičný orgán (57) štátu (štátov), ktorého (ktorých) je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, môže v prípade potreby požiadať o predĺženie lehoty (pozri Príloha 5 – vzorový dokument). Koordinačné stredisko alebo orgán, ktorý sa zaoberá žiadosťou o vydanie v dožiadanom štáte, by mal o tomto predĺžení rozhodnúť (pozri Príloha 6 – vzorový dokument).

2.1.4.   
  Zamietnutie žiadosti o vydanie

Dožiadaný štát by mal zamietnuť požadované vydanie a odovzdať osobu do štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, len v prípadoch, keď justičný orgán krajiny jej štátnej príslušnosti vydá európsky zatykač/zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO týkajúci sa toho istého trestného činu, resp. trestných činov (58) alebo skutkov a príslušne o tom informujte dožiadaný štát (pozri Príloha 7 – vzorový dokument).

2.1.5.   
  Pokračovanie vo vydávacom konaní

Ak orgány štátu (štátov), ktorého (ktorých) je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, v stanovenej lehote neodpovedia alebo v stanovenej lehote odpovedia záporne, orgány dožiadaného štátu môžu podľa potreby pristúpiť k vydaniu bez toho, aby museli čakať na to, že krajina, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, odpovie a/alebo prijme formálne rozhodnutie, ktorým sa vzdáva vydania európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO voči tejto osobe (59) (pozri Príloha 7 – vzorový dokument).

2.2.   Žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia

2.2.1.   
  Rozsah pôsobnosti

a)   Vecná pôsobnosť

Rozsudok vo veci Raugevicius sa uplatňuje v prípadoch, keď:

| — | žiadosť je žiadosťou o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia
  a |
| --- | --- |

—

žiadosť je žiadosťou o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia

a

| — | dožiadaný štát uplatňuje výnimku na základe štátnej príslušnosti len na vlastných štátnych príslušníkov, čo vedie k potenciálnej diskriminácii medzi vlastnými štátnymi príslušníkmi a štátnymi príslušníkmi iných štátov, ktorí si uplatnili právo na voľný pohyb (pozri Príloha 2 – prehľad vnútroštátnych systémov). |
| --- | --- |

—

dožiadaný štát uplatňuje výnimku na základe štátnej príslušnosti len na vlastných štátnych príslušníkov, čo vedie k potenciálnej diskriminácii medzi vlastnými štátnymi príslušníkmi a štátnymi príslušníkmi iných štátov, ktorí si uplatnili právo na voľný pohyb (pozri Príloha 2 – prehľad vnútroštátnych systémov).

b)   Osobný rozsah pôsobnosti týkajúci sa žiadostí o vydanie na účely výkonu trestu: na koho sa vzťahuje rozsudok vo veci Raugevicius?

Povinnosť rovnakého zaobchádzania sa v tejto súvislosti uplatňuje len v rozsahu, v akom sú vlastní štátni príslušníci a štátni príslušníci iných štátov v porovnateľnej situácií z hľadiska cieľa spočívajúceho v zabránení riziku beztrestnosti. Keďže výkonom trestu odňatia slobody v krajine pôvodu dotknutej osoby sa podporuje jej sociálna reintegrácia po vykonaní trestu, porovnateľná situácia existuje len v súvislosti so štátnymi príslušníkmi iných štátov, ktorí majú trvalý pobyt v dožiadanom štáte, a teda dosiahli určitý stupeň integrácie do spoločnosti tohto štátu.

Súdny dvor preto konštatoval, že osobný rozsah pôsobnosti je obmedzený na štátnych príslušníkov iných štátov, ktorí majú trvalý pobyt v dožiadanom štáte a preukázali určitý stupeň integrácie do spoločnosti tohto štátu (60), pretože sú v porovnateľnej situácii so štátnymi príslušníkmi dožiadaného štátu. Na druhej strane by štátny príslušník určitého štátu, ktorý bol zatknutý na letisku dožiadaného štátu, ktorým len prechádzal, nespĺňal kritérium, že sa nachádza v porovnateľnej situácii.

Ak vyžiadanú osobu nemožno považovať za osobu s trvalým pobytom v dožiadanom štáte, jej vydanie je upravené platným vnútroštátnym alebo medzinárodným právom (61).

2.2.2.   
  Postup, ktorý musia dodržať príslušné orgány, keď sa uplatňuje výnimka na základe štátnej príslušnosti

V prípadoch žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu opatrenie, ktoré menej obmedzuje uplatňovanie práva na voľný pohyb, predstavuje to, že dožiadaný štát prevezme zodpovednosť za výkon trestu na svojom území namiesto vydania štátneho príslušníka iného štátu do tretieho štátu, pokiaľ je takáto možnosť dostupná aj pre jeho vlastných štátnych príslušníkov. Očakáva sa, že Súdny dvor ďalej objasní podrobný postup, ktorý sa má vykonať (najmä rozsah povinností štátov a to, či sa vyžaduje súhlas tretieho štátu), v prebiehajúcom konaní vo veci C-237/21 (62).

2.2.3.   
  Výmena informácií medzi dožiadaným štátom a štátom, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom

Na základe článkov 18 a 21 ZFEÚ sa nevyžaduje, aby dožiadaný štát informoval štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, o posudzovanej žiadosti o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia. Dožiadanému štátu však nič nebrániť v tom, aby sa obrátil na štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, s cieľom získať všetky relevantné informácie, ktoré by mohli byť užitočné.

3.   USMERNENIA PLATNÉ PRE VŠETKY ŠTÁTY BEZ OHĽADU NA VÝNIMKU NA ZÁKLADE ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI

3.1.   Posúdenie základných práv pred vydaním

3.1.1.   Uplatňovanie charty

Súdny dvor konštatoval, že rozhodnutie o vydaní občana Únie/štátneho príslušníka Islandu/Nórska v situácii, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti článku 18 ZFEÚ a článku 21 ZFEÚ alebo článku 4 Dohody o EHP v spojení s článkom 36 Dohody o EHP, patrí na účely článku 51 ods. 1 charty (63) do rozsahu pôsobnosti práva Únie. Preto sa na takéto rozhodnutie vzťahujú ustanovenia charty, a najmä jej článok 19.

Navyše je existencia medzinárodnej dohody Únie o vydávaní postačujúca na to, aby sa uplatnila charta. Charta sa preto uplatňuje aj na žiadosti o vydanie zo strany Spojených štátov amerických, resp. Spojeného kráľovstva na základe Dohody o extradícii medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými (64), resp. Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (65), aj keď sa neuplatňuje voľný pohyb v EHP. V takých prípadoch sa charta navyše uplatňuje aj na štátnych príslušníkov tretích štátov a na osoby bez štátnej príslušnosti.

V prípade, že sa uplatňuje charta, dožiadaný štát musí najskôr overiť, či vydanie neporušuje práva stanovené v článku 19 charty (66).

Podľa článku 19 ods. 2 charty nikto nesmie byť vysťahovaný, vyhostený ani vydaný do štátu, v ktorom existuje vážne riziko, že bude vystavený trestu smrti, mučeniu alebo inému neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestu.

Súdny dvor ďalej uviedol, že samotná „[e]xistencia deklarácií a prijatie medzinárodných zmlúv, ktoré v zásade zaručujú dodržiavanie základných práv, ale sama osebe nepostačuje na zabezpečenie primeranej ochrany pred rizikom zlého zaobchádzania, keď spoľahlivé zdroje uvádzajú, že praktiky orgánov – alebo praktiky, ktoré tolerujú –, sú zjavne v rozpore so zásadami Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.

Z tohto vyplýva, že pokiaľ príslušný orgán dožiadaného členského štátu disponuje údajmi, ktoré potvrdzujú skutočné riziko neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania s osobami v dožadujúcom treťom štáte, je povinný posúdiť existenciu tohto rizika pri rozhodovaní o vydaní osoby do tohto štátu (pozri v tomto zmysle, pokiaľ ide o článok 4 charty, rozsudok z 5. apríla 2016, Aranyosi a Căldăraru, C-404/15 a C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, bod 88).

Na tento účel príslušný orgán dožiadaného členského štátu musí vychádzať z objektívnych, spoľahlivých, presných a náležite aktualizovaných informácií. Tieto informácie môžu vyplývať najmä z medzinárodných súdnych rozhodnutí, ako sú rozsudky Európskeho súdu pre ľudské práva, zo súdnych rozhodnutí dožadujúcich tretích štátov, ako aj z rozhodnutí, správ a iných dokumentov vypracovaných orgánmi Rady Európy alebo v rámci systému Organizácie Spojených národov (pozri v tomto zmysle rozsudok z 5. apríla 2016, Aranyosi a Căldăraru, C-404/15 a C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, bod 89)“ (67).

3.1.2.   Uplatňovanie Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd

Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „EDĽP“) sa uplatňuje na vydávanie zo štátov do tretích štátov v situáciách, v ktorých sa neuplatňuje charta (68), napríklad v prípade vydania občana Únie, ktorý si neuplatnil právo na voľný pohyb, alebo štátneho príslušníka tretej krajiny do tretej krajiny, s ktorou Únia neuzatvorila dohodu o vydávaní.

Obzvlášť relevantné sú články 3 a 6 EDĽP. V článku 3 EDĽP sa stanovuje:

Nikoho nemožno mučiť alebo podrobovať neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu.

V článku 6 EDĽP (právo na spravodlivý proces, prezumpcia neviny a právo na obhajobu) sa stanovuje:

| 1. | Každý má právo na to, aby jeho vec bola spravodlivo, verejne a v primeranej lehote prejednaná nezávislým a nestranným súdom zriadeným zákonom, ktorý rozhodne o jeho občianskych právach alebo záväzkoch alebo o akomkoľvek trestnom čine, z ktorého je obvinený. Rozsudok musí byť vyhlásený verejne, ale tlač a verejnosť môžu byť vylúčené buď po dobu celého, alebo časti procesu v záujme mravnosti, verejného poriadku alebo národnej bezpečnosti v demokratickej spoločnosti, keď to vyžadujú záujmy maloletých alebo ochrana súkromného života účastníkov alebo, v rozsahu považovanom súdom za úplne nevyhnutný, pokiaľ by vzhľadom na osobitné okolnosti mohla byť verejnosť konania na ujmu záujmom spravodlivosti. |
| --- | --- |

1.

Každý má právo na to, aby jeho vec bola spravodlivo, verejne a v primeranej lehote prejednaná nezávislým a nestranným súdom zriadeným zákonom, ktorý rozhodne o jeho občianskych právach alebo záväzkoch alebo o akomkoľvek trestnom čine, z ktorého je obvinený. Rozsudok musí byť vyhlásený verejne, ale tlač a verejnosť môžu byť vylúčené buď po dobu celého, alebo časti procesu v záujme mravnosti, verejného poriadku alebo národnej bezpečnosti v demokratickej spoločnosti, keď to vyžadujú záujmy maloletých alebo ochrana súkromného života účastníkov alebo, v rozsahu považovanom súdom za úplne nevyhnutný, pokiaľ by vzhľadom na osobitné okolnosti mohla byť verejnosť konania na ujmu záujmom spravodlivosti.

| 2. | Každý, kto je obvinený z trestného činu, považuje sa za nevinného, dokiaľ jeho vina nebola preukázaná zákonným spôsobom. |
| --- | --- |

2.

Každý, kto je obvinený z trestného činu, považuje sa za nevinného, dokiaľ jeho vina nebola preukázaná zákonným spôsobom.

| 3. | Každý, kto je obvinený z trestného činu, má tieto minimálne práva: a) byť bez meškania a v jazyku, ktorému rozumie, podrobne oboznámený s povahou a dôvodom obvinenia vzneseného proti nemu; b) mať primeraný čas a možnosti na prípravu svojej obhajoby; c) obhajovať sa osobne alebo prostredníctvom obhajcu podľa vlastného výberu, alebo pokiaľ nemá dostatok prostriedkov na zaplatenie obhajcu, aby sa mu poskytol bezplatne, ak to záujmy spravodlivosti vyžadujú; vypočúvať alebo dať vypočúvať svedkov proti sebe a dosiahnuť predvolanie na vypočúvanie svedkov vo svoj prospech za rovnakých podmienok, ako v prípade svedkov proti nemu; mať bezplatnú pomoc tlmočníka, ak nerozumie jazyku používanému pred súdom alebo ak týmto jazykom nehovorí. |
| --- | --- |

3.

Každý, kto je obvinený z trestného činu, má tieto minimálne práva: a) byť bez meškania a v jazyku, ktorému rozumie, podrobne oboznámený s povahou a dôvodom obvinenia vzneseného proti nemu; b) mať primeraný čas a možnosti na prípravu svojej obhajoby; c) obhajovať sa osobne alebo prostredníctvom obhajcu podľa vlastného výberu, alebo pokiaľ nemá dostatok prostriedkov na zaplatenie obhajcu, aby sa mu poskytol bezplatne, ak to záujmy spravodlivosti vyžadujú; vypočúvať alebo dať vypočúvať svedkov proti sebe a dosiahnuť predvolanie na vypočúvanie svedkov vo svoj prospech za rovnakých podmienok, ako v prípade svedkov proti nemu; mať bezplatnú pomoc tlmočníka, ak nerozumie jazyku používanému pred súdom alebo ak týmto jazykom nehovorí.

3.2.   Červené obežníky, zatýkacie rozkazy a žiadosti o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, prípadne politicky motivované

Štáty sa stretávajú s prípadmi žiadostí o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, prípadne politicky motivované, ako aj s prípadmi súbežných červených obežníkov Interpolu. Tento oddiel by sa preto mohol uplatňovať už vo fáze, keď ešte nebola vystavená žiadosť o vydanie alebo keď dotknutá osoba ešte nebola zatknutá na základe červeného obežníka (keď sa niektorý štát dozvie napríklad o neoprávnených červených obežníkoch Interpolu, môže v predstihu informovať koordinačné strediská ešte pred tým, ako sa hľadaná osoba premiestni do iného štátu).

3.2.1.   
  Existujúci mechanizmus Interpolu v súvislosti so zneužívaním červených obežníkov

V rámci Interpolu existuje automatizovaný systém na preverovanie a odhaľovanie červených obežníkov (69). Umožňuje vyradiť prípady, v ktorých dochádza k zneužívaniu. Každá prichádzajúca žiadosť sa overuje porovnaním s kontrolným zoznamom, ktorý obsahuje žiadosti, ktoré boli v minulosti zamietnuté, takže identická žiadosť sa automaticky zamietne. Interpol pracuje na vývoji nových automatizovaných ochranných IT opatrení s cieľom zlepšiť posudzovanie prichádzajúcich žiadostí o zverejnenie obežníkov a zápisov.

Na Generálnom sekretariáte Interpolu bola navyše zriadená osobitná skupina zložená z právnikov a príslušníkov polície z rôznych členských štátov Interpolu. Osobitná skupina posudzuje všetky prichádzajúce žiadosti členských krajín Interpolu o zverejnenie obežníkov a zápisov, pokiaľ ide o ich zlučiteľnosť s príslušným právnym rámcom a požiadavkami.

Červené obežníky Interpolu možno odstrániť z viacerých dôvodov odoslaním podania nezávislej Komisii na kontrolu spisov, v ktorom sa uvádza, že obežník porušuje Ústavu Interpolu a pravidla spracúvania údajov. Členské štáty môžu odporučiť osobe dotknutej neoprávneným červeným obežníkom, najmä ak je politicky motivovaný, aby si uplatnila svoje práva pred Komisiou na kontrolu spisov a vopred ju upozornila alebo požiadala o odstránenie obežníkov alebo zápisov.

Podporu týchto činností zabezpečuje stála poradná skupina pre obežníky.

3.2.2.   
  Výmena informácií medzi koordinačnými strediskami v súvislosti so žiadosťami o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, najmä politicky motivované

Štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, má často k dispozícii informácie zásadného významu, na základe ktorých môže rozhodnúť, či je žiadosť o vydanie neopodstatnená alebo neoprávnená, najmä či je politicky motivovaná. Preto môže byť nevyhnutná úzka spolupráca a výmena informácií so štátom, ktorého je vyžiadaná osoba štátnym príslušníkom, keď dožiadaný štát posudzuje žiadosť o vydanie týkajúcu sa občana iného štátu.

V prípade dôvodného podozrenia, že žiadosť o vydanie je neoprávnená, najmä politicky motivovaná alebo inak neodôvodnená (nezákonná), koordinačné stredisko štátu, ktorému bola doručená žiadosť tretieho štátu o vydanie štátneho príslušníka iného štátu, by malo vždy informovať koordinačné stredisko štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom,. Umožní sa tak výmena relevantných informácií s cieľom prijať informované rozhodnutie, či je žiadosť o vydanie politicky motivovaná alebo inak neopodstatnená (nezákonná) (pozri Príloha 3 – vzorový dokument a Príloha 8 – vzorový dokument).

V prípade dôvodného podozrenia, že žiadosť o vydanie je neopodstatnená alebo neoprávnená, najmä politicky motivovaná, by každé koordinačné stredisko navyše malo urýchlene a proaktívne informovať ostatné koordinačné strediská, ako aj Eurojust, Europol a Interpol, a uskutočniť s nimi konzultácie (pozri Príloha 8 – vzorový dokument).

Tento mechanizmus oznamovania medzi koordinačnými strediskami v prípade žiadostí o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, prípadne politicky motivované, sa uplatňuje na štátnych príslušníkov štátov, ako aj na štátnych príslušníkov tretích štátov a osoby bez štátnej príslušnosti.

4.   PRAKTICKÉ ASPEKTY MECHANIZMU PETRUHHIN A POLITICKY MOTIVOVANÝCH ŽIADOSTÍ O VYDANIE

4.1.   Koordinačné strediská

Na účely mechanizmu Petruhhin a v súvislosti so žiadosťami o vydanie, ktoré sú neopodstatnené alebo neoprávnené, najmä politicky motivované, zriadili štáty koordinačné strediská (napr. ústredné orgány).

Aktualizovaný zoznam koordinačných stredísk je k dispozícii na:

https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/AtlasChooseCountry/SK

Štáty by mali urýchlene informovať EJS o každej zmene svojich koordinačných stredísk.

V prípade problémov môžu koordinačné strediská uskutočniť konzultácie s Eurojustom a EJS.

4.2.   Pravidlá používania jazykov a náklady

Úradný jazyk štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, sa navrhuje ako jazyk, ktorý sa bude používať v rámci pravidiel používania jazykov pri výmene dokumentov medzi dožiadaným štátom a krajinou štátnej príslušnosti dotknutej osoby.

Štáty môžu taktiež informovať Komisiu, ak sa rozhodnúť akceptovať preklady v jednom alebo vo viacerých iných úradných jazykoch EÚ, Islandu alebo Nórska.

Dožiadaný štát a štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, by mali znášať vlastné náklady (hlavne náklady na preklady).

4.3.   Režim ochrany údajov

Uplatňuje sa smernica (EÚ) 2016/680 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov (70).

---

(1)  Európsky dohovor o vydávaní (ETS č. 24) a jeho dodatkový protokol (ETS č. 086), Druhý dodatkový protokol (ETS č. 098), Tretí dodatkový protokol (ETS č. 209) a Štvrtý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní (ETS č. 212).

(2)  Povinnosť vydať alebo stíhať.

(3)  Napr. v Dohode o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (Ú. v. EÚ L 149, 30.4.2021, s. 10) sa v článku 603 výslovnej uvádza povinnosť v súvislosti so zásadou aut dedere aut judicare.

(4)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(5)  V článku 21 ods. 1 ZFEÚ sa stanovuje, že: „Každý občan Únie má právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v zmluvách a v opatreniach prijatých na ich vykonanie.“

(6)  Vzhľadom na zákaz diskriminácie na základe štátnej príslušnosti, ktorý sa stanovuje v článku 18 ZFEÚ takto: „V rámci pôsobnosti zmlúv a bez toho, aby boli dotknuté ich osobitné ustanovenia, akákoľvek diskriminácia na základe štátnej príslušnosti je zakázaná.“

(7)  Rozsudok z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; rozsudok z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; rozsudok z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262 a rozsudok zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(8)  Rozsudok z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(9)  Pracovný dokument Rady Európskej únie, neformálna videokonferencia ministrov spravodlivosti, 4. júna 2020: Príprava – Vydávanie občanov Európskej únie do tretích krajín – dokument na rokovanie predsedníctva, dokument WK 5231/2020 INIT.

(10)  Spoločná správa Eurojustu a Európskej justičnej siete o vydávaní občanov v EÚ do tretích krajín: https://www.eurojust.europa.eu/joint-report-eurojust-and-ejn-extradition-eu-citizens-third-countries.

(11)  Ú. v. EÚ C 419, 4.12.2020, s. 23.

(12)  Uznesenie Súdneho dvora zo 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633; rozsudok Súdneho dvora z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262 a rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(13)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(14)  Rozsudok z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(15)  Vec C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(16)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(17)  Ú. v. EÚ C 202, 7.6.2016, s. 389.

(18)  V článku 19 ods. 2 charty sa stanovuje: „Nikto nesmie byť vysťahovaný, vyhostený ani vydaný do štátu, v ktorom existuje vážne riziko, že bude vystavený trestu smrti, mučeniu alebo inému neľudskému alebo ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestu.“

(19)  Uznesenie Súdneho dvora zo 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633.

(20)  V článku 47 charty sa stanovuje: „Každý, koho práva a slobody zaručené právom Únie sú porušené, má za podmienok ustanovených v tomto článku právo na účinný prostriedok nápravy pred súdom.

Každý má právo na to, aby jeho záležitosť bola spravodlivo, verejne a v primeranej lehote prejednaná nezávislým a nestranným súdom zriadeným zákonom. Každý musí mať možnosť poradiť sa, obhajovať sa a nechať sa zastupovať.

Právna pomoc sa poskytuje osobám, ktoré nemajú dostatočné prostriedky v prípade, ak je táto pomoc potrebná na zabezpečenie efektívneho prístupu k spravodlivosti.“

(21)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222.

(22)  Dohoda o extradícii medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými (Ú. v. EÚ L 181, 19.7.2003, s. 27).

(23)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(24)  Ú. v. EÚ L 292, 21.10.2006, s. 2.

(25)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(26)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376.

(27)  Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19).

(28)  V článku 54 DVSD sa stanovuje: „Osoba právoplatne odsúdená jednou zo zmluvných strán nesmie byť pre ten istý čin stíhaná inou zmluvnou stranou, a to za predpokladu, že v prípade odsúdenia bol trest už odpykaný alebo sa práve odpykáva alebo podľa práva štátu, v ktorom bol rozsudok vynesený, už nemôže byť vykonaný.“

(29)  V článku 50 charty sa stanovuje: „Nikoho nemožno stíhať alebo potrestať v trestnom konaní za trestný čin, za ktorý už bol v rámci Únie oslobodený alebo odsúdený konečným rozsudkom v súlade so zákonom.“

(30)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376, bod 84.

(31)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(32)  Keďže vyžiadaná osoba už bola odsúdená v treťom štáte.

(33)  Dohovor o odovzdávaní odsúdených osôb (ETS č. 112).

(34)  Európsky dohovor o vydávaní (ETS č. 24).

(35)  Pozri: Fínsko uskutočnilo toto vyhlásenie k článku 6 Európskeho dohovoru o vydávaní: „V zmysle tohto dohovoru sa ‚občanmi‘ rozumejú štátni príslušníci Fínska, Dánska, Islandu, Nórska a Švédska, ako aj cudzinci s bydliskom v týchto štátoch.“

(36)  Ú. v. EÚ L 181, 19.7.2003, s. 27.

(37)  Ú. v. EÚ L 149, 30.4.2021, s. 10.

(38)  V článku 614 ods. 1 a 3 Dohody o obchode a spolupráci sa stanovuje: „1. Ak dva alebo viaceré štáty vydali európsky zatýkací rozkaz alebo zatýkací rozkaz na tú istú osobu, o tom, ktorý z týchto zatýkacích rozkazov sa vykoná, rozhodne vykonávajúci justičný orgán po riadnom zvážení všetkých okolností, najmä relatívnej závažnosti trestných činov a miesta spáchania trestných činov, dátumov vydania zatýkacích rozkazov, resp. európskych zatýkacích rozkazov a toho, či boli vydané na účely trestného stíhania alebo na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia, ako aj právnych povinností členských štátov vyplývajúcich z práva Únie týkajúceho sa najmä zásad voľného pohybu a nediskriminácie na základe štátnej príslušnosti. 3. V prípade súbehu zatýkacieho rozkazu a žiadosti o vydanie podanej treťou krajinou, rozhodnutie o tom, či má prednosť zatýkací rozkaz alebo žiadosť o vydanie, prijme príslušný orgán vykonávajúceho štátu po riadnom zvážení všetkých okolností, najmä okolností uvedených v odseku 1 a okolností uvedených v platnom dohovore.“

(39)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, bod 29 a rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, bod 32.

(40)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, bod 31.

(41)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(42)  V článku 4 Dohody o EHP sa stanovuje, že: „V rozsahu uplatnenia tejto dohody a bez toho, aby boli dotknuté jej osobitné ustanovenia, zakazuje sa akákoľvek diskriminácia na základe štátnej príslušnosti.“

(43)  V článku 36 ods. 1 Dohody o EHP sa stanovuje, že: „V rámci ustanovení tejto dohody neexistujú žiadne obmedzenia slobody poskytovať služby v rámci územia zmluvných strán, pokiaľ ide o štátnych príslušníkov členských štátov ES alebo štátov EZVO, ktorí sa usadili v členskom štáte ES alebo v štáte EZVO, inom ako je štát príjemcu služieb.“

(44)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, body 52 – 55.

(45)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, bod 34.

(46)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, bod 54.

(47)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, bod 41.

(48)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, body 49 – 50.

(49)  Zoznam vnútroštátnych koordinačných stredísk určených 27 členskými štátmi EÚ, Nórskom a Islandom je zverejnený na webovom sídle EJS, pozri oddiel 4.1.

(50)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, bod 48.

(51)  Tamže.

(52)  Tamže, bod 49.

(53)  Tamže, bod 51.

(54)  Tamže, bod 48.

(55)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/41/EÚ z 3. apríla 2014 o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach (Ú. v. EÚ L 130, 1.5.2014, s. 1).

(56)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, bod 55.

(57)  Určený na základe článku 6 ods. 1 rámcového rozhodnutia o európskom zatykači alebo článku 9 ods. 1 Dohody medzi Európskou úniou a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o vydávacom konaní medzi členskými štátmi Európskej únie a Islandom a Nórskom.

(58)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. apríla 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, bod 54.

(59)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. decembra 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (vydanie na Ukrajinu), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, body 53 a 54.

(60)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, bod 46.

(61)  Tamže, bod 48.

(62)  Vec C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(63)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, body 52 a 53, a rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, bod 63. V článku 51 ods. 1 charty sa stanovuje: „1. Ustanovenia tejto charty sú pri dodržaní zásady subsidiarity určené pre inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie, a tiež pre členské štáty výlučne vtedy, ak vykonávajú právo Únie. V dôsledku toho rešpektujú práva, dodržiavajú zásady a podporujú ich uplatňovanie v súlade so svojimi príslušnými právomocami a pri zachovaní obmedzení právomocí Únie, ktoré boli na ňu prenesené zmluvami.“

(64)  Ú. v. EÚ L 181, 19.7.2003, s. 27.

(65)  Ú. v. EÚ L 149, 30.4.2021, s. 10.

(66)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, bod 60, uznesenie Súdneho dvora zo 6. septembra 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633; rozsudok Súdneho dvora z 13. novembra 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, bod 49; rozsudok Súdneho dvora z 2. apríla 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, body 63 až 68.

(67)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, body 57, 58 a 59.

(68)  Pozri oddiel 3.1.1.

(69)  Červený obežník nie je ani žiadosť o vydanie, ani medzinárodný zatykač. Je to upozornenie pre orgány presadzovania práva na celom svete, aby zistili pobyt určitej osoby a dočasne ju zadržali až do jej vydania, odovzdania alebo vykonania iného právneho úkonu. Červený obežník sa však vzťahuje na medzinárodný zatykač alebo súdne rozhodnutie, je podkladom pre vydávacie konanie a obsahuje vnútroštátne informácie o trestnej činnosti (s výnimkou prípadu, keď červený obežník vydal medzinárodný tribunál). Podľa článku 82 Pravidiel Interpolu týkajúcich sa spracúvania údajov [IRPD, III/IRPD/GA/2011 (2019)] „červené obežníky sa vydávajú na žiadosť národnej ústredne alebo medzinárodnej organizácie s právomocou v oblasti vyšetrovania a trestného stíhania s cieľom zistiť pobyt hľadanej osoby a dosiahnuť jej zadržanie, zatknutie alebo obmedzenie pohybu na účely vydania, odovzdania alebo podobného zákonného úkonu.“

(70)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

---

PRÍLOHA 1

Znázornenie krokov, ktoré je potrebné vykonať v súvislosti so žiadosťami o vydanie na účely trestného stíhania – hlavné kroky mechanizmu Petruhhin

Image 1

---

PRÍLOHA 2

Prehľad výnimiek na základe štátnej príslušnosti (informácie v podobe poskytnutej jednotlivými štátmi)

| AT: | Spolkový zákon zo 4. decembra 1979 o vydávaní a vzájomnej pomoci v trestných veciach (zákon o vydávaní v vzájomnej pomoci), oddiel 12. |
| --- | --- |
| BE: | Zákon o vydávaní z 15. marca 1874, články 1 a 2. |
| BG: | Ústava, článok 25 ods. 4. |
| CY: | Ústava, článok 11 písm. f) (vydanie štátneho príslušníka je povolené len v súlade s medzinárodnou zmluvou, ktorá je pre republiku záväzná, a to pod podmienkou, že takúto zmluvu príslušne uplatňuje aj protistrana, a v súvislosti so skutkami, ku ktorým došlo po nadobudnutí účinnosti piatej zmeny ústavy v roku 2006). |
| CZ: | Listina základných práv a slobôd ako súčasť ústavného poriadku Českej republiky, článok 14 ods. 4. Vydanie českého štátneho príslušníka do tretej krajiny je možné, ak tento štátny príslušník súhlasí s vydaním do danej krajiny [oddiel 91 ods. 1 písm. a) zákona o medzinárodnej justičnej spolupráci v trestných veciach]. |
| DE: | Základný zákon pre Spolkovú republiku Nemecko, článok 16 ods. 2. |
| EE: | Ústava, článok 36 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe medzinárodnej zmluvy). |
| EL: | Trestný poriadok, článok 438. |
| ES: | Zákon o pasívnej extradícii z roku 1985, článok 3 (pokiaľ nie je zakotvené v zmluve v súlade so zásadou reciprocity). |
| FI: | Ústava, oddiel 9 ods. 3 (zákonom môže byť stanovené, že vzhľadom na trestný čin možno fínskeho občana na účely súdneho konania vydať do krajiny, v ktorej má zaručené ľudské práva a právnu ochranu). Zákon o vydávaní (456/1970), oddiel 2 (v súvislosti so spoluprácou s inými krajinami než členskými štátmi EÚ; vydať nemožno fínskeho štátneho príslušníka. To isté sa uplatňuje aj v prípade Spojeného kráľovstva). |
| FR: | Trestný poriadok, článok 696-4. |
| HR: | Ústava, článok 9 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy). |
| HU: | Zákon XXXVIII z roku 1996 o medzinárodnej právnej pomoci v trestných veciach, oddiel 13. |
| IC: | Zákon č. 13 z roku 1984 o vydávaní páchateľov trestných činov a inej pomoci v trestnom konaní (neuplatňuje sa na žiadosti z Dánska, Fínska, Nórska a zo Švédska). |
| IE: | V súlade s írskym zákonom o vydávaní z roku 1965 môže Írsko vydať vlastných občanov, ak je s treťou krajinou uzatvorená dohoda o vydávaní a daná krajina umožňuje vydanie vlastných štátnych príslušníkov do Írska. |
| IT: | Ústava, článok 26 ods. 1 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy). |
| LT: | Ústava, článok 13 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy). |
| LU: | Zmenený zákon z 20. júna 2001, článok 7. |
| LV: | Ústava, článok 98 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy). |
| MT: | Ústava, článok 43 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy). |
| NL: | Zákon o vydávaní osôb (Uitleveringswet), článok 4 (vydanie je prípustné na účely trestného stíhania, ak sú poskytnuté záruky). |
| NO: | Zákon č. 39 z 13. júna 1975 o vydávaní páchateľov (neuplatňuje sa na žiadosti zo štátov Európskej únie a z Islandu). |
| PL: | Ústava, článok 55. |
| PT: | Ústava, článok 33 ods. 1 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy alebo záruk, a to len na účely trestného stíhania). |
| RO: | Ústava, článok 19 ods. 2 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe medzinárodných dohôd, ktorých je Rumunsko zmluvnou stranou, v súlade so zákonom a na recipročnom základe). |
| SE: | Zákon (1957:668) o vydávaní, oddiel 2. |
| SI: | Ústava, článok 47. |
| SK: | Trestný poriadok, § 501 (okrem prípadu, ak povinnosť vydať vlastného štátneho občana ustanovuje zákon, medzinárodná zmluva alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie, ktorým je Slovenská republika viazaná). |
| | Štát, ktorý výslovne nestanovuje výnimku na základe štátnej príslušnosti: |
| DK: | Dánsky zákon o vydávaní, článok 18 (stanovujú sa v ňom však prísnejšie pravidlá pre vydávanie vlastných štátnych príslušníkov ako iných štátnych príslušníkov). |

AT:

Spolkový zákon zo 4. decembra 1979 o vydávaní a vzájomnej pomoci v trestných veciach (zákon o vydávaní v vzájomnej pomoci), oddiel 12.

BE:

Zákon o vydávaní z 15. marca 1874, články 1 a 2.

BG:

Ústava, článok 25 ods. 4.

CY:

Ústava, článok 11 písm. f) (vydanie štátneho príslušníka je povolené len v súlade s medzinárodnou zmluvou, ktorá je pre republiku záväzná, a to pod podmienkou, že takúto zmluvu príslušne uplatňuje aj protistrana, a v súvislosti so skutkami, ku ktorým došlo po nadobudnutí účinnosti piatej zmeny ústavy v roku 2006).

CZ:

Listina základných práv a slobôd ako súčasť ústavného poriadku Českej republiky, článok 14 ods. 4. Vydanie českého štátneho príslušníka do tretej krajiny je možné, ak tento štátny príslušník súhlasí s vydaním do danej krajiny [oddiel 91 ods. 1 písm. a) zákona o medzinárodnej justičnej spolupráci v trestných veciach].

DE:

Základný zákon pre Spolkovú republiku Nemecko, článok 16 ods. 2.

EE:

Ústava, článok 36 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe medzinárodnej zmluvy).

EL:

Trestný poriadok, článok 438.

ES:

Zákon o pasívnej extradícii z roku 1985, článok 3 (pokiaľ nie je zakotvené v zmluve v súlade so zásadou reciprocity).

FI:

Ústava, oddiel 9 ods. 3 (zákonom môže byť stanovené, že vzhľadom na trestný čin možno fínskeho občana na účely súdneho konania vydať do krajiny, v ktorej má zaručené ľudské práva a právnu ochranu). Zákon o vydávaní (456/1970), oddiel 2 (v súvislosti so spoluprácou s inými krajinami než členskými štátmi EÚ; vydať nemožno fínskeho štátneho príslušníka. To isté sa uplatňuje aj v prípade Spojeného kráľovstva).

FR:

Trestný poriadok, článok 696-4.

HR:

Ústava, článok 9 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy).

HU:

Zákon XXXVIII z roku 1996 o medzinárodnej právnej pomoci v trestných veciach, oddiel 13.

IC:

Zákon č. 13 z roku 1984 o vydávaní páchateľov trestných činov a inej pomoci v trestnom konaní (neuplatňuje sa na žiadosti z Dánska, Fínska, Nórska a zo Švédska).

IE:

V súlade s írskym zákonom o vydávaní z roku 1965 môže Írsko vydať vlastných občanov, ak je s treťou krajinou uzatvorená dohoda o vydávaní a daná krajina umožňuje vydanie vlastných štátnych príslušníkov do Írska.

IT:

Ústava, článok 26 ods. 1 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy).

LT:

Ústava, článok 13 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy).

LU:

Zmenený zákon z 20. júna 2001, článok 7.

LV:

Ústava, článok 98 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy).

MT:

Ústava, článok 43 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy).

NL:

Zákon o vydávaní osôb (Uitleveringswet), článok 4 (vydanie je prípustné na účely trestného stíhania, ak sú poskytnuté záruky).

NO:

Zákon č. 39 z 13. júna 1975 o vydávaní páchateľov (neuplatňuje sa na žiadosti zo štátov Európskej únie a z Islandu).

PL:

Ústava, článok 55.

PT:

Ústava, článok 33 ods. 1 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe zmluvy alebo záruk, a to len na účely trestného stíhania).

RO:

Ústava, článok 19 ods. 2 (pokiaľ vydanie nie je prípustné na základe medzinárodných dohôd, ktorých je Rumunsko zmluvnou stranou, v súlade so zákonom a na recipročnom základe).

SE:

Zákon (1957:668) o vydávaní, oddiel 2.

SI:

Ústava, článok 47.

SK:

Trestný poriadok, § 501 (okrem prípadu, ak povinnosť vydať vlastného štátneho občana ustanovuje zákon, medzinárodná zmluva alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie, ktorým je Slovenská republika viazaná).

Štát, ktorý výslovne nestanovuje výnimku na základe štátnej príslušnosti:

DK:

Dánsky zákon o vydávaní, článok 18 (stanovujú sa v ňom však prísnejšie pravidlá pre vydávanie vlastných štátnych príslušníkov ako iných štátnych príslušníkov).

---

PRÍLOHA 3

Vzorový dokument na informovanie štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom

Pre príslušný orgán: ... [štát (-y)]

Týmto dokumentom vám oznamujeme a informujeme vás, že tretí štát vydal zatykač/žiadosť o vydanie na účely [zaškrtávacia kolónka]:

| ☐ | trestného stíhania |
| --- | --- |

☐

trestného stíhania

| ☐ | výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia |
| --- | --- |

☐

výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia

v súvislosti s občanom, ktorý je štátnym príslušníkom vášho štátu.

Informácie o totožnosti vyžiadanej osoby

Priezvisko:

Meno (-á):

Prípadné rodné priezvisko:

Prípadné ďalšie používané mená:

Pohlavie:

Štátna príslušnosť:

Dátum narodenia:

Miesto narodenia:

Miesto pobytu a/alebo známa adresa:

Jazyk (-y), ktorému (-ým) vyžiadaná osoba rozumie (ak je to známe):

Zvláštne znaky/opis vyžiadanej osoby:

Informácie o orgáne dožadujúceho tretieho štátu

Vydávajúci tretí štát:

(Justičný) orgán, ktorý vydal zatýkací rozkaz/žiadosť o vydanie:

Meno jeho zástupcu:

Pracovná pozícia (titul/funkcia):

Číslo spisu:

Adresa:

Kontaktné údaje:

Informácie o trestných činoch, z ktorých je dotknutá osoba obvinená

Žiadosť o vydanie sa celkovo týka ... [počet] trestných činov.

Opis okolností, za ktorých bol (-i) trestný (-é) čin (-y) spáchaný (-é), vrátane času, miesta a miery účasti vyžiadanej osoby na trestnom (-ých) čine (-och):

| |
| --- |

Povaha a právna klasifikácia trestného (-ých) činu (-ov) vrátane uplatniteľných zákonných ustanovení/právnej normy:

| |
| --- |

Ďalšie informácie poskytnuté tretím štátom (dokumenty poskytnuté tretím štátom sa podľa možnosti pripoja k tomuto formuláru ako prílohy):

| |
| --- |

Na základe uvedených informácií sa príslušné orgány štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, vyzývajú, aby prijali rozhodnutie o vydaní európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO proti dotknutej osobe na účely trestného stíhania v súvislosti s tým (-i) istým (-i) trestným (-i) činom (-mi)/skutkom (-mi), ktorý (-é) je (sú) predmetom žiadosti o vydanie.

Tento orgán považuje ... [časové obdobie] za primeranú lehotu, preto by mal byť o tomto rozhodnutí informovaný do ... [príslušný dátum].

Ak do uplynutia tejto lehoty nebude doručená odpoveď štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, dožiadaný štát bude pokračovať vo vydávacom konaní.

Uveďte všetky relevantné informácie, pokiaľ ide o žiadosť o vydanie na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia:

| |
| --- |

Prípadne takisto uveďte a zdôvodnite, či existuje dôvodné podozrenie, že žiadosť o vydanie je politicky motivovaná:

| |
| --- |

Kontaktné údaje príslušného orgánu, ktorý poskytuje informácie o žiadosti o vydanie

Štát:

Príslušný orgán:

Kontaktná osoba:

Funkcia:

Číslo spisu:

Kontaktné údaje (e-mail/telefónne čísla):

Dátum a podpis

---

PRÍLOHA 4

Vzorový dokument na poskytnutie dodatočných informácií štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom

Pre príslušný orgán: ...

V nadväznosti na oznámenie odoslané dňa ... [dátum] a na základe povinnosti začať konzultačný postup stanovenej v rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci Petruhhin (1) odosiela tento štát dodatočné informácie, ktoré môžu byť užitočné z hľadiska vydania európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO.

Informácie o totožnosti vyžiadanej osoby

Priezvisko:

Meno (-á):

Prípadné rodné priezvisko:

Prípadné ďalšie používané mená:

Pohlavie:

Štátna príslušnosť:

Dátum narodenia:

Miesto narodenia:

Miesto pobytu a/alebo známa adresa:

Jazyk (-y), ktorému (-ým) vyžiadaná osoba rozumie (ak je to známe):

Zvláštne znaky/opis vyžiadanej osoby:

Informácie o orgáne dožadujúceho tretieho štátu

Vydávajúci tretí štát:

(Justičný) orgán, ktorý vydal zatýkací rozkaz/žiadosť o vydanie:

Meno jeho zástupcu:

Pracovná pozícia (titul/funkcia):

Číslo spisu:

Adresa:

Kontaktné údaje:

Ďalšie relevantné informácie:

| |
| --- |

Kontaktné údaje štátu, ktorý poskytuje informácie o žiadosti o vydanie

Štát:

Príslušný orgán:

Kontaktná osoba:

Funkcia:

Číslo spisu:

Kontaktné údaje (e-mail/telefónne čísla):

Ústredný orgán:

Dátum a podpis

---

(1)  Rozsudok Súdneho dvora zo 6. septembra 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

---

PRÍLOHA 5

Vzorový dokument žiadosti o predĺženie lehoty na informovanie dožiadaného orgánu podľa mechanizmu Petruhhin

V nadväznosti na oznámenie prijaté od ... dňa ... [dátum] o žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania štátneho príslušníka tohto štátu ... [meno dotknutej osoby] a vydanej ... [tretí štát], si tento štát dovoľuje požiadať o predĺženie lehoty poskytnutej dožiadaným štátom na informovanie o rozhodnutí o vydaní európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO na základe uplatnenia mechanizmu Petruhhin.

Konkrétne sa požaduje predĺženie lehoty o ... [časové obdobie/dni], aby sa dožiadaný štát mohol informovať o takomto rozhodnutí do ... [dátum].

Uveďte ďalšie informácie o potrebe predĺženia lehoty:

| |
| --- |

Príslušné kontaktné údaje

Štát:

Príslušný orgán:

Kontaktná osoba:

Funkcia:

Číslo spisu:

Kontaktné údaje (e-mail/telefónne čísla):

Dátum a podpis

---

PRÍLOHA 6

Vzorový dokument odpovede na žiadosť o predĺženie lehoty

V nadväznosti na žiadosť vášho štátu o predĺženie lehoty na informovanie o rozhodnutí o vydaní európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO na základe uplatnenia mechanizmu Petruhhin v súvislosti s oznámením odoslaným týmto štátom dňa ... [dátum] o žiadosti o vydanie na účely trestného stíhania ... [meno dotknutej osoby] vydanej ... [tretí štát],

dožiadaný štát [zaškrtávacia kolónka]:

| ☐ a) | akceptuje predĺženie lehoty navrhnuté krajinou štátnej príslušnosti dotknutej osoby; |
| --- | --- |

☐ a)

akceptuje predĺženie lehoty navrhnuté krajinou štátnej príslušnosti dotknutej osoby;

| ☐ b) | akceptuje predĺženie lehoty o ... [časové obdobie/dni]: informácie by sa mali poskytnúť do ... [dátum]; |
| --- | --- |

☐ b)

akceptuje predĺženie lehoty o ... [časové obdobie/dni]: informácie by sa mali poskytnúť do ... [dátum];

| ☐ c) | nemôže predĺžiť lehotu podľa požiadavky štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom. |
| --- | --- |

☐ c)

nemôže predĺžiť lehotu podľa požiadavky štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom.

V prípade možnosti c) vysvetlite dôvody pre odmietnutie predĺženia lehoty:

| |
| --- |

Príslušné kontaktné údaje

Štát:

Príslušný orgán:

Kontaktná osoba:

Funkcia:

Číslo spisu:

Kontaktné údaje (e-mail/telefónne čísla):

Dátum a podpis

---

PRÍLOHA 7

Vzorový dokument pre štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, na poskytnutie odpovede dožiadanému štátu

V nadväznosti na oznámenie prijaté od ...dňa ... [dátum] v súvislosti so žiadosťou o vydanie štátneho príslušníka tohto štátu na účely trestného stíhania, ktorú vydal ... [tretí štát], a informáciami uvedenými v nej tento štát [zaškrtávacia kolónka]:

| ☐ a) | vydal európsky zatykač/zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO na dotknutú osobu v súvislosti s tým (-i) istým (-i) trestným (-i) činom (-mi)/skutkom (-mi), ktorý (-é) sa uvádza (-jú) v žiadosti o vydanie; |
| --- | --- |

☐ a)

vydal európsky zatykač/zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO na dotknutú osobu v súvislosti s tým (-i) istým (-i) trestným (-i) činom (-mi)/skutkom (-mi), ktorý (-é) sa uvádza (-jú) v žiadosti o vydanie;

| ☐ b) | nemá v úmysle vydať európsky zatykač/zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO na dotknutú osobu; |
| --- | --- |

☐ b)

nemá v úmysle vydať európsky zatykač/zatýkací rozkaz EÚ-IS/NO na dotknutú osobu;

| ☐ c) | poskytuje informácie, keďže žiadosť o vydanie je neopodstatnená/neoprávnená/politicky motivovaná: |
| --- | --- |

☐ c)

poskytuje informácie, keďže žiadosť o vydanie je neopodstatnená/neoprávnená/politicky motivovaná:

Podrobnosti o dotknutej osobe

Priezvisko:

Meno (-á):

Prípadné rodné priezvisko:

Prípadné ďalšie používané mená:

Pohlavie:

Štátna príslušnosť:

Dátum narodenia:

Miesto narodenia:

Miesto pobytu a/alebo známa adresa:

Podrobnosti o príslušnom orgáne

Vydávajúci štát:

Príslušný orgán:

Meno jeho zástupcu:

Pracovná pozícia (titul/funkcia):

Číslo spisu:

Adresa:

Kontaktné údaje:

Prípadný príslušný vydávajúci justičný orgán

Meno jeho zástupcu:

Pracovná pozícia (titul/funkcia):

Číslo spisu:

Adresa:

Kontaktné údaje:

Formálne rozhodnutie o vydaní európskeho zatykača/zatýkacieho rozkazu EÚ-IS/NO (ak je už vydané, pripojí sa ako príloha):

| |
| --- |

Ďalšie informácie:

| |
| --- |

Príslušné kontaktné údaje

Štát:

Príslušný orgán:

Kontaktná osoba:

Funkcia:

Číslo spisu:

Kontaktné údaje (e-mail/telefónne čísla):

Dátum a podpis

---

PRÍLOHA 8

Vzorový dokument na oznámenie alebo vyžiadanie informácií o neopodstatnených, neoprávnených, najmä politicky motivovaných žiadostiach o vydanie a/alebo o žiadostiach, ktoré vzbudzujú obavy z hľadiska charty/EDĽP

Do pozornosti [zaškrtávacia kolónka]:

| ☐ | určeného koordinačného strediska ... [štát (-y)], |
| --- | --- |

☐

určeného koordinačného strediska ... [štát (-y)],

| ☐ | všetkých 29 koordinačných stredísk, |
| --- | --- |

☐

všetkých 29 koordinačných stredísk,

| ☐ | Eurojustu, |
| --- | --- |

☐

Eurojustu,

| ☐ | Europolu, |
| --- | --- |

☐

Europolu,

| ☐ | Interpolu. |
| --- | --- |

☐

Interpolu.

Týmto dokumentom sa požadujú informácie alebo sa oznamuje existencia žiadosti tretieho štátu o vydanie, ktorá sa považuje za neopodstatnenú, neoprávnenú, najmä politicky motivovanú.

Informácie o totožnosti vyžiadanej osoby

Priezvisko:

Meno (-á):

Prípadné rodné priezvisko:

Prípadné ďalšie používané mená:

Pohlavie:

Štátna príslušnosť:

Dátum narodenia:

Miesto narodenia:

Miesto pobytu a/alebo známa adresa:

Jazyk (-y), ktorému (-ým) vyžiadaná osoba rozumie (ak je to známe):

Zvláštne znaky/opis vyžiadanej osoby:

Informácie o orgáne dožadujúceho tretieho štátu a o žiadosti o vydanie

1.   Vydávajúci tretí štát:

(Justičný) orgán, ktorý vydal zatýkací rozkaz/žiadosť o vydanie:

Meno jeho zástupcu:

Pracovná pozícia (titul/funkcia):

Číslo spisu:

Adresa:

Kontaktné údaje:

2.   Žiadosť o vydanie [zaškrtávacia kolónka]:

| ☐ | na účely trestného stíhania; |
| --- | --- |

☐

na účely trestného stíhania;

| ☐ | na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia. |
| --- | --- |

☐

na účely výkonu trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia.

Referenčné číslo žiadosti o vydanie

3.   Informácie o trestných činoch, z ktorých je dotknutá osoba obvinená:

Žiadosť o vydanie sa celkovo týka ... [počet] trestných činov.

Opis okolností, za ktorých bol (-i) trestný (-é) čin (-y) spáchaný (-é), vrátane času, miesta a miery účasti vyžiadanej osoby na trestnom (-ých) čine (-och):

| |
| --- |

Povaha a právna klasifikácia trestného (-ých) činu (-ov) vrátane uplatniteľných zákonných ustanovení/právnej normy:

| |
| --- |

Dôvody, na základe ktorých sa žiadosť o vydanie považuje za neopodstatnenú, neoprávnenú, najmä politicky motivovanú a/alebo za žiadosť, ktorá vzbudzuje obavy z hľadiska charty/EDĽP:

(uveďte)

| |
| --- |

Kontaktné údaje štátu, ktorý poskytuje informácie o žiadosti o vydanie

Štát:

Príslušný orgán:

Kontaktná osoba:

Funkcia:

Číslo spisu:

Kontaktné údaje (e-mail/telefónne čísla):

Dátum a podpis

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/36

---

Výmenný kurz eura (1)

7. júna 2022

(2022/C 223/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0662 |
| JPY | Japonský jen | 141,66 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4395 |
| GBP | Britská libra | 0,85365 |
| SEK | Švédska koruna | 10,5039 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0423 |
| ISK | Islandská koruna | 138,90 |
| NOK | Nórska koruna | 10,1843 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,739 |
| HUF | Maďarský forint | 389,33 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,5813 |
| RON | Rumunský lei | 4,9426 |
| TRY | Turecká líra | 17,8702 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4884 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3437 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,3656 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6582 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4685 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 340,75 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,4059 |
| CNY | Čínsky juan | 7,1146 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5244 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 412,37 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6865 |
| PHP | Filipínske peso | 56,421 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 36,768 |
| BRL | Brazílsky real | 5,1256 |
| MXN | Mexické peso | 20,8435 |
| INR | Indická rupia | 82,8730 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0662

JPY

Japonský jen

141,66

DKK

Dánska koruna

7,4395

GBP

Britská libra

0,85365

SEK

Švédska koruna

10,5039

CHF

Švajčiarsky frank

1,0423

ISK

Islandská koruna

138,90

NOK

Nórska koruna

10,1843

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,739

HUF

Maďarský forint

389,33

PLN

Poľský zlotý

4,5813

RON

Rumunský lei

4,9426

TRY

Turecká líra

17,8702

AUD

Austrálsky dolár

1,4884

CAD

Kanadský dolár

1,3437

HKD

Hongkongský dolár

8,3656

NZD

Novozélandský dolár

1,6582

SGD

Singapurský dolár

1,4685

KRW

Juhokórejský won

1 340,75

ZAR

Juhoafrický rand

16,4059

CNY

Čínsky juan

7,1146

HRK

Chorvátska kuna

7,5244

IDR

Indonézska rupia

15 412,37

MYR

Malajzijský ringgit

4,6865

PHP

Filipínske peso

56,421

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

36,768

BRL

Brazílsky real

5,1256

MXN

Mexické peso

20,8435

INR

Indická rupia

82,8730

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA SPOLOČNEJ OBCHODNEJ POLITIKY

Európska komisia

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/37

---

Oznámenie o začatí revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

(2022/C 223/03)

Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti (1) antisubvenčných opatrení uplatniteľných na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“ alebo „dotknutá krajina“) bola Európskej komisii (ďalej len „Komisia“) doručená žiadosť o revízne prešetrovanie podľa článku 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1037 z 8. júna 2016 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie (2) (ďalej len „základné nariadenie“).

1.   Žiadosť o revízne prešetrovanie

Žiadosť predložilo 9. marca 2022 Európske združenie oceliarskeho priemyslu – EUROFER (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobného odvetvia Únie vyrábajúceho určité ploché výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcované za tepla v zmysle článku 10 ods. 6 základného nariadenia.

Verejne prístupná verzia žiadosti a analýza miery podpory žiadosti výrobcami z Únie sa nachádzajú v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Informácie o prístupe zainteresovaných strán k spisu sa nachádzajú v bode 5.6 tohto oznámenia.

2.   Prešetrovaný výrobok

Výrobkom, ktorý je predmetom tohto revízneho prešetrovania, sú určité ploché valcované výrobky zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele, tiež vo zvitkoch (vrátane výrobkov „rezaných na dĺžku“ a „úzkych pásov“), po valcovaní za tepla už ďalej neupravené, neplátované, nepokovované ani nepotiahnuté (ďalej len „prešetrovaný výrobok“).

Toto revízne prešetrovanie sa nevzťahuje na tieto výrobky:

| i) | výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou, |
| --- | --- |

i)

výrobky z nehrdzavejúcej ocele a kremíkovej elektrotechnickej ocele s orientovanou štruktúrou,

| ii) | výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele, |
| --- | --- |

ii)

výrobky z nástrojovej ocele a rýchloreznej ocele,

| iii) | výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a |
| --- | --- |

iii)

výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou presahujúcou 10 mm a so šírkou 600 mm alebo väčšou, a

| iv) | výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou. |
| --- | --- |

iv)

výrobky, ktoré nie sú vo zvitkoch a nemajú vzory v reliéfe, s hrúbkou 4,75 mm alebo väčšou, ale nepresahujúcou 10 mm, a so šírkou 2 050 mm alebo väčšou.

Prešetrovaný výrobok v súčasnosti patrí pod číselné znaky KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kódy TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 a 7226 91 99. Tieto číselné znaky KN a kódy TARIC sa uvádzajú len pre informáciu bez toho, aby bola dotknutá ich možná zmena v budúcich fázach konania.

3.   Existujúce opatrenia

V súčasnosti platným opatrením sú konečné vyrovnávacie clá uložené vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2017/969 (3).

4.   Dôvody revízneho prešetrovania

Žiadosť sa odôvodňuje tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne malo za následok pokračovanie alebo opätovný výskyt subvencovania a opätovný výskyt ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

4.1.   
  Tvrdenie o pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania

Žiadateľ poskytol dostatočné dôkazy o tom, že väčšina schém subvencovania napadnutých v pôvodnom prešetrovaní je stále v platnosti a že výrobcovia prešetrovaného výrobku v dotknutej krajine profitovali a pravdepodobne budú naďalej profitovať z viacerých subvencií, ktoré poskytuje vláda Čínskej ľudovej republiky na vnútroštátnej a provinčnej úrovni.

Žiadateľ takisto identifikoval dodatočný program subvencovania, konkrétne program konverzie dlhu na kapitál, ktorý nebol prešetrený v pôvodnom prešetrovaní. Zdá sa, že táto schéma je napadnuteľná.

Žiadateľ presne nevyčíslil súčasnú úroveň subvencovania pre všetky subvencie. Na základe dôkazov uvedených v žiadosti sa však zdá, že úroveň subvencovania zostáva značná.

Údajné subvenčné praktiky pozostávajú okrem iného: i) z priamych prevodov finančných prostriedkov, ii) z ušlých alebo nevybraných štátnych príjmov, iii) z tovaru alebo služieb, ktoré vláda poskytuje za nižšiu než primeranú odplatu, a iv) platieb do mechanizmu financovania alebo poverenia súkromného subjektu či nariadenia takémuto subjektu vykonávať jednu alebo viaceré z vyššie uvedených funkcií. Žiadateľ okrem iného tvrdil, že existujú napríklad preferenčné úvery a granty a oslobodenia od priamych daní. Tvrdil tiež, že vláda poskytuje pôdu za nižšiu než primeranú odplatu a potenciálne využívanie programu konverzie dlhu na kapitál. Niektoré z údajných subvenčných praktík už boli predmetom vyrovnávacích opatrení v pôvodnom prešetrovaní, zatiaľ čo iné sú dodatočné alebo nové subvencie, ktoré neboli preskúmané v rámci pôvodného prešetrovania.

Žiadateľ tvrdí, že opísané opatrenia predstavujú subvencie, keďže zahŕňajú finančný príspevok od vlády dotknutej krajiny a zvýhodňujú výrobcov prešetrovaného výrobku. Uvedené subvencie sú údajne špecifické pre určitý podnik alebo výrobné odvetvie, ktorého činnosť je podporovaná, a teda sú napadnuteľné.

So zreteľom na článok 18 ods. 2 základného nariadenia Komisia vypracovala memorandum o dostatočnosti dôkazov, ktoré obsahuje posúdenie Komisie týkajúce sa všetkých dôkazov, ktoré má k dispozícii a na základe ktorých začína toto prešetrovanie. Uvedené memorandum možno nájsť v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie.

Komisia si vyhradzuje právo prešetriť ďalšie relevantné subvenčné praktiky, ktoré môžu byť odhalené v priebehu prešetrovania.

4.2.   
  Tvrdenie o pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy

Žiadateľ tvrdí, že je pravdepodobné, že by došlo k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej dovozom z dotknutej krajiny. V tejto súvislosti žiadateľ poskytol dostatočné dôkazy o tom, že ak by uplynula platnosť opatrení, súčasná úroveň dovozu prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny do Únie by sa pravdepodobne zvýšila z dôvodu existencie značných nevyužitých kapacít v dotknutej krajine. Ďalším dôvodom je atraktívnosť trhu Európskej únie z hľadiska veľkosti a z hľadiska cien, keďže úroveň vývozných cien prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny na trhy iných tretích krajín bola oproti cenám výrobného odvetvia Únie podhodnotená.

Žiadateľ tvrdí, že ujma bola odstránená najmä vďaka existencii opatrení a že ak by uplynula ich platnosť, nárast dovozu za subvencované ceny z dotknutej krajiny by pravdepodobne viedol k opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

5.   Postup

Keďže Komisia po porade s výborom zriadeným článkom 25 ods. 1 základného nariadenia stanovila, že existujú dostatočné dôkazy o pravdepodobnosti subvencovania a ujmy na odôvodnenie začatia revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti, začína týmto revízne prešetrovanie v súlade s článkom 18 základného nariadenia.

Týmto revíznym prešetrovaním pred uplynutím platnosti sa stanoví, či je pravdepodobné, že uplynutie platnosti opatrení by mohlo viesť k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu subvencovania prešetrovaného výrobku s pôvodom v dotknutej krajine a k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.

Vláda dotknutej krajiny bola vyzvaná na konzultácie v súlade s článkom 10 ods. 7 základného nariadenia.

Komisia okrem toho strany upozorňuje na uverejnené oznámenie (4) o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania, ktoré sa môže uplatňovať na toto konanie.

Komisia ďalej upozorňuje strany na prebiehajúce samostatné antidumpingové prešetrovanie vzťahujúce sa na ten istý výrobok (5). Vyvážajúci výrobcovia, výrobné odvetvie Únie a všetky zainteresované strany v uvedenom antidumpingovom prešetrovaní sa vyzývajú, aby sa zaregistrovali osobitne pre toto prešetrovanie a predložili príslušné informácie v súlade s podmienkami a harmonogramom uvedenými v tomto oznámení bez ohľadu na informácie, ktoré už prípadne predložili v súvislosti s antidumpingovým prešetrovaním. Informácie alebo pripomienky predložené v súvislosti s uvedeným antidumpingovým prešetrovaním nebudú zohľadnené automaticky aj v tomto prešetrovaní a strany budú musieť zo zásady všetky informácie týkajúce sa tohto prešetrovania predložiť v rámci tohto konania osobitne.

5.1.   
  Obdobie revízneho prešetrovania a posudzované obdobie

Prešetrovanie pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2021 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa bude vzťahovať na obdobie od 1. januára 2018 do konca obdobia revízneho prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).

5.2.   
  Pripomienky týkajúce sa žiadosti a začatia prešetrovania

Všetky zainteresované strany, ktoré sa chcú vyjadriť k žiadosti (vrátane otázok týkajúcich sa opätovného výskytu ujmy a príčinnej súvislosti) alebo k akýmkoľvek aspektom týkajúcim sa začatia prešetrovania (vrátane miery podpory žiadosti), tak musia urobiť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie (6).

Každá žiadosť o vypočutie týkajúca sa začatia prešetrovania sa musí predložiť do 15 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia.

5.3.   
  Postup stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania

V revíznom prešetrovaní pred uplynutím platnosti Komisia preskúmava vývoz do Únie počas obdobia revízneho prešetrovania a nezávisle od vývozu do Únie posudzuje, či je situácia spoločností, ktoré vyrábajú a predávajú prešetrovaný výrobok v dotknutej krajine, taká, že by pravdepodobne došlo k pokračovaniu alebo opätovnému vývozu do Únie za subvencované ceny, ak by platnosť opatrení uplynula.

Všetci vyvážajúci výrobcovia (7) prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, sa preto vyzývajú, aby sa zúčastnili na prešetrovaní zo strany Komisie.

5.3.1.   Prešetrovanie výrobcov v dotknutej krajine

Vzhľadom na možný veľký počet výrobcov v dotknutej krajine, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet výrobcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci výrobcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby sa prihlásili a poskytli Komisii informácie o svojich spoločnostiach do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Tieto informácie sa musia poskytnúť prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R770_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER.

Informácie o prístupe k platforme TRON možno nájsť v bodoch 5.6 a 5.9.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky výrobcov, osloví aj orgány dotknutej krajiny a môže osloviť všetky známe združenia výrobcov v dotknutej krajine.

Ak je výber vzorky potrebný, výrobcovia budú vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu výroby, predaja alebo vývozu, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym výrobcom, orgánom dotknutej krajiny a združeniam výrobcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky, a to v prípade potreby prostredníctvom orgánov dotknutej krajiny.

Len čo budú Komisii doručené informácie potrebné na výber vzorky výrobcov, bude informovať dotknuté strany o svojom rozhodnutí, či ich zaradila do vzorky. Výrobcovia zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Komisia doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Kópia dotazníka pre výrobcov v dotknutej krajine je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594.

Bez toho, aby bolo dotknuté prípadné uplatňovanie článku 28 základného nariadenia, spoločnosti, ktoré súhlasili so svojím prípadným zaradením do vzorky, ale neboli do nej vybrané, sa budú považovať za spolupracujúce.

5.3.2.   Prešetrovanie neprepojených dovozcov (8) (9)

Neprepojení dovozcovia prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny do Únie vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu platných opatrení, sa vyzývajú, aby sa zúčastnili na tomto prešetrovaní.

Vzhľadom na možný veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt môže Komisia obmedziť počet neprepojených dovozcov, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

S cieľom umožniť Komisii, aby rozhodla o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpila, sa všetci neprepojení dovozcovia alebo zástupcovia konajúci v ich mene vrátane tých, ktorí nespolupracovali pri prešetrovaní vedúcom k zavedeniu opatrení, ktoré sú predmetom tohto revízneho prešetrovania, týmto vyzývajú, aby sa Komisii prihlásili. Tieto strany tak musia urobiť do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, a to tak, že Komisii poskytnú informácie o svojej spoločnosti, resp. spoločnostiach požadované v prílohe k tomuto oznámeniu.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na výber vzorky neprepojených dovozcov, môže osloviť aj všetky známe združenia dovozcov.

Ak je výber vzorky potrebný, dovozcovia môžu byť vybraní na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja prešetrovaného výrobku z dotknutej krajiny v Únii, ktorý možno v rámci dostupného času primerane prešetriť. Všetkým známym neprepojeným dovozcom a združeniam dovozcov Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli vybrané do vzorky.

Komisia takisto doplní záznam o výbere vzorky do spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie. Pripomienky k výberu vzorky sa musia doručiť do troch dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o výbere vzorky.

Komisia s cieľom získať informácie, ktoré považuje za potrebné na účely svojho prešetrovania, sprístupní dotazníky neprepojeným dovozcom zaradeným do vzorky. Uvedené strany musia predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia výberu vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre neprepojených dovozcov je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594).

5.4.   
  Postup stanovenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy

S cieľom stanoviť, či existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie, sa výrobcovia z Únie vyrábajúci prešetrovaný výrobok vyzývajú, aby sa zúčastnili na prešetrovaní zo strany Komisie.

Prešetrovanie výrobcov z Únie

Vzhľadom na veľký počet výrobcov z Únie, ktorých sa toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti týka, a s cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci stanovených lehôt sa Komisia rozhodla obmedziť počet výrobcov z Únie, ktorí budú predmetom prešetrovania, na primeraný počet vybraním vzorky (tento postup sa nazýva aj „výber vzorky“). Výber vzorky sa vykoná v súlade s článkom 27 základného nariadenia.

Komisia predbežne vybrala vzorku výrobcov z Únie. Podrobnosti možno nájsť v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie.

Zainteresované strany sa týmto vyzývajú, aby sa vyjadrili k predbežnej vzorke. Okrem toho ostatní výrobcovia z Únie alebo zástupcovia konajúci v ich mene, ktorí sa domnievajú, že existujú dôvody, na základe ktorých by mali byť zaradení do vzorky, sa musia obrátiť na Komisiu do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Všetky pripomienky týkajúce sa predbežnej vzorky musia byť doručené do siedmich dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

Všetkým známym výrobcom z Únie a/alebo združeniam výrobcov z Únie Komisia oznámi spoločnosti, ktoré boli s konečnou platnosťou vybrané do vzorky.

Výrobcovia z Únie zaradení do vzorky budú musieť predložiť vyplnený dotazník do 30 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia o ich zaradení do vzorky, pokiaľ nie je stanovené inak.

Kópia dotazníka pre výrobcov z Únie je dostupná v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594.

5.5.   
  Postup posudzovania záujmu Únie

Ak sa preukáže pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu subvencovania a pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy, rozhodne sa v zmysle článku 31 základného nariadenia o tom, či by zachovanie vyrovnávacích opatrení nebolo v rozpore so záujmom Únie.

Výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov sa vyzývajú, aby Komisii poskytli informácie týkajúce sa záujmu Únie.

Informácie týkajúce sa posúdenia záujmu Únie sa musia poskytnúť do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak. Tieto informácie môžu byť poskytnuté v ľubovoľnom formáte alebo vyplnením dotazníka vyhotoveného Komisiou.

Kópie dotazníkov vrátane dotazníka pre používateľov prešetrovaného výrobku sú dostupné v spise, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, a na webovom sídle GR pre obchod https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594. Informácie predložené v súlade s článkom 31 základného nariadenia sa v každom prípade zohľadnia len vtedy, ak budú v čase ich predloženia podložené konkrétnymi dôkazmi, ktoré potvrdzujú ich platnosť.

5.6.   
  Zainteresované strany

Aby sa zainteresované strany, ako napríklad výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, používatelia a ich zastupujúce združenia, odborové zväzy a organizácie zastupujúce spotrebiteľov, mohli zúčastniť na prešetrovaní, musia najskôr preukázať objektívnu súvislosť medzi svojou činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Výrobcovia v dotknutej krajine, výrobcovia z Únie, dovozcovia a ich zastupujúce združenia, ktorí poskytli informácie v súlade s postupmi opísanými v bodoch 5.3.1, 5.3.2 a 5.4, sa budú považovať za zainteresované strany, ak existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom.

Iné strany sa budú môcť zúčastniť na prešetrovaní ako zainteresovaná strana až od okamihu, keď sa prihlásia, a pod podmienkou, že existuje objektívna súvislosť medzi ich činnosťou a prešetrovaným výrobkom. Tým, že sa strana považuje za zainteresovanú stranu, nie je dotknuté uplatňovanie článku 28 základného nariadenia.

Prístup k spisu, ktorý je zainteresovaným stranám k dispozícii na nahliadnutie, je zabezpečený prostredníctvom platformy TRON.tdi na tejto adrese: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Na získanie prístupu postupujte podľa pokynov uvedených na danej stránke (10).

5.7.   
  Iné písomné podania

V súlade s ustanoveniami tohto oznámenia sa týmto všetky zainteresované strany vyzývajú, aby oznámili svoje stanoviská, predložili informácie a poskytli podporné dôkazy. Tieto informácie a podporné dôkazy musia byť Komisii doručené do 37 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia, pokiaľ nie je stanovené inak.

5.8.   
  Možnosť vypočutia útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie

Všetky zainteresované strany môžu požiadať o vypočutie útvarmi Komisie vykonávajúcimi prešetrovanie. Každá žiadosť o vypočutie musí byť podaná písomne a musia sa v nej uvádzať dôvody žiadosti, ako aj zhrnutie toho, čím sa chce zainteresovaná strana zaoberať pri vypočutí. Vypočutie bude obmedzené na otázky, ktoré zainteresované strany uviedli vopred písomnou formou.

V zásade platí, že vypočutia sa nevyužívajú na predkladanie faktických informácií, ktoré ešte nie sú v spise. V záujme dobrej správy vecí verejných a s cieľom umožniť útvarom Komisie napredovať v prešetrovaní sa však zainteresované strany môžu usmerniť, aby poskytli nové faktické informácie po vypočutí.

5.9.   
  Pokyny na predkladanie písomných podaní a zasielanie vyplnených dotazníkov a korešpondencie

Na informácie predkladané Komisii na účely prešetrovaní na ochranu obchodu sa nesmú vzťahovať autorské práva. Zainteresované strany si musia pred tým, ako Komisii predložia informácie a/alebo údaje, na ktoré sa vzťahujú autorské práva tretej strany, vyžiadať od držiteľa autorských práv osobitné povolenie, v ktorom sa Komisii výslovne povoľuje, že: a) môže používať dané informácie a údaje na účely tohto konania na ochranu obchodu a b) dané informácie a/alebo údaje môže poskytnúť zainteresovaným stranám tohto prešetrovania, a to vo forme, ktorá im umožní uplatniť ich práva na obhajobu.

Všetky písomné podania vrátane informácií požadovaných v tomto oznámení, vyplnených dotazníkov a korešpondencie, ktoré zainteresované strany poskytujú ako dôverné, sa označia ako Sensitive (11). Strany, ktoré predkladajú informácie v priebehu tohto prešetrovania, sa vyzývajú, aby odôvodnili svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie.

Od strán, ktoré poskytujú informácie označené ako Sensitive, sa požaduje, aby v súlade s článkom 29 ods. 2 základného nariadenia predložili súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter a ktorý sa označí ako For inspection by interested parties. Tento súhrn musí byť dostatočne podrobný, aby umožnil primerane pochopiť podstatu predložených dôverných informácií. Ak strana, ktorá poskytuje dôverné informácie, nepreukáže dostatočný dôvod na žiadosť o dôverné zaobchádzanie alebo nepredloží súhrn týchto informácií, ktorý nemá dôverný charakter, v požadovanom formáte a kvalite, Komisia nemusí na takéto informácie prihliadať, pokiaľ jej nemožno pomocou vhodných zdrojov uspokojivo dokázať, že predmetné informácie sú správne.

Zainteresované strany sa vyzývajú, aby všetky podania a žiadosti vrátane naskenovaných splnomocnení a osvedčení predkladali cez platformu TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Použitím platformy TRON.tdi alebo e-mailu zainteresované strany vyjadrujú súhlas s pravidlami platnými pre elektronické podania uvedenými v dokumente „KOREŠPONDENCIA S EURÓPSKOU KOMISIOU V PRÍPADOCH TÝKAJÚCICH SA OCHRANY OBCHODU“ uverejnenom na webovom sídle Generálneho riaditeľstva pre obchod: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Zainteresované strany musia uviesť svoje meno (názov), adresu, telefónne číslo a platnú e-mailovú adresu a mali by zabezpečiť, aby bola uvedená e-mailová adresa funkčným oficiálnym pracovným e-mailom, ktorý sa denne kontroluje. Po poskytnutí kontaktných údajov bude Komisia komunikovať so zainteresovanými stranami iba prostredníctvom platformy TRON.tdi alebo e-mailu, pokiaľ výslovne nepožiadajú o doručenie všetkých dokumentov Komisie inými komunikačnými prostriedkami alebo ak si povaha dokumentov, ktoré sa majú zaslať, nevyžaduje použitie doporučenej zásielky. Ďalšie pravidlá a informácie týkajúce sa korešpondencie s Komisiou vrátane zásad, ktoré sa vzťahujú na podania prostredníctvom platformy TRON.tdi a e-mailu, nájdu zainteresované strany v už spomínaných pokynoch o komunikácii so zainteresovanými stranami.

Adresa Komisie na účely korešpondencie:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Platforma TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

Emailové adresy:

TRADE-R770-HRF-SUBSIDY@ec.europa.eu

TRADE-R770-HRF-INJURY@ec.europa.eu

6.   Harmonogram prešetrovania

Prešetrovanie sa v súlade s článkom 22 ods. 1 základného nariadenia obvykle dokončí do 12 mesiacov a v každom prípade najneskôr do 15 mesiacov od dátumu uverejnenia tohto oznámenia.

7.   Predkladanie informácií

Pravidlom je, že zainteresované strany môžu predkladať informácie len v časových rámcoch uvedených v bode 5 tohto oznámenia.

S cieľom dokončiť prešetrovanie v rámci záväzných lehôt Komisia nebude akceptovať podania zainteresovaných strán po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok ku konečnému poskytnutiu informácií, resp. po uplynutí lehoty na predloženie pripomienok k dodatočnému konečnému poskytnutiu informácií.

8.   Možnosť vyjadriť sa k podaniam iných strán

S cieľom zaručiť právo na obhajobu by mali mať zainteresované strany možnosť vyjadriť sa k informáciám, ktoré predložili iné zainteresované strany. Zainteresované strany môžu pri tejto príležitosti reagovať jedine na záležitosti uvedené v podaniach iných zainteresovaných strán a nesmú uvádzať žiadne nové záležitosti.

Pripomienky k informáciám, ktoré poskytli iné zainteresované strany v reakcii na poskytnutie informácií o konečných zisteniach, by sa mali predložiť do piatich dní od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok ku konečným zisteniam, pokiaľ nie je stanovené inak. V prípade dodatočného konečného poskytnutia informácií by pripomienky predložené inými zainteresovanými stranami v reakcii na toto dodatočné poskytnutie informácií mali byť predložené do jedného dňa od uplynutia lehoty na predloženie pripomienok k tomuto dodatočnému poskytnutiu informácií, pokiaľ nie je stanovené inak.

Uvedeným časovým rámcom nie je dotknuté právo Komisie v riadne odôvodnených prípadoch si vyžiadať od zainteresovaných strán dodatočné informácie.

9.   Predĺženie lehôt uvedených v tomto oznámení

Na riadne odôvodnenú žiadosť zainteresovaných strán možno povoliť predĺženie lehôt stanovených v tomto oznámení.

O akékoľvek predĺženie lehôt stanovených v tomto oznámení by sa malo žiadať len za výnimočných okolností a povolí sa len v riadne odôvodnených prípadoch. Prípadné predĺženie termínu na zaslanie vyplnených dotazníkov bude v každom prípade obmedzené obvykle na tri dni a spravidla nepresiahne sedem dní. Pokiaľ ide o lehoty na predloženie ďalších informácií uvedené v oznámení o začatí revízneho prešetrovania, predĺženia sa obmedzia na tri dni, pokiaľ sa nepreukáže existencia mimoriadnych okolností.

10.   Nespolupráca

V prípadoch, ak niektorá zainteresovaná strana odmietne sprístupniť potrebné informácie, alebo ich neposkytne v príslušných lehotách, alebo významnou mierou bráni v prešetrovaní, zistenia, či už pozitívne alebo negatívne, možno v súlade s článkom 28 základného nariadenia vypracovať na základe dostupných skutočností.

Ak sa zistí, že niektorá zainteresovaná strana poskytla nepravdivé alebo zavádzajúce informácie, tieto informácie sa nemusia zohľadniť a môžu sa použiť dostupné skutočnosti.

Ak niektorá zainteresovaná strana nespolupracuje alebo spolupracuje len čiastočne a zistenia sa preto v súlade s článkom 28 základného nariadenia zakladajú na dostupných skutočnostiach, výsledok môže byť pre túto stranu menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Neposkytnutie odpovede v elektronickej podobe sa nepovažuje za nespoluprácu, pokiaľ zainteresovaná strana preukáže, že poskytnutie odpovede v požadovanej forme by jej spôsobilo ďalšiu neprimeranú záťaž alebo ďalšie neprimerané výdavky. Zainteresovaná strana by sa mala okamžite obrátiť na Komisiu.

11.   Úradník pre vypočutie

Zainteresované strany sa môžu obrátiť na úradníka pre vypočutie v obchodných konaniach. Úradník pre vypočutie skúma žiadosti o prístup k spisu, spory týkajúce sa dôvernosti dokumentov, žiadosti o predĺženie lehôt a akékoľvek iné žiadosti týkajúce sa práva zainteresovaných strán a tretích strán na obhajobu, ktoré sa môžu vyskytnúť počas konania.

Úradník pre vypočutie môže usporiadať vypočutia a pôsobiť ako sprostredkovateľ medzi zainteresovanou stranou, resp. stranami a útvarmi Komisie v snahe zabezpečiť plné uplatnenie práva zainteresovaných strán na obhajobu. Žiadosť o vypočutie úradníkom pre vypočutie by sa mala predložiť písomne a mali by sa v nej uviesť dôvody žiadosti. Úradník pre vypočutie preskúma dôvody žiadostí. Tieto vypočutia by sa mali uskutočniť len vtedy, ak otázky neboli vyriešené s útvarmi Komisie v čase na to určenom.

Každá takáto žiadosť musí byť podaná včas a bezodkladne s cieľom neohroziť riadny priebeh konania. Na tento účel by sa mali zainteresované strany obrátiť na úradníka pre vypočutie v najskoršom možnom čase po vzniknutí udalosti odôvodňujúcej takúto intervenciu. Ak sa žiadosti o vypočutie predložia mimo príslušných časových rámcov, úradník pre vypočutie preskúma aj dôvody takéhoto oneskorenia, povahu nastolených otázok a vplyv uvedených otázok na právo na obhajobu, a to s náležitým ohľadom na záujmy dobrej správy vecí verejných a včasné ukončenie prešetrovania.

Ďalšie informácie a kontaktné údaje môžu zainteresované strany nájsť na webových stránkach úradníka pre vypočutie na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/.

12.   Možnosť požiadať o revízne prešetrovanie podľa článku 19 základného nariadenia

Keďže toto revízne prešetrovanie pred uplynutím platnosti sa začína v súlade s ustanoveniami článku 18 základného nariadenia, jeho zistenia nepovedú k zmene existujúcich opatrení, ale k zrušeniu alebo zachovaniu týchto opatrení v súlade s článkom 22 ods. 3 základného nariadenia.

Ak niektorá zainteresovaná strana usúdi, že revízne prešetrovanie opatrení je opodstatnené, aby sa umožnila zmena opatrení, táto strana môže požiadať o revízne prešetrovanie podľa článku 19 základného nariadenia.

Strany, ktoré chcú požiadať o takéto revízne prešetrovanie, ktoré by sa uskutočnilo nezávisle od revízneho prešetrovania pred uplynutím platnosti uvedeného v tomto oznámení, sa môžu obrátiť na Komisiu na už uvedenej adrese.

13.   Spracovanie osobných údajov

So všetkými osobnými údajmi získanými počas tohto prešetrovania sa bude zaobchádzať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 (12).

Oznámenie o ochrane údajov, ktorým sa všetky fyzické osoby informujú o spracúvaní osobných údajov v rámci činností Komisie v oblasti ochrany obchodu, je dostupné na webovom sídle GR pre obchod: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 372, 16.9.2021, s. 10.

(2)  Ú. v. EÚ L 176, 30.6.2016, s. 55.

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2017/969, ktorým sa ukladajú konečné vyrovnávacie clá na dovoz určitých plochých výrobkov zo železa, z nelegovanej ocele alebo ostatnej legovanej ocele valcovaných za tepla s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (Ú. v. EÚ L 146, 9.6.2017, s. 17).

(4)  Oznámenie o dôsledkoch vypuknutia ochorenia COVID-19 na antidumpingové a antisubvenčné prešetrovania (Ú. v. EÚ C 86, 16.3.2020, s. 6).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022XC0405(01)&from=SK

(6)  Všetky odkazy na uverejnenie tohto oznámenia budú predstavovať odkazy na uverejnenie tohto oznámenia v Úradnom vestníku Európskej únie, pokiaľ nie je uvedené inak.

(7)  Výrobcom je každá spoločnosť v dotknutej krajine, ktorá vyrába prešetrovaný výrobok, vrátane akýchkoľvek s ňou prepojených spoločností, ktoré sú zapojené do výroby, predaja na domácom trhu alebo vývozu prešetrovaného výrobku.

(8)  Do vzorky môžu byť zaradení iba dovozcovia neprepojení s vyvážajúcimi výrobcami. Dovozcovia, ktorí sú prepojení s vyvážajúcimi výrobcami, musia v súvislosti s týmito vyvážajúcimi výrobcami vyplniť prílohu k dotazníku. V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

(9)  Informácie poskytnuté neprepojenými dovozcami môžu byť použité aj v súvislosti s inými aspektmi tohto prešetrovania, než je stanovenie záujmu Únie.

(10)  V prípade technických problémov sa obráťte na servisné pracovisko Trade Service Desk e-mailom na trade-service-desk@ec.europa.eu alebo telefonicky na číslo + 32 22979797.

(11)  Dokument označený ako Sensitive je dokument, ktorý sa považuje za dôverný v zmysle článku 29 základného nariadenia a článku 12 Dohody WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. Tento dokument je chránený aj podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

(12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 z 23. októbra 2018 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 45/2001 a rozhodnutie č. 1247/2002/ES (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

PRÍLOHA

| ☐ | Verzia „Sensitive“ |
| --- | --- |
| ☐ | Verzia „For inspection by interested parties“ |
| (zaškrtnite príslušné políčko) |

☐

Verzia „Sensitive“

☐

Verzia „For inspection by interested parties“

(zaškrtnite príslušné políčko)

REVÍZNE PREŠETROVANIE PRED UPLYNUTÍM PLATNOSTI ANTISUBVENČNÝCH OPATRENÍ UPLATNITEĽNÝCH NA DOVOZ URČITÝCH PLOCHÝCH VÝROBKOV ZO ŽELEZA, Z NELEGOVANEJ OCELE ALEBO OSTATNEJ LEGOVANEJ OCELE VALCOVANÝCH ZA TEPLA S PÔVODOM V ČÍNSKEJ ĽUDOVEJ REPUBLIKE

INFORMÁCIE NA ÚČELY VÝBERU VZORKY NEPREPOJENÝCH DOVOZCOV

Tento formulár má slúžiť ako pomôcka pre neprepojených dovozcov pri poskytovaní informácií týkajúcich sa výberu vzorky, ktoré sa požadujú podľa bodu 5.3.2 oznámenia o začatí revízneho prešetrovania.

Obe verzie, teda verzia „Sensitive“ (dôverná verzia), ako aj verzia „For inspection by interested parties“ (verzia na nahliadnutie pre zainteresované strany) by sa mali zaslať späť Komisii, ako sa stanovuje v oznámení o začatí konania.

1.   NÁZOV A KONTAKTNÉ ÚDAJE

Uveďte tieto údaje o vašej spoločnosti:

| Názov spoločnosti | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Kontaktná osoba | |
| E-mailová adresa | |
| Telefónne číslo | |

Názov spoločnosti

Adresa

Kontaktná osoba

E-mailová adresa

Telefónne číslo

2.   OBRAT A OBJEM PREDAJA

Uveďte celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR), ako aj hodnotu v eurách (EUR) a objem v tonách dovozu a ďalšieho predaja na trhu Únie po dovoze z Čínskej ľudovej republiky, pokiaľ ide o prešetrovaný výrobok podľa vymedzenia v oznámení o začatí konania počas obdobia revízneho prešetrovania.

| | Objem v tonách | Hodnota v eurách (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR) | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike | | |
| Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod) | | |
| Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky | | |

Objem v tonách

Hodnota v eurách (EUR)

Celkový obrat vašej spoločnosti v eurách (EUR)

Dovoz prešetrovaného výrobku s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

Dovoz prešetrovaného výrobku (bez ohľadu na pôvod)

Ďalší predaj prešetrovaného výrobku na trhu Únie po jeho dovoze z Čínskej ľudovej republiky

3.   ČINNOSTI VAŠEJ SPOLOČNOSTI A PREPOJENÝCH SPOLOČNOSTÍ (1)

Presne opíšte činnosti spoločnosti a všetkých prepojených spoločností (vypíšte ich a uveďte ich vzťah k vašej spoločnosti), ktoré sú zapojené do výroby a/alebo predaja (na vývoz a/alebo na domácom trhu) prešetrovaného výrobku. Takéto činnosti by mohli okrem iného zahŕňať nákup prešetrovaného výrobku, jeho výrobu v rámci subdodávateľských dohôd, alebo jeho spracovanie či obchodovanie s ním.

| Názov a sídlo spoločnosti | Činnosti | Vzťah |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Názov a sídlo spoločnosti

Činnosti

Vzťah

4.   ĎALŠIE INFORMÁCIE

| | Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky. |
| --- | --- |

Uveďte akékoľvek ďalšie relevantné informácie, ktoré spoločnosť považuje za užitočné z hľadiska pomoci Komisii pri výbere vzorky.

5.   OSVEDČENIE

Poskytnutím uvedených informácií spoločnosť súhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky. Ak je spoločnosť vybraná do vzorky, musí vyplniť dotazník a súhlasiť s návštevou svojich priestorov s cieľom overiť údaje, ktoré uviedla. Ak spoločnosť uvedie, že nesúhlasí so svojím prípadným zaradením do vzorky, bude to znamenať, že nespolupracuje pri prešetrovaní. Zistenia Komisie týkajúce sa nespolupracujúcich dovozcov sa zakladajú na dostupných skutočnostiach a výsledok môže byť pre takúto spoločnosť menej priaznivý než v prípade, keby bola spolupracovala.

Podpis oprávnenej osoby:

Meno a funkcia oprávnenej osoby:

Dátum:

---

(1)  V súlade s článkom 127 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, sa dve osoby považujú za prepojené, ak: a) jedna z nich je predstaviteľom alebo riaditeľom podniku druhej osoby alebo naopak; b) sú právne uznanými obchodnými spoločníkmi; c) sú zamestnávateľom a zamestnancom; d) tretia strana priamo alebo nepriamo vlastní, ovláda alebo má v držbe aspoň 5 % hodnoty akcií alebo podielov s hlasovacím právom jednej aj druhej osoby; e) jedna z nich priamo alebo nepriamo ovláda druhú; f) obe sú priamo alebo nepriamo ovládané treťou osobou; g) spoločne priamo alebo nepriamo ovládajú tretiu osobu; alebo h) sú členmi jednej rodiny (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558). Osoby sa považujú za členov jednej rodiny, ak majú medzi sebou niektorý z týchto vzťahov: i) manžel a manželka; ii) rodič a dieťa; iii) brat a sestra (vlastní aj nevlastní súrodenci); iv) starý rodič a vnuk alebo vnučka; v) strýc alebo teta a synovec alebo neter; vi) svokor alebo svokra a zať alebo nevesta; vii) švagor a švagriná. V súlade s článkom 5 bodom 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, „osoba“ je fyzická osoba, právnická osoba a akékoľvek združenie osôb, ktoré nie je právnickou osobou, ale je podľa práva Únie alebo vnútroštátneho práva spôsobilou na právne úkony (Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/48

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10762 – H&F / IRI)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 223/04)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. a jeho paralelné fondy („H&F“, Spojené štáty), |
| --- | --- |

—

Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. a jeho paralelné fondy („H&F“, Spojené štáty),

| — | NPD Group, L.P., portfóliová spoločnosť pod kontrolou podniku Hellman & Friedman („NPD“, Spojené štáty), |
| --- | --- |

—

NPD Group, L.P., portfóliová spoločnosť pod kontrolou podniku Hellman & Friedman („NPD“, Spojené štáty),

| — | Information Resources, Inc. („IRI“, Spojené štáty). |
| --- | --- |

—

Information Resources, Inc. („IRI“, Spojené štáty).

Podnik H&F získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad podnikom IRI, a to na základe dohody o fúzii medzi IRI a NPD.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | H&F: súkromná kapitálová spoločnosť, |
| --- | --- |

—

H&F: súkromná kapitálová spoločnosť,

| — | NPD: spoločnosť zaoberajúca sa prieskumom trhu, |
| --- | --- |

—

NPD: spoločnosť zaoberajúca sa prieskumom trhu,

| — | IRI: spoločnosť zaoberajúca sa prieskumom trhu, ktorá poskytuje informácie o spotrebiteľoch, nákupcoch a maloobchodnom trhu, ako aj analýzy zamerané na balený spotrebný tovar. |
| --- | --- |

—

IRI: spoločnosť zaoberajúca sa prieskumom trhu, ktorá poskytuje informácie o spotrebiteľoch, nákupcoch a maloobchodnom trhu, ako aj analýzy zamerané na balený spotrebný tovar.

3.

Na základe predbežného posúdenia sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. Tým však nie je dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10762 – H&F / IRI

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

---

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/50

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 223/05)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | XLCEE-Holding GmbH („XLCEE“, Rakúsko), patriaci do skupiny XXXLutz Group („XXXLutz“, Rakúsko), |
| --- | --- |

—

XLCEE-Holding GmbH („XLCEE“, Rakúsko), patriaci do skupiny XXXLutz Group („XXXLutz“, Rakúsko),

| — | Derot Fund S.À R.L. („Derot“, Luxembursko), ktorý kontroluje pán Formela, |
| --- | --- |

—

Derot Fund S.À R.L. („Derot“, Luxembursko), ktorý kontroluje pán Formela,

| — | BLACK RED WHITE S.A. („BRW“, Poľsko), pod kontrolou podniku Derot. |
| --- | --- |

—

BLACK RED WHITE S.A. („BRW“, Poľsko), pod kontrolou podniku Derot.

Podniky XLCEE a Derot získajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým podnikom BRW.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | XLCEE je investičná holdingová spoločnosť v rámci skupiny XXXLutz. XXXLutz pôsobí predovšetkým v oblasti prevádzky maloobchodných kamenných a online obchodov s nábytkom, bytovým zariadením a tovarom pre domácnosť v Európe. |
| --- | --- |

—

XLCEE je investičná holdingová spoločnosť v rámci skupiny XXXLutz. XXXLutz pôsobí predovšetkým v oblasti prevádzky maloobchodných kamenných a online obchodov s nábytkom, bytovým zariadením a tovarom pre domácnosť v Európe.

| — | Derot je investičná holdingová spoločnosť, ktorú kontroluje pán Formela. Pán Formela kontroluje aj spoločnosť BRW Trading Company (Bielorusko), ktorá prevádzkuje štyri maloobchodné predajne nábytku, bytového zariadenia a tovaru pre domácnosť v Bielorusku, |
| --- | --- |

—

Derot je investičná holdingová spoločnosť, ktorú kontroluje pán Formela. Pán Formela kontroluje aj spoločnosť BRW Trading Company (Bielorusko), ktorá prevádzkuje štyri maloobchodné predajne nábytku, bytového zariadenia a tovaru pre domácnosť v Bielorusku,

| — | BRW je výrobca a maloobchodný predajca nábytku, ktorý prevádzkuje kamenné predajne nábytku, bytového zariadenia a tovaru pre domácnosť najmä v Poľsku a v menšej miere na Slovensku a v Bielorusku. |
| --- | --- |

—

BRW je výrobca a maloobchodný predajca nábytku, ktorý prevádzkuje kamenné predajne nábytku, bytového zariadenia a tovaru pre domácnosť najmä v Poľsku a v menšej miere na Slovensku a v Bielorusku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/52

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10575 – BOUYGUES / EQUANS)

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 223/06)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Bouygues S.A. („Bouygues“, Francúzsko), |
| --- | --- |

—

Bouygues S.A. („Bouygues“, Francúzsko),

| — | Equans S.A.S. („Equans“, Francúzsko). |
| --- | --- |

—

Equans S.A.S. („Equans“, Francúzsko).

Podnik Bouygues získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách kontrolu nad celým podnikom Equans.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Bouygues je holdingová spoločnosť diverzifikovanej priemyselnej skupiny, ktorá pôsobí v sektoroch stavebníctva, výstavby a údržby dopravnej infraštruktúry, developerskej činnosti, médií a telekomunikácií. Bouygues poskytuje aj elektrotechnické služby prostredníctvom podniku Colas Rail, ktorý je 100 % dcérskou spoločnosťou podniku Colas. Colas Rail poskytuje elektrotechnické služby pre železničnú infraštruktúru vrátane elektrifikácie železníc (inštalácia a údržba trakčných a nadzemných trolejových vedení) a železničnej signalizácie. |
| --- | --- |

—

Bouygues je holdingová spoločnosť diverzifikovanej priemyselnej skupiny, ktorá pôsobí v sektoroch stavebníctva, výstavby a údržby dopravnej infraštruktúry, developerskej činnosti, médií a telekomunikácií. Bouygues poskytuje aj elektrotechnické služby prostredníctvom podniku Colas Rail, ktorý je 100 % dcérskou spoločnosťou podniku Colas. Colas Rail poskytuje elektrotechnické služby pre železničnú infraštruktúru vrátane elektrifikácie železníc (inštalácia a údržba trakčných a nadzemných trolejových vedení) a železničnej signalizácie.

| — | Equans je globálna spoločnosť pôsobiaca v odvetví multitechnických služieb. Zameriava sa na inžinierstvo v oblasti elektriny, mechaniky, tepla, vetrania a chladenia, chladiace riešenia, správu zariadení, digitalizáciu a IKT. Spoločnosť Equans poskytuje aj služby elektrifikácie železníc (inštalácia a údržba trakčných a nadzemných trolejových vedení), a to prostredníctvom firiem Powerline, Ineo SCLE Ferroviaire a Fabricom. |
| --- | --- |

—

Equans je globálna spoločnosť pôsobiaca v odvetví multitechnických služieb. Zameriava sa na inžinierstvo v oblasti elektriny, mechaniky, tepla, vetrania a chladenia, chladiace riešenia, správu zariadení, digitalizáciu a IKT. Spoločnosť Equans poskytuje aj služby elektrifikácie železníc (inštalácia a údržba trakčných a nadzemných trolejových vedení), a to prostredníctvom firiem Powerline, Ineo SCLE Ferroviaire a Fabricom.

3.

Na základe predbežného posúdenia sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. Tým však nie je dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10575 – BOUYGUES / EQUANS

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/54

---

Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

(2022/C 223/07)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

Žiadosť o schválenie tejto nepodstatnej zmeny je uverejnená v databáze Komisie eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Aceite Campo de Calatrava“

EÚ č.: PDO-ES-0642-AM01 – 10. 1. 2022

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Názov

„Aceite Campo de Calatrava“

2.   Členský štát

Španielsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.5. Oleje a tuky (maslo, margarín, oleje atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Extra panenský olivový olej z plodov olivovníka (Olea europea L.) odrody Cornicabra alebo Picual, a to buď samostatne, alebo v kombinácii oboch, s možnosťou pridania sekundárnych odrôd Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki a Lecciana v pomere, ktorý nepresahuje 15 %, získaný mechanickými alebo inými fyzickými prostriedkami, ktoré olej nemenia a zachovávajú chuť, vôňu a vlastnosti plodov, z ktorých je vyrobený.

Olivy sa zberajú priamo zo stromov, keď sa ich stupeň zrelosti pohybuje medzi 3 a 6.

Maximálne povolené parametre extra panenských olivových olejov s označením pôvodu „Aceite Campo de Calatrava“

Minimálny obsah kyseliny olejovej: 70 %

Kyslosť: nepresahuje 0,5 °

Peroxidové číslo: nepresahuje 15 meq O2/kg

K232: maximálne 2

K270: nepresahuje 0,15 °

Organoleptické hodnotenie:

Medián defektov: Md = 0

Medián ovocného charakteru: Mf > 3

Z organoleptického hľadiska sa v olejoch prejavuje prínos každej z obsiahnutých odrôd, ktoré dodávajú zmyslové profily s komplexným ovocným charakterom a s jasne rozoznateľnou intenzitou. To znamená, že oleje Campo de Calatrava musia mať minimálny ovocný charakter s 3 bodmi intenzity. Horkosť a pikantnosť musia byť zreteľné a vyvážené, ich hodnoty intenzity sa pohybujú v rozmedzí 3 až 6 a od ovocného charakteru sa nelíšia o viac ako 2 body.

Všetky extra panenské olivové oleje vyrábané v oblasti Campo de Calatrava majú výrazné príchute zelených plodov olív a iných čerstvých plodov. Minimálne musia byť prítomné tieto pozitívne znaky:

Obsah mastnej kyseliny olejovej v olejoch Campo de Calatrava je 79,64 % v porovnaní s ostatnými oblasťami vyrábajúcimi olej, v ktorých sa hodnoty pohybujú medzi 56,9 % a 78,4 % (Uceda, El cultivo del olivo [pestovanie olív]). Minimálna povolená hodnota je 70 %.

3.3.   Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

—

3.6.   Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.

Aby sa uchovali typické vlastnosti výrobku vo všetkých fázach a zabezpečila sa kvalita olejov, na ktoré sa vzťahuje označenie, proces balenia sa musí vykonávať v rámci vymedzenej zemepisnej oblasti. Takto majú kontrolné orgány plnú kontrolu nad výrobou a zabezpečuje sa, aby záverečné fázy manipulácie s výrobkom vykonávali skúsení výrobcovia v danej oblasti. Ide o ľudí, ktorí najlepšie vedia, ako tieto oleje ovplyvňujú rôzne procesy balenia, ako sú čas a metóda stáčania, filtračné postupy a materiály (utierky z textilu, vlákien, papiera, celulózy, filtrovanie pomocou zeminy, perlitu a kremeliny), teplota pri balení, a ako olej reaguje na chlad a skladovanie. Konečným cieľom je uchovanie typických vlastností výrobku. Správna filtrácia zabezpečuje, aby sa výrobok mohol správne prezentovať na predaj spotrebiteľom a aby sa zachovali optimálne podmienky uchovávania. Filtráciou sa odstraňujú rozpustené pevné látky a vlhkosť, ktoré by viedli k nesprávnym kulinárskym postupom, a stopové prvky, ktoré by viedli ku vzniku anaeróbnej fermentácie sacharidov a bielkovín.

Baliarenské zariadenia musia mať oddelené systémy, aby sa oleje s CHOP balili oddelene od ostatných.

Takisto musia mať schválené typy systémov na meranie oleja.

Olej sa plní do nádob zo skla, z PET, poťahovaného kovu, tetrapaku alebo glazovanej keramiky.

3.7.   Špecifické pravidlá označovania

Na nádobách s olejom musí byť okrem obchodnej značky aj logo chráneného označenia so slovami „Denominación de Origen Protegida (alebo D.O.P.)“ Aceite Campo de Calatrava [Chránené označenie pôvodu (alebo CHOP) „Aceite Campo de Calatrava“].

Nádoby, v ktorých sa chránený olej prepravuje k spotrebiteľom, musia mať okrem hlavnej etikety aj certifikačnú etiketu, ktorá musí špecifikovať chránené označenie pôvodu. Certifikačné etikety musia byť očíslované, vydané a monitorované kontrolným orgánom tak, aby sa zabezpečilo, že sa nedajú opätovne použiť. Množstvo očíslovaných etikiet, ktoré kontrolný orgán vydáva výrobcom, postačuje len na certifikované množstvo olivového oleja, ktoré je zaregistrované na balenie.

Označenie etiketami musí spĺňať všeobecné pravidlá označovania.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby, spracovania a balenia sa nachádza na juhu Castile-La Mancha, ktorý zaujíma centrálnu časť provincie Ciudad Real a tvorí celkom homogénnu morfologickú, geografickú a historickú jednotku, ktorá zahŕňa mestské časti Aldea del Rey, Almagro, Argamasilla de Calatrava, Ballesteros de Calatrava, Bolaños de Calatrava, Calzada de Calatrava, Cañada de Calatrava, Carrión de Calatrava, Granátula de Calatrava, Miguelturra, Moral de Calatrava, Pozuelo de Calatrava, Torralba de Calatrava, Valenzuela de Calatrava, Villanueva de San Carlos a Villar del Pozo.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1.   Špecifickosť zemepisnej oblasti

Campo de Calatrava sa nachádza v južnej časti centrálnej náhornej plošiny Pyrenejského polostrova a má priemernú výšku viac než 600 m.

Častý výskyt vysokého tlaku a účinok kontinentálnej polohy majú výrazný vplyv na podnebie. Anticyklóny, ktoré sa objavujú v zime, prinášajú veľmi nízke teploty a ten istý fenomén v lete vedie k veľmi vysokým teplotám.

Zrážky nie sú osobitne výdatné z dôvodu okrajovej polohy oblasti vzhľadom na trasu, ktorou fronty a tlakové níže prechádzajú od juhozápadu alebo cez úžinu Gibraltáru (kde sa vytvára najviac zrážok). Objem zrážok v oblasti Campo de Calatrava len zriedkavo dosiahne 500 mm.

Pôda je alkalická a stredne hlboká.

Sopečná hmota v tejto oblasti je alkalická. Táto vlastnosť pôdy je ďalšou zvláštnosťou, ktorá vyčleňuje danú oblasť od ostatných oblastí, v ktorých sa vyrába olej, a ovplyvňuje vlastnosti niektorých olejov.

Tmavá farba pôd oblasti Campo de Calatrava absorbuje väčšie množstvo slnečného žiarenia, ktoré spôsobuje vyššiu teplotu pôdy, a tým z agronomického pohľadu podporuje skorú úrodu olív.

5.2.   Špecifickosť výrobku

Charakteristiky „Aceite Campo de Calatrava“ musia byť tieto:

| — | Najmenej 85 % oleja musí pochádzať z odrody Cornicabra a/alebo Picual a podľa potreby zvyšných 15 % z odrôd Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki a Lecciana. |
| --- | --- |

—

Najmenej 85 % oleja musí pochádzať z odrody Cornicabra a/alebo Picual a podľa potreby zvyšných 15 % z odrôd Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki a Lecciana.

| — | Vysoký obsah kyseliny olejovej (min. 70 %) v týchto olejoch. |
| --- | --- |

—

Vysoký obsah kyseliny olejovej (min. 70 %) v týchto olejoch.

| — | Ovocný charakter viac než 3 so znakmi zelených olív a iných prítomných čerstvých plodov ako minimálna požiadavka. |
| --- | --- |

—

Ovocný charakter viac než 3 so znakmi zelených olív a iných prítomných čerstvých plodov ako minimálna požiadavka.

| — | Zmyslový profil musí byť zaoblený s výraznou horkosťou a pikantnosťou v rozmedzí 3 až 6, ktoré sa nelíšia od stupňa ovocného charakteru o viac ako 2 body. |
| --- | --- |

—

Zmyslový profil musí byť zaoblený s výraznou horkosťou a pikantnosťou v rozmedzí 3 až 6, ktoré sa nelíšia od stupňa ovocného charakteru o viac ako 2 body.

| — | Tento olej sa odlišuje od ostatných olejov s chráneným označením pôvodu v tom, že ako jediný je vyrobený prevažne z odrôd Cornicabra a/alebo Picual. |
| --- | --- |

—

Tento olej sa odlišuje od ostatných olejov s chráneným označením pôvodu v tom, že ako jediný je vyrobený prevažne z odrôd Cornicabra a/alebo Picual.

5.3.   Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Pôdy bohaté na vápno stredných hĺbok, sopečná hmota, nízka hladina vody s malým množstvom zrážok, horúce letá, dlhé mrazy v zime a pôda, ktorá sa skôr zahreje, tvoria ekosystém hraničiaci s vyprahnutím, v ktorom sa prirodzeným výberom v priebehu storočí odrody Cornicabra a Picual udržali dokonale prispôsobené tomuto prostrediu, čím sa zabezpečil konečný výrobok s charakteristickými znakmi, ktoré ho odlišujú od ostatných oblastí pestovania olív. Tieto pôdne a klimatické podmienky vedú k vyššej koncentrácii mastnej kyseliny olejovej (Civantos, 1999), ktorej minimálna hodnota je 70 %, a z ktorej sa vyrába olej s vyššou oxidačnou stabilitou.

Suché, alkalické pôdy a malé množstvo zrážok dali oleju Campo de Calatrava ovocné senzorické profily s minimálne 3 bodmi za zelené príchute olív a iných čerstvých plodov.

Nedostatok vody vo fáze zrenia plodov spôsobený zriedkavými zrážkami dodáva zreteľnú a vyváženú horkosť a pikantnosť, s hodnotami intenzity medzi 3 až 6, ktoré sa nelíšia od ovocného charakteru o viac ako 2 body.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_AM01_AceiteCC.pdf

---

(1)  Ú. v. ES L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/58

---

Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

(2022/C 223/08)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

Žiadosť o schválenie tejto nepodstatnej zmeny je uverejnená v databáze Komisie eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Chorizo Riojano“

EÚ č.: PGI-ES-0654-AM01 – 27. 10. 2021

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Názov:

„Chorizo Riojano“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Španielsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.2. Mäsové výrobky (tepelne spracované, solené, údené atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Chorizo Riojano“ je klobása chorizo v tvare podkovy triedy „extra“ bez prídavných látok, vyrábaná v autonómnom spoločenstve La Rioja. Má tieto vlastnosti:

3.3.   Morfologické vlastnosti:

Klobásy chorizo s CHZO majú tvar podkovy a sú viac-menej valcovité s priemerom približne 30 – 40 mm a hmotnosťou najmenej 200 g. Ich konzistencia je pevná a kompaktná a zvyčajne majú nerovnomerný povrch. Pri krájaní do nich nôž hladko preniká a ich obsah je dobre prepojený. Nemajú neprirodzené sfarbenie a kúsky mäsa a slaniny možno zreteľne rozlíšiť.

Fyzikálne a chemické vlastnosti

| Vlhkosť | najviac 45 % |
| --- | --- |
| Pomer kolagénu a bielkovín | najviac 14 % |
| Percentuálny podiel tuku v sušine | najviac 57,0 % |
| Nitráty vyjadrené ako NaNO3 | najviac 100 ppm |
| Nitrity vyjadrené ako NaNO2 | najviac 20 ppm |
| Celkový obsah fosfátov vyjadrených ako P2O5 | najviac 7 500  ppm |

Vlhkosť

najviac 45 %

Pomer kolagénu a bielkovín

najviac 14 %

Percentuálny podiel tuku v sušine

najviac 57,0 %

Nitráty vyjadrené ako NaNO3

najviac 100 ppm

Nitrity vyjadrené ako NaNO2

najviac 20 ppm

Celkový obsah fosfátov vyjadrených ako P2O5

najviac 7 500  ppm

(prirodzený obsah bravčoviny bez pridania fosfátov)

Organoleptické vlastnosti

Vôňa – prevažne papriková s náznakmi cesnaku – je vyvážená, intenzívna a trvalá. Nevyznačuje sa žiadnymi zatuchnutými alebo ostrými pachmi. Chuť je intenzívna a trvalá s vyváženým pomerom mäsa a slaniny. Je veľmi mierne kyslá a nemá zatuchnuté alebo neprirodzené príchute. Klobásy chorizo so štipľavou mletou paprikou sú pikantné. Klobásy chorizo majú vyváženú štruktúru, sú konzistentné, ľahko sa žujú a sú jemne gumovité.

Suroviny

Bravčové mäso a slanina, ktoré sú obzvlášť vhodné na sušenie, vrátane chudého bravčového mäsa bez spojivového tkaniva z necelých samcov alebo zo samíc a bravčového bôčika bez kože alebo chudých kúskov mäsa lardeo [názov používaný pre bravčové výrezy používané na výrobu sušených výrobkov], okorenené suchou jemne mletou soľou, mletou paprikou triedy „extra“ a čerstvo olúpaným cesnakom, ktoré sa následne plnia do prírodných bravčových čriev.

Bravčová slanina, ktorá sa pridáva do zmesi, musí byť pevná. Tento výrobok sa nesmie vyrábať z mäkkého, mazľavého tuku bravčového bôčika, ktorý sa pri krájaní môže stať lepkavým a môže spôsobiť, že z klobás chorizo bude pri procese vyzrievania a sušenia vytekať tuk. Množstvo pridaného tuku musí byť takisto obmedzené a nikdy nesmie presiahnuť 57 % sušiny. Je to jedným z kľúčových faktorov, ktoré odlišujú klobásu „Chorizo Riojano“ od iných klobás chorizo, ktoré podstupujú rýchle zmeny hodnôt pH, čo komplikuje ich dobré vyzrievanie a neskoršiu trvanlivosť.

3.4.   Krmivo a suroviny

—

3.5.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Príprava surovín:

Závody na spracovanie mäsa, ktoré vyrábajú klobásy „Chorizo Riojano“, musia byť schopné prevziať zásielky jatočných tiel a/alebo kusov mäsa a správne ich spracovať tak, aby nedošlo k poklesu hodnôt pH alebo zmenám farby a/alebo štruktúry, a pri príjme prehliadnuť a otestovať jatočné telo či kus mäsa s cieľom zabezpečiť, aby nebola narušená kvalita.

Odstránenie kože, vykostenie a porciovanie sa musia vykonať čo najrýchlejšie, aby sa zabránilo nahromadeniu mäsa na mieste, kde sa tieto činnosti vykonávajú.

V miestnosti, kde sa mäso spracúva, sa musí klimatizáciou udržiavať teplota nepresahujúca 12 oC.

Chladenie mäsa a slaniny pred mletím

Chladiace komory, v ktorých sa uskladňujú chladené jatočné telá, musia mať vybavenie na zavesenie mäsa, ktoré zabraňuje dotyku jatočných tiel.

Mletie mäsa a slaniny v správnom pomere potrebnom pre jednotlivé výrobky

Klobása „Chorizo Riojano“ sa musí vyrábať v inom čase a na inom mieste ako všetky ostatné výrobky vrátane iných kategórií klobásy chorizo.

Keď je mäso pripravené na spracovanie, musí byť vyzreté, okyslené, nezmrazené a jeho hodnota pH musí byť nižšia ako 6,3, aby sa lepšie sušilo a aby masa vo vnútri klobásy mohla vyschnúť.

Rovnako dôležité je, aby mäso nebolo vlhké, a preto sa v prípade potreby šťava z bravčových kusov mäsa necháva odkvapkať.

Keď sú mäso a slanina pripravené, nasleduje pomerne intenzívny proces mletia a krájania na menšie kúsky. Mäso a slanina sa musia krájať čisto, čím sa obmedzuje poškodenie štruktúry bielkovín, ktorá tvorí tkanivo, a tukových buniek, pretože to pomáha kompaktne spájať kúsky mäsa, zabezpečiť správne sušenie a v konečnom dôsledku dodáva klobáse chorizo pri rozrezaní jej typický vzhľad a typické sfarbenie.

Všetky výrobné priestory musia byť klimatizované, musia mať strednú úroveň vlhkosti a podmienky prúdenia a výmeny vzduchu musia byť z technického hľadiska, ako aj zo zdravotného a hygienického hľadiska, primerané.

Ochucovanie soľou, inými zložkami a koreninami:

Po zomletí sa do mäsa a slaniny pridáva jemne mletá suchá soľ, čerstvo olúpaný cesnak, mletá paprika triedy „extra“ a v prípade pikantných klobás chorizo aj kajenské korenie.

Miešanie a miesenie zložiek:

Po zomletí surovín a pridaní ďalších zložiek sa všetko premieša tak, aby sa nezanechali žiadne vzduchové dutiny, čo umožní lepšie spojiť zložky a výsledkom bude klobása chorizo, ktorá sa pri krájaní nerozpadáva.

Ďalší krok, ktorým je miesenie vo vákuovej miešačke na mäso, je nevyhnutný na zabezpečenie dostatočného ochutenia mletého mäsa.

Odležanie a vychladenie masy:

Po zomletí, miešaní a miesení sa masa pred jej plnením do čriev musí nechať 12 až 24 hodín odležať.

Chladiace zariadenia používané na tento účel musia byť oddelené od ostatných a teplota v nich musí byť nastavená na 0 až 6 °C.

Plnenie do prírodných bravčových čriev:

Keď je masa pripravená, plnia sa ňou prírodné bravčové črevá. Spony musia byť ploché a nie príliš dlhé, aby sa nezahriali. Z rovnakého dôvodu sa črevá musia plniť pod dostatočným tlakom, inak by v klobáse vznikli duté miesta, následkom čoho by zmes mohla zmeniť farbu alebo splesnivieť.

Prírodné črevá musia byť úplne čisté a bez známok zmien, poškodenia alebo ochorenia, ktoré by spôsobili ich nevhodnosť na ľudskú spotrebu.

Črevá sa musia vopred umyť, aby boli elastickejšie a aby sa dobre prispôsobili mase bez oddeľovania alebo vytvárania záhybov.

Viazanie:

Črevo sa po naplnení mäsovou zmesou uviaže bielym bavlneným špagátom alebo v prípade pikantných klobás chorizo červeným špagátom.

Vyzrievanie počas relatívne dlhého obdobia:

Vo fáze vyzrievania sa musia klobásy chorizo nechať visieť vo vetraných priestoroch s teplotou najviac 16 oC a vhodnou strednou úrovňou vlhkosti a vetrania, aby sa výrobok postupne sušil a získal svoju typickú konzistenciu, vôňu, farbu a chuť; teplota sa môže zvýšiť až na 20 oC, ak sa vyzrievanie uskutočňuje v secadero natural (priestory navrhnuté tak, aby sa v nich uchovávali prirodzené podmienky prostredia na účely konzervovania sušením).

S cieľom kontrolovať podmienky a zabrániť ich premenlivosti sa povoľuje využívať špeciálne priestory, v ktorých sa podmienky na vyzrievanie (teplota, stredná úroveň vlhkosti a vetrania) môžu automaticky prispôsobovať na požadovanú úroveň.

V rámci priestorov musí byť k dispozícii viditeľné dostupné miesto a monitorovacie zariadenie, ktoré umožňujú počas fermentácie alebo vyzrievania kontrolovať úroveň teploty a vlhkosti a monitorovať stav výrobku.

Konzervovanie sušením v klimatizovaných miestnostiach alebo v prirodzenom prostredí:

Vo fáze po vyzrievaní a konzervovaní sušením, keď už je vyzrievanie ukončené, sa klobásy chorizo prenášajú do priestorov určených na vešanie alebo sušenie, kde musia zostať až do konca tejto poslednej fázy, počas ktorej pokračuje proces mikrobiálneho a enzymatického vyzrievania, ktorým sa stabilizuje sfarbenie a vôňa klobásy chorizo. Dĺžka sušenia klobásy „Chorizo Riojano“ sa líši v závislosti od jej dĺžky a/alebo priemeru. Klobásy, na ktorých sa vytvorili záhyby, v ktorých sa vytvorili vzduchové dutiny alebo ktoré sú akokoľvek inak poškodené, sa musia vyradiť.

3.6.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.7.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Výrobok musí mať očíslovaný certifikačný štítok vydaný regulačnou radou, na ktorom sa uvádza Indicación Geográfica Protegida [chránené zemepisné označenie] „Chorizo Riojano“, a logo výrobku. Certifikačný štítok sa musí pripevniť v registrovanej výrobnej prevádzke tak, aby sa zabránilo jeho opätovnému použitiu.

Spracovateľské závody, ktoré majú povolenie vyrábať klobásu „Chorizo Riojano“ s CHZO, musia byť uvedené v príslušných registroch a nesú hlavnú zodpovednosť za dodržiavanie všetkých pravidiel stanovených pre tento výrobok.

Regulačná rada tento register neustále aktualizuje.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť, v ktorej sa výrobok vyrába a v ktorej sa uskutočňuje vyzrievanie, konzervovanie sušením a označovanie, je autonómne spoločenstvo La Rioja.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory: Vo vymedzenej zemepisnej oblasti sa schádzajú tri rôzne druhy podnebia. Vďaka tomuto zmiešanému podnebiu je La Rioja ideálnym miestom na prirodzené vyzrievanie klobásy chorizo a jej konzervovanie sušením, pretože jej umožňuje prejsť správnym procesom postupnej fyzikálno-chemickej premeny, ktorá vylepšuje vzhľad nakrájanej klobásy chorizo, jej chuť a veľmi typickú vôňu.

Tento klimatický faktor sa stal v dnešných časoch menej významným, pretože posledné fázy výrobného postupu prebiehajú v miestnostiach s kontrolovanou klímou, kde je možné regulovať vetranie, vlhkosť a teplotu. Prevládajúce poveternostné podmienky sa však vždy počas tohto postupu berú do úvahy, a preto podnebie naďalej zohráva veľmi dôležitú úlohu.

Ľudský faktor: Čo skutočne odlišuje „Chorizo Riojano“ od ostatných klobás chorizo, je tradičná starodávna výrobná metóda, ktorú úspešne prevzali závody na spracovanie mäsa, v ktorých sa vyrába klobása „Chorizo Riojano“.

Špecifickosť výrobku

Chránené zemepisné označenie „Chorizo Riojano“ sa môže používať len na klobásy chorizo triedy „extra“ vyrobené tradičným spôsobom v registrovaných zariadeniach, v ktorých sa účinne kontrolujú všetky fázy procesu výroby, vyzrievania, konzervovania sušením a označovania a takisto kvalita a spracovanie všetkých surovín. Len tie klobásy chorizo, ktoré úspešne absolvujú všetky kontroly v priebehu celého procesu, sa môžu uvádzať na trh ako „Chorizo Riojano“ so symbolom CHZO, ktorý je zárukou ich pôvodu.

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou, kvalitou a povesťou výrobku

Historická tradícia a povesť výrobku: V minulosti s príchodom chladného počasia v horách oblasti La Rioja nastal čas každoročnej tradície zabíjania prasiat a výroby klobás chorizo z ich mäsa. Klobása chorizo sa vyrábala na celý rok, tak, aby vydržala až do vinobrania na nasledujúcu jeseň. Odborné zručnosti miestnych obyvateľov pri výrobe a vyzrievaní tohto výrobku – ktorého výroba a správne uskladnenie sú veľmi náročné – boli preto životne dôležité. Na rôznych miestach v oblasti La Rioja, najmä v horách, existujú miesta, kde sa tieto praktiky dodnes bežne používajú.

V 19. storočí sa začala v oblasti La Rioja industrializácia výroby klobásy chorizo s príchodom prvých rodinných podnikov, ktoré predávali svoje výrobky vo svojom meste a jeho okolí. Prvá zmienka o „podniku na výrobu klobás v Logroño“ v „mestskom historickom archíve“ je z roku 1890. V inom dokumente z toho istého roku priemyselník a právnik Julio Farias opisuje, ako zasielal klobásy chorizo z oblasti La Rioja na Kubu „v konzervách naplnených tukom nachádzajúcich sa vo vodnom kúpeli, aby mohli vydržať teplotu bez toho, aby sa pokazili“, pretože chcel zabezpečiť, aby sa tam dostali v čo najlepšom stave, keďže už mal pripravený reklamný materiál (uvádza „letáky, obežníky a iné reklamy“) a bol si istý kvalitou svojej klobásy chorizo: „[...] aj napriek silnej cenovej konkurencii v Spojených štátoch je kvalita našich výrobkov oveľa lepšia, o čom svedčí aj to, že ich napriek ich vyššej cene uprednostňujú aj najchudobnejší občania“.

Ďalší príklad pochádza z knihy, ktorej autorom je Javier Galarreta, a v ktorej sú zozbierané viaceré články uverejnené v novinách La Gaceta del Norte v roku 1979. V kapitole VII, ktorá je o bravčovom mäse, píše: Bravčové mäso má pre oblasť La Rioja veľmi veľký význam, a to nielen v čerstvom stave: šunka, klobásy chorizo a jaternice sú základom typického sortimentu v tejto oblasti, pričom sa formou podobajú výrobkom z iných regiónov, no chuť a využitie sú odlišné. „Chorizo Riojano“ je názov, ktorý sa azda najviac udržal v pamäti: jemná aromatická klobása chorizo s náznakom korenín a výrazným sfarbením, ktorá sa dosť odlišuje od klobás vyrobených na iných miestach. Význam bravčového mäsa a výrobkov z neho je v oblasti La Rioja zrejmý z počtu závodov na spracovanie mäsa a závodov na výrobu sušených klobás, ktoré sa nachádzajú na celom území regiónu, pričom niektoré – Baños de Río Tobía, Laguna de Cameros, a nedávno aj Albelda de Iregua – sa stali skutočnými „centrami“, ktoré sú relatívne rovnako dôležité ako vinársky priemysel a priemysel konzervovania čerstvých produktov. So svojím trojakým gurmánskym priemyslom – sušené klobásy v oblasti Sierra, víno v Rioja Alta a konzervované čerstvé produkty v Rioja Baja – sa môže oblasť La Rioja považovať za spojenie troch regiónov na jednom výnimočnom mieste.

Hospodárska kríza v tridsiatych rokoch a neustála platobná neschopnosť zákazníkov zapríčinili zatvorenie množstva podnikov, po ktorých zostali len záznamy v obecných obchodných registroch, ktoré sú jediným dôkazom, že vôbec niekedy existovali. Po tejto hospodárskej zmene sa mesto Baños de Río Tobía stalo hlavným centrom tohto priemyslu. Hoci by sa dalo nájsť mnoho dôvodov, prečo sa potomkovia prvých priemyselníkov rozhodli založiť si závody práve tu, zdá sa, že významné boli priaznivé klimatické podmienky mesta. Miguel Ángel Villoslada to vysvetľuje takto: Pôvodne sa podniky zakladali tam, kde bola správna klíma – suchá a chladná, no bez výrazných teplotných odchýlok. Preto sa ich v Baños [de Río Tobía] nachádza toľko veľa. Naše mesto sa nachádza v nadmorskej výške 500 m, priamo na začiatku pohoria Sierra de la Demanda a celého územia Urbión. Je chránené proti prúdeniu príliš chladného vzduchu z hôr Sierra de Herrera a nedochádza tu k náhlym zmenám teploty alebo vlhkosti.

Tradičné každoročné zabíjanie prasiat a remeselná výroba a konzervovanie klobásy chorizo sú postupy, ktoré sa zachovali dodnes, no v malom meradle, pričom sa výroba klobásy chorizo a iných mäsových výrobkov prenecháva najmä závodom na spracovanie mäsa, ktoré sa zvyčajne nachádzajú v danej oblasti a majú špeciálne navrhnuté priestory a zariadenia, vďaka ktorým môžu so zreteľom na starodávne tradičné výrobné metódy zabezpečiť vyzretie výrobku aj vtedy, keď práve nie sú vhodné atmosférické podmienky.

Baños de Río Tobía zostáva miestom, kde sa sústreďuje najväčší počet závodov na spracovanie mäsa v regióne. Keďže podnebie v súčasnosti zohráva menej rozhodujúcu úlohu, táto koncentrácia je do značnej miery spôsobená tradíciou sušenia mäsa prevzatou po predkoch: „na tomto území sú takmer všetci priemyselníci pracujúci s mäsom v príbuzenskom vzťahu, pretože majú spoločné korene“. Závod na spracovanie mäsa s najväčším obratom v oblasti La Rioja sa však nachádza v meste Albelda de Iregua. Bol založený v roku 1960 ako miestne mäsiarstvo, ktoré v roku 1983 uviedlo do prevádzky svoju prvú továreň, v ktorej sa vyrábala len klobása chorizo v tvare podkovy, a za krátky čas sa dostal na čelo výrobcov v celej krajine.

Veľké podniky na spracovanie mäsa mimo oblasti La Rioja sa snažia využiť prestíž tohto výrobku a označujú klobásy chorizo názvom „Chorizo Riojano“, pričom tieto klobásy nemajú nič spoločné s výrobkom, na ktoré sa vzťahuje dané chránené zemepisné označenie.

Okrem toho, tradícia a dobré meno, vďaka ktorým získala klobása „Chorizo Riojano“ svoju vynikajúcu povesť, sa takisto odrážajú aj v niektorých najznámejších jedlách nášho regiónu, ako patatas con chorizo (zemiaky s klobásou chorizo), calderete (dusené jahňacie mäso), choricillo asado al sarmiento (klobásy chorizo grilované nad odrezkami viniča) a preñaditos (pečivo plnené klobásou chorizo), pričom netreba zabudnúť na skutočnosť, že klobásy chorizo sa takmer vždy pridávajú do hustých strukovinových polievok.

Nakoniec treba uviesť Inventario Español de Productos Tradicionales [Register tradičných španielskych výrobkov], v ktorom je „Chorizo Riojano“ uvedené na stranách 110 a 111.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Pod nadpisom Pliegos de condiciones [Špecifikácia výrobku] na:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  Ú. v. ES L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 8.6.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 223/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 223/63

---

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 223/09)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“

EÚ č.: PDO-SK-02778 – 28.6.2021

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Názov (názvy) [CHOP alebo CHZO]

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Slovenská republika

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.4. Iné výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, rôzne mliečne výrobky okrem masla atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“ pokrýva tri samostatne výrobky:

| | med z jedľovej medovice, |
| --- | --- |

med z jedľovej medovice,

| | med z lipovej medovice a |
| --- | --- |

med z lipovej medovice a

| | medovicový med. |
| --- | --- |

medovicový med.

Na trh sa dodáva v tekutom alebo skryštalizovanom stave.

Med z jedľovej medovice

Fyzikálno-chemické vlastnosti

Obsah vody: maximálne 18 % na povrchu v nádobe po ustálení

Obsah hydroxymetylfurfuralu (HMF):

| | pri nerozpúšťanom mede po vytočení maximálne 5 mg/kg |
| --- | --- |

pri nerozpúšťanom mede po vytočení maximálne 5 mg/kg

| | pri rozpúšťanom mede po kryštalizácii maximálne 15 mg/kg |
| --- | --- |

pri rozpúšťanom mede po kryštalizácii maximálne 15 mg/kg

Obsah sacharózy: maximálne 5 g/100 g

Obsah glukózy a fruktózy: minimálne 60 %,

Obsah stopových prvkov: viac ako 1 %,

Elektrická vodivosť: min. 100 mS/m

Obsahuje veľmi veľké množstvo minerálov a stopových prvkov.

Organoleptické vlastnosti

Vzhľad

| Farba | : | číra, tmavá až čierna, po skryštalizovaní s jemným nádychom do zelena,
  podľa Pfundovej stupnice 95 – 114 mm |
| --- | --- | --- |
| Kryštalizácia | : | pri kryštalizácii vytvára veľmi jemné kryštály, ktoré sa pri rozpúšťaní medu rýchlo rozpustia pri nízkej teplote |
| Vôňa | : | jemná, nie príliš výrazná, lahodná sladká maslová |
| Chuť | : | lahodná sladká s jemnou, nie príliš výraznou, maslovou príchuťou |

Farba

:

číra, tmavá až čierna, po skryštalizovaní s jemným nádychom do zelena,

podľa Pfundovej stupnice 95 – 114 mm

Kryštalizácia

:

pri kryštalizácii vytvára veľmi jemné kryštály, ktoré sa pri rozpúšťaní medu rýchlo rozpustia pri nízkej teplote

Vôňa

:

jemná, nie príliš výrazná, lahodná sladká maslová

Chuť

:

lahodná sladká s jemnou, nie príliš výraznou, maslovou príchuťou

Med z lipovej medovice

Fyzikálno-chemické vlastnosti

Obsah vody: maximálne 18 % na povrchu v nádobe po ustálení

Obsah hydroxymetylfurfuralu (HMF):

| | pri nerozpúšťanom mede po vytočení maximálne 5 mg/kg |
| --- | --- |

pri nerozpúšťanom mede po vytočení maximálne 5 mg/kg

| | pri rozpúšťanom mede po kryštalizácii maximálne 15 mg/kg |
| --- | --- |

pri rozpúšťanom mede po kryštalizácii maximálne 15 mg/kg

Obsah sacharózy: maximálne 5 g/100 g

Obsah glukózy a fruktózy: minimálne 60 %,

Obsah stopových prvkov: viac ako 1 %,

Elektrická vodivosť: min. 90 mS/m

Organoleptické vlastnosti

Vzhľad

| Farba | : | číra, tmavo hnedá až čierna, po skryštalizovaní s jemným nádychom do zelena
  podľa Pfundovej stupnice 95 – 110 mm |
| --- | --- | --- |
| Kryštalizácia | : | kryštalizácia lipovej medovice je v porovnaní s ostatnými druhmi pomerne rýchla; kryštály sú dosť veľké pripomínajúce hrubý piesok |
| Vôňa | : | korenistá s výraznou vôňou lipového kvetu |
| Chuť | : | jemne korenistá s výraznou príchuťou podobnou mentolu |

Farba

:

číra, tmavo hnedá až čierna, po skryštalizovaní s jemným nádychom do zelena

podľa Pfundovej stupnice 95 – 110 mm

Kryštalizácia

:

kryštalizácia lipovej medovice je v porovnaní s ostatnými druhmi pomerne rýchla; kryštály sú dosť veľké pripomínajúce hrubý piesok

Vôňa

:

korenistá s výraznou vôňou lipového kvetu

Chuť

:

jemne korenistá s výraznou príchuťou podobnou mentolu

Medovicový med

Fyzikálno-chemické vlastnosti

Obsah vody: maximálne 18 % na povrchu v nádobe po ustálení

Obsah hydroxymetylfurfuralu (HMF):

| | pri nerozpúšťanom mede po vytočení maximálne 5 mg/kg |
| --- | --- |

pri nerozpúšťanom mede po vytočení maximálne 5 mg/kg

| | pri rozpúšťanom mede po kryštalizácii maximálne 15 mg/kg |
| --- | --- |

pri rozpúšťanom mede po kryštalizácii maximálne 15 mg/kg

Obsah sacharózy: maximálne 5 g/100 g

Obsah glukózy a fruktózy: minimálne 60 %,

Obsah stopových prvkov: viac ako 1 %,

Elektrická vodivosť: min. 95 mS/m

Organoleptické vlastnosti

Vzhľad

| Farba | : | číra, hnedočervená, hnedá až tmavohnedá,
  podľa Pfundovej stupnice 95 – 110 mm |
| --- | --- | --- |
| Kryštalizácia | : | rýchla, vytvárajú sa hrubšie kryštály |
| Vôňa | : | jemne korenistá |
| Chuť | : | jemná maslovo korenistá s typickou medovicovou chuťou |

Farba

:

číra, hnedočervená, hnedá až tmavohnedá,

podľa Pfundovej stupnice 95 – 110 mm

Kryštalizácia

:

rýchla, vytvárajú sa hrubšie kryštály

Vôňa

:

jemne korenistá

Chuť

:

jemná maslovo korenistá s typickou medovicovou chuťou

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

–

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky etapy výroby výrobku „Bardejovský Med/Med z Bardejova“ od umiestnenia úľov až po naplnenie do pohárov sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“ sa musí baliť vo vymedzenej zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4, aby sa lepšie chránila autentickosť a kvalita výrobku a zabezpečila vysledovateľnosť a kontrola výrobku.

Iba týmto spôsobom je možné zachovať kvalitu a zabrániť prípadným zmenám fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností. Preprava tovaru na nové miesto spôsobuje zmeny v teplote a vlhkosti, absorpciu cudzích pachov, ako aj zvýšenie množstva HMF a úbytok diastáz. Balenie výrobku vo vymedzenej oblasti znižuje aj riziko jeho zmiešania s medom, ktorý nepochádza z oblasti uvedenej v bode 4.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“ sa vyrába v oblasti Čergovského pohoria v okrese Bardejov, v katastroch obcí Hertník, Šiba, Hervartov, Richvald, Kríže, Tarnov, Rokytov, Mokroluh a častiach Bardejova: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka a Bardejov- Mihaľov.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Žiadosť o zápis označenia pôvodu „Bardejovský Med/Med z Bardejova“ je založená výlučne na špecifickej kvalite a vlastnostiach výrobku, ktoré vyplývajú z prírodných a ľudských faktorov prítomných v zemepisnej oblasti.

Čergovské pohorie sa rozkladá v severovýchodnej časti Slovenska. Horský celok je tvorený na flyšovom podklade pieskovcami a ílovcami. Povrch je pokrytý zmiešanými lesmi, v ktorých prevládajú buk, jedľa a smrek. Bardejovská časť má ucelené porasty jedlí, ktoré sú v jednej časti premiešané aj lipou malolistou alebo bukom. Percentuálny podiel jedle v lesoch tejto vymedzenej zemepisnej oblasti je veľmi vysoký a odhaduje sa na 70 %. Rozloha lesnej plochy pokrytej jedľami predstavuje cca 6 000 ha a na týchto miestach sú umiestnené včelstvá na trvalých alebo kočovných stanovištiach.

Podnebie v celej oblasti radí Čergov medzi chladné oblasti s priemernými teplotami v zimných mesiacoch –3 až –6 °C, v letnom období 14 až 16 °C, so snehovou pokrývkou je 120 až 160 dní a počet dní, keď teplota dosiahne 25 °C alebo viac, sa pohybuje medzi 10 až 30. Podnebie je chladnejšie a vlhkejšie, čo predstavuje vhodné podmienky na život vošky medovnice jedľovej (Cinara pectinatae) z čeľade Lachnidea a jej rozmnožovanie do veľkých kolónií, ktorá produkuje medovicu a je základným zdrojom výrobku „Bardejovský Med/Med z Bardejova“.

Vošky sa živia nabodávaním vetvičiek jedlí alebo listov iných listnatých alebo ihličnatých stromov a cicaním ich šťavy. Ich metabolizmus nedokáže spracovať niektoré zložky šťavy, a tak ju vylučuje vo forme sladkých kvapiek, ktoré včely znášajú do úľa, obohacujú svojimi špecifickými látkami, enzýmami, zahusťujú ich, uskladňujú v plástoch v úli a produkujú z nich med. V tejto oblasti sa dlhodobo chová kraňská včela medonosná (Apis mellifera carnica) prispôsobená tunajším klimatickým podmienkam a medovicovým znáškam.

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“ včely vyrábajú v úľoch stabilne umiestnených vo včelniciach alebo v kočovných úľoch v rámci presne určených katastrov obcí vymedzenej zemepisnej oblasti. Úle musia byť vyhotovené z prírodného materiálu – dreva. Nie je možné včeláriť v plastových a polystyrénových úľových zostavách.

Med sa z včelích plástov získava odstredivou silou – vytáčaním v medometoch. Vytáča sa až keď je zrelý a obsah vody neprekračuje 18 %. Nesmie sa vytáčať z plodových plástov. Počas včelárskej sezóny sa vo včelstvách nesmú používať chemické liečivá. Nie je dovolené znižovať obsah vody v mede jej technickým odparovaním. Po vytočení sa med prefiltruje na sitách, kde sa zbaví nečistoty (vosku, včiel a podobne). Do medu nie je dovolené nič pridávať alebo okrem nečistôt z neho niečo odstraňovať. Následne sa med uskladňuje v nádobách, ktoré sú na to určené, alebo sa môže hneď baliť do sklených pohárov určených na konečný predaj spotrebiteľovi. Ak bol med po vytočení uskladnený v nádobách, môže sa rozpúšťať pri teplote maximálne 45 oC. Celý tento proces vytáčania a balenia medu sa môže uskutočňovať len v prevádzke na to určenej a schválenej príslušnou regionálnou veterinárnou a potravinovou správou (RVPS), ktorá musí byť umiestnená na vymedzenom území.

Včelári zbierajú med tradičným remeselným spôsobom, ktorý je úzko spätý s touto oblasťou. Zručnosti miestnych včelárov súvisia s výberom miesta na umiestnenie včelínov, spôsobom získavania medu, jeho vytáčaním a zásadami skladovania a stáčania medu. V dymáku sa používa výhradne len staré spráchnivené drevo z miestnych stromov, ktoré vytvára neškodný a nedráždiaci dym. Počas včelárskej sezóny sa včely nesmú prikrmovať cukrom a inými krmivami. Plásty sa odviečkujú tradičným spôsobom pomocou vidličky. Med sa z rámika získava bez zahrievania, odstreďovaním. Med sa nepasterizuje.

Špecifickosť výrobku „Bardejovský Med/Med z Bardejova“ spočíva hlavne v tom, že lipová medovica aj medovicový med obsahujú aj jedľovú medovicu, ktorá ovplyvňuje ich farbu, od tmavo hnedej až po čiernu, a svojim zložením spôsobuje veľmi lahodnú chuť. Vďaka zloženiu, vysokému obsahu flavonoidov, minerálov a stopových prvkov má špecifickú kvalitu. Med s takýmto pôvodom sa vyznačuje hustejšou konzistenciou, lahodnou chuťou, tmavou farbou a vôňou. Obsahuje veľmi veľké množstvo minerálov a stopových prvkov.

Kvalitný „Bardejovský Med/Med z Bardejova“ vyprodukovaný v čistých prírodných lokalitách získal nejedno ocenenie na prestížnych svetových výstavách. Kvalitu výrobku preukazuje aj text uverejnený v časopise Pravda 5. júla 2016: „Veď napríklad medovicový med z Bardejova bol pred časom vyhlásený za etalón špičkového produktu svojho druhu.“ V časopise Nový čas zo 14. októbra 2012 v článku s nadpisom: „Med z Bardejova je najlepší na svete: Včelár Jozef získal zlato.“

„Bardejovský Med/Med z Bardejova“ je úzko spätý s oblasťou, z ktorej pochádza. Špecifikácia výrobku vyplýva zo zemepisnej oblasti. Ucelené jedľové porasty rastú len vo veľmi priaznivom a čistom prostredí. Mikroklimatické podmienky, nadmorská výška, podnebie a vlhkosť vymedzenej oblasti vytvárajú priaznivé podmienky na rozmnožovanie vošiek, ktoré následne ovplyvňujú produkovanie medovice. Hlboko v jedľových lesoch sú umiestnené včelstvá.

Elektrická vodivosť medovicového medu vo vymedzenej zemepisnej oblasti je oveľa vyššia ako bežná vodivosť medovicových medov na iných územiach. Elektrovodivosť spôsobuje vysoký obsah stopových prvkov a minerálnych látok, ako sú horčík, mangán, železo, meď, kobalt, vápnik, fosfor a iné. A práve prítomnosť týchto minerálov a stopových prvkov v miestnom podloží, na ktorom jedľové porasty rastú, dodávajú výrobku „Bardejovský Med/Med Bardejova“ jeho špecifické vlastnosti a kvalitu. Tieto vzácne látky sa prostredníctvom koreňovej sústavy dostávajú do vetvičiek jedlí a vďaka voškám, ktoré sa živia ich šťavou, sa následne vylučujú von. Potom ich včely prenesú do úľa, a tam z nich vzniká med. Uvedené skutočnosti majú vplyv na zloženie a kvalitu medu a dávajú Bardejovskému medu charakteristické vlastnosti.

Produkcia medu z jedľových stromov v tejto oblasti pretrváva nepretržitým spôsobom veľmi dlhé obdobie. Skúsenosti a zručnosti miestnych včelárov sa odzrkadľujú v spôsobe výroby medu. Aj vďaka ich vysokej úrovni sú miestni včelári schopní dodržiavať mnohé požiadavky kladené na produkciu medu a vyrábať med so špecifickými vlastnosťami vyplývajúcimi práve z výnimočného charakteru danej oblasti.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Specifikacia_Bardejov.pdf

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---