# Jurnalul Oficial C 223/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 223 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 658 iunie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 223

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 658 iunie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 223/01 | Comunicare a Comisiei – Orientări privind extrădarea către state terțe | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 223/01

Comunicare a Comisiei – Orientări privind extrădarea către state terțe

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 223/02 | Rata de schimb a monedei euro — 7 iunie 2022 | 36 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 223/02

Rata de schimb a monedei euro — 7 iunie 2022

36

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 223/03 | Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză | 37 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 223/04 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  ) | 48 |
| 2022/C 223/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 50 |
| 2022/C 223/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  ) | 52 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 223/07 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 223/08 | Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) Nr. 1151/2012 | 58 |
| 2022/C 223/09 | Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 63 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2022/C 223/03

Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză

37

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 223/04

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  )

1

48

2022/C 223/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

50

2022/C 223/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  )

1

52

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 223/07

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

54

2022/C 223/08

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) Nr. 1151/2012

58

2022/C 223/09

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/1

---

Comunicare a Comisiei – Orientări privind extrădarea către state terțe

(2022/C 223/01)

Cuprins

| Lista abrevierilor | 3 |
| --- | --- |

| Introducere | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Rezumatul jurisprudenței Curții de Justiție | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Cereri de extrădare în scopul efectuării urmăririi penale | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15 | 5 |
| --- | --- |

| Ordonanța Curții de Justiție din 6 septembrie 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C 473/15 | 7 |
| --- | --- |

| Hotărârea Curții de Justiție din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16 | 8 |
| --- | --- |

| Hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU | 8 |
| --- | --- |

| Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19 | 9 |
| --- | --- |

| Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 2021, WS, C-505/19 | 11 |
| --- | --- |

| 1.2. | Cererile de extrădare în scopul executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate | 12 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| Hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17 | 12 |
| --- | --- |

| C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München (cauză pendinte) | 13 |
| --- | --- |

| 2. | Orientări aplicabile în cazurile în care statele aplică excepția legată de cetățenie | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Cereri de extrădare în scopul urmăririi penale | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Domeniul de aplicare al mecanismului Petruhhin | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Etapele care trebuie urmate de autoritățile competente atunci când se aplică excepția legată de cetățenie | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Termenul de răspuns la o notificare | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Respingerea unei cereri de extrădare | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Reluarea procedurii de extrădare | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Cereri de extrădare pentru executarea unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Domeniul de aplicare | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Etapele care trebuie urmate de autoritățile competente atunci când se aplică excepția legată de cetățenie | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Schimbul de informații între statul solicitat și statul al cărui resortisant este persoana în cauză | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 3. | Orientări aplicabile tuturor statelor, indiferent de excepția legată de cetățenie | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Evaluarea drepturilor fundamentale înainte de extrădare | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Aplicarea cartei | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Aplicarea Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale | 19 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Notificări roșii, mandate de arestare și cereri de extrădare nefondate sau abuzive, inclusiv motivate politic | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Mecanismul existent al Interpol privind utilizarea abuzivă a notificărilor roșii | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Schimbul de informații între punctele focale privind cererile de extrădare nefondate sau abuzive, în special cele motivate politic | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Aspecte practice ale mecanismului Petruhhin și cereri de extrădare motivate politic | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Puncte focale | 21 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Regimul lingvistic și costurile | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Regimul de protecție a datelor | 21 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| ANEXA 1 | Ilustrarea măsurilor care trebuie luate în ceea ce privește cererile de extrădare în scopul urmăririi penale – principalele etape ale mecanismului Petruhhin | 22 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 1

| Anexa 2 | – O prezentare generală a excepțiilor legate de cetățenie (informații furnizate de state) | 23 |
| --- | --- | --- |

Anexa 2

| ANEXA 3 | Model pentru informarea statului al cărui resortisant este persoana în cauză | 25 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 3

| ANEXA 4 | Model pentru furnizarea de informații suplimentare statului al cărui resortisant este persoana în cauză | 28 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 4

| ANEXA 5 | Model de cerere de prelungire a termenului de informare a autorității solicitate în temeiul mecanismului Petruhhin | 30 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 5

| ANEXA 6 | Model de răspuns la o cerere de prelungire a termenului | 31 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 6

| ANEXA 7 | Model pentru ca statul al cărui resortisant este persoana în cauză să furnizeze un răspuns statului solicitat | 32 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 7

| ANEXA 8 | Model de notificare sau solicitare de informații cu privire la cererile de extrădate nefondate, abuzive, în special motivate politic și/sau alte cereri, care ridică preocupări legate de cartă/CEDO | 34 |
| --- | --- | --- |

ANEXA 8

Lista abrevierilor

| Carta | Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene |
| --- | --- |
| CAAS | Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen |
| CoE | Consiliul Europei |
| Curtea de Justiție | Curtea de Justiție a Uniunii Europene |
| MEA | Mandat european de arestare |
| CEDO | Convenția europeană a drepturilor omului |
| CEDO | Curtea Europeană a Drepturilor Omului |
| SEE | Spațiul Economic European |
| EIO | Ordinul european de anchetă |
| RJE | Rețeaua judiciară europeană |
| Eurojust | Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală |
| Europol | Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii |
| Mandatul de arestare UE-IC/NO | Mandat de arestare emis în temeiul Acordului între Uniunea Europeană și Republica Islanda (IC) și Regatul Norvegiei (NO) privind procedura de predare între statele membre ale Uniunii Europene și Islanda și Norvegia |
| Decizia-cadru
  privind MEA | Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre |
| Interpol | Organizația Internațională de Poliție Criminală |
| AJR | Asistența judiciară reciprocă |
| Stat | Cele 27 de state membre ale UE, Islanda și Norvegia |
| TFUE | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| UK | Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord |
| SUA | Statele Unite ale Americii |

Carta

Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene

CAAS

Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen

CoE

Consiliul Europei

Curtea de Justiție

Curtea de Justiție a Uniunii Europene

MEA

Mandat european de arestare

CEDO

Convenția europeană a drepturilor omului

CEDO

Curtea Europeană a Drepturilor Omului

SEE

Spațiul Economic European

EIO

Ordinul european de anchetă

RJE

Rețeaua judiciară europeană

Eurojust

Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală

Europol

Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii

Mandatul de arestare UE-IC/NO

Mandat de arestare emis în temeiul Acordului între Uniunea Europeană și Republica Islanda (IC) și Regatul Norvegiei (NO) privind procedura de predare între statele membre ale Uniunii Europene și Islanda și Norvegia

Decizia-cadru

privind MEA

Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre

Interpol

Organizația Internațională de Poliție Criminală

AJR

Asistența judiciară reciprocă

Stat

Cele 27 de state membre ale UE, Islanda și Norvegia

TFUE

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

UK

Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord

SUA

Statele Unite ale Americii

Declinarea responsabilității

Prezentele orientări nu sunt nici obligatorii din punct de vedere juridic, nici exhaustive. Acestea nu au nicio incidență asupra dreptului Uniunii în vigoare și asupra evoluției sale viitoare. De asemenea, acestea nu au nicio incidență asupra interpretării cu valoare de autoritate a dreptului Uniunii de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

INTRODUCERE

Procedurile de extrădare între statele membre și statele terțe sunt reglementate în principal printr-o combinație pe mai multe niveluri de temeiuri juridice diferite: acorduri multilaterale [de exemplu, convențiile Consiliului Europei (CoE) (1)], acorduri bilaterale (încheiate fie de UE, fie de statele membre) și legislații naționale.

În general, acordurile de extrădare prevăd posibilitatea unei „excepții legate de cetățenie”, ceea ce înseamnă că părțile contractante pot refuza extrădarea propriilor resortisanți.

În plus, unele acorduri care prevăd excepția legată de cetățenie implică faptul că părțile contractante ar trebui să respecte principiul „aut dedere aut judicare” (2) pentru a preveni impunitatea față de propriii resortisanți (3). În general, urmărirea penală a propriilor resortisanți ai statelor membre se poate baza pe principiul personalității active care se aplică infracțiunilor săvârșite de resortisanți în afara teritoriului unei părți contractante.

În 2016, Curtea de Justiție a Uniunii Europene (Curtea de Justiție) a introdus, în hotărârea Petruhhin (4), obligații specifice pentru statele membre care nu își extrădează propriii resortisanți atunci când primesc o cerere de extrădare din partea unui stat terț în vederea urmăririi penale a unui cetățean al UE care este resortisant al unui alt stat membru și care și-a exercitat dreptul la liberă circulație în temeiul articolului 21 alineatul (1) (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Hotărârea Petruhhin este prima cauză în care Curtea de Justiție a statuat că un stat membru al UE care se confruntă cu o cerere de extrădare formulată de un stat terț cu privire la un resortisant al unui alt stat membru al UE este obligat să inițieze o procedură de consultare cu statul membru al cărui resortisant este cetățeanul Uniunii (mecanismul Petruhhin), oferindu-i astfel acestui stat posibilitatea de a urmări penal cetățenii săi prin intermediul unui mandat european de arestare (MEA). Obligațiile specifice impuse statelor membre care nu își extrădează propriii resortisanți își găsesc rațiunea de a fi în asigurarea unui tratament nediscriminatoriu între propriii resortisanți și alți cetățeni ai UE (6). Obligațiile statelor membre au fost detaliate în jurisprudența ulterioară (7). În plus, Curtea de Justiție a extins mecanismul Petruhhin la Islanda și Norvegia (8).

La 4 iunie 2020, Consiliul a solicitat Președinției să invite Eurojust și Rețeaua judiciară europeană (RJE) să analizeze modul în care sunt tratate în practică cererile de extrădare a cetățenilor UE formulate de state terțe. De asemenea, aceștia au convenit să facă sugestii în acest sens, având în vedere posibilele orientări ale UE care urmează să fie elaborate de Comisie (9).

Ca răspuns, Eurojust și RJE au publicat un raport comun în noiembrie 2020 (10). Principalele provocări identificate în prezentul raport au inclus:

| — | Incertitudinea cu privire la autoritatea căreia trebuie să i se adreseze în statul membru al cărui resortisant este, la statul membru care ar trebui să se ocupe de traducere și să suporte costurile acesteia și/sau la instrumentul de cooperare judiciară care este cel mai bine aplicat pentru a asigura urmărirea penală în statul membru al cărui resortisant este. |
| --- | --- |

—

Incertitudinea cu privire la autoritatea căreia trebuie să i se adreseze în statul membru al cărui resortisant este, la statul membru care ar trebui să se ocupe de traducere și să suporte costurile acesteia și/sau la instrumentul de cooperare judiciară care este cel mai bine aplicat pentru a asigura urmărirea penală în statul membru al cărui resortisant este.

| — | Practici diferite legate de amploarea informațiilor furnizate, termenele stabilite pentru răspunsuri și decizii, precum și tipurile de evaluări efectuate în cadrul mecanismului Petruhhin. |
| --- | --- |

—

Practici diferite legate de amploarea informațiilor furnizate, termenele stabilite pentru răspunsuri și decizii, precum și tipurile de evaluări efectuate în cadrul mecanismului Petruhhin.

| — | Tensiunile dintre obligațiile care decurg din dreptul Uniunii, pe de o parte, și tratatele bilaterale și multilaterale de extrădare, pe de altă parte. |
| --- | --- |

—

Tensiunile dintre obligațiile care decurg din dreptul Uniunii, pe de o parte, și tratatele bilaterale și multilaterale de extrădare, pe de altă parte.

| — | Mai multe canale paralele utilizate pentru a informa și a transmite informații, ceea ce conduce adesea la dublarea eforturilor, la incertitudine și la confuzie. |
| --- | --- |

—

Mai multe canale paralele utilizate pentru a informa și a transmite informații, ceea ce conduce adesea la dublarea eforturilor, la incertitudine și la confuzie.

Ulterior, în decembrie 2020, Consiliul a adoptat concluzii privind „Mandatul european de arestare și procedurile de extrădare – provocări actuale și calea de urmat” (11). În concluzii s-a reiterat faptul că „[î]n urma hotărârii pronunțate de CJUE în cauza Petruhhin și a mai multor hotărâri ulterioare (12), statele membre se confruntă cu două obligații atunci când tratează astfel de cereri: pe de o parte, datoria de a respecta obligațiile existente în temeiul dreptului internațional și de a combate riscul ca infracțiunea în cauză să rămână nepedepsită și, pe de altă parte, obligația ce revine, în conformitate cu principiile liberei circulații și nediscriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate, statelor membre care nu își extrădează resortisanții de a proteja cetățenii altor state membre într-un mod cât mai eficace posibil împotriva unor măsuri care i-ar putea priva de drepturile la liberă circulație și ședere în UE.”

Există și alte probleme care afectează extrădarea, astfel cum au fost identificate în raportul Eurojust și RJE. În concluziile sale din 2020, Consiliul a subliniat că „experiența practică a mai multor state membre arată că există cazuri în care țările terțe prezintă cereri de extrădare nefondate și abuzive. Consiliul invită Comisia să stabilească, pe baza rezultatelor analizei efectuate de Eurojust și de RJE, dacă sunt necesare măsuri suplimentare, cum ar fi sugestia privind o abordare comună pentru a răspunde unor cereri de căutare și de extrădare potențial abuzive, inclusiv motivate politic, formulate de țări terțe. În acest context, ar trebui luate în considerare bunele practici stabilite de statele membre”.

În scopul elaborării acestor orientări, Comisia a consultat statele membre prin intermediul unui chestionar privind cererile de extrădare din partea statelor terțe. De asemenea, Comisia a întocmit un tabel cu acordurile de extrădare și acordurile de asistență judiciară reciprocă pe care statele membre le-au încheiat cu state terțe (disponibil pe site-ul RJE). În iunie și octombrie 2021, rezultatele chestionarului au fost discutate în cadrul unor reuniuni specifice ale experților din statele membre. În plus, Comisia a consultat diverse părți interesate și experți, inclusiv Eurojust și RJE.

Prezentele orientări rezumă jurisprudența Curții de Justiție. De asemenea, acestea iau în considerare experiența dobândită în ultimii cinci ani în ceea ce privește aplicarea mecanismului Petruhhin în întreaga UE, Islanda și Norvegia.

1.   REZUMATUL JURISPRUDENȚEI CURȚII DE JUSTIȚIE

Cererile de extrădare pot fi emise în scopul efectuării urmăririi penale sau al executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate.

În ceea ce privește prima categorie, cererile de extrădare emise în scopul efectuării urmăririi penale, Curtea de Justiție a dezvoltat așa-numita „doctrină Petruhhin” (13).

În ceea ce privește a doua categorie, cererile de extrădare emise în scopul executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate, singura cauză la care s-a făcut trimitere până în prezent a fost hotărârea Raugevicius (14). În prezent, o altă cauză este pendinte în fața Curții de Justiție cu privire la o cerere de extrădare în scopul executării unei pedepse privative de libertate (15).

1.1.   Cereri de extrădare în scopul efectuării urmăririi penale

Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15
   (16)

Hotărârea Petruhhin este prima cauză în care Curtea de Justiție a statuat că un stat membru al UE care se confruntă cu o cerere de extrădare formulată de un stat terț cu privire la un resortisant al unui alt stat membru al UE este obligat să inițieze o procedură de consultare cu statul membru al cărui resortisant este cetățeanul Uniunii, oferindu-i astfel acestui stat posibilitatea de a urmări penal cetățeanul său prin intermediul unui MEA.

Situația de fapt din cauză

Cauza se referea la o cerere de extrădare adresată Letoniei de către autoritățile ruse în legătură cu un resortisant estonian, domnul Petruhhin, acuzat de tentativă de trafic cu o mare cantitate de stupefiante, în cadrul unui grup organizat. Parchetul Republicii Letonia a autorizat extrădarea către Rusia. Cu toate acestea, domnul Petruhhin a formulat o acțiune împotriva deciziei de extrădare pentru motivul că, în temeiul tratatului dintre Republica Estonia, Republica Letonia și Republica Lituania privind asistența judiciară și relațiile judiciare, acesta beneficia în Letonia de aceleași drepturi ca un resortisant leton, inclusiv de protecție împotriva unei extrădări nefondate.

Cu privire la întrebările preliminare

Curtea Supremă a Letoniei a solicitat Curții de Justiție să stabilească dacă, în vederea aplicării unui acord de extrădare încheiat între un stat membru și un stat terț (Letonia și Rusia), resortisanții unui alt stat membru trebuie să beneficieze, în raport cu principiul nediscriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate prevăzut la articolul 18 TFUE și cu dreptul la liberă circulație și ședere al cetățenilor Uniunii prevăzut la articolul 21 alineatul (1) din TFUE, de norma care interzice extrădarea propriilor resortisanți de către statul membru solicitat. Curtea Supremă a Letoniei a întrebat de asemenea dacă statul membru solicitat (și anume statul membru din care un stat terț solicită extrădarea unui resortisant al unui alt stat membru, în speță Letonia) trebuie să verifice (și, dacă este cazul, potrivit căror criterii) că extrădarea nu va aduce atingere drepturilor protejate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (17) (denumită în continuare „carta”).

Motivarea și răspunsul Curții de Justiție

Cu titlu preliminar, Curtea de Justiție a precizat că, deși normele privind extrădarea sunt, în principiu, de competența statelor membre, în lipsa unui acord internațional între Uniunea Europeană și țara terță în cauză, o situație precum cea în discuție în litigiul principal intră în continuare în domeniul de aplicare al tratatelor în sensul articolului 18 din TFUE, întrucât implică exercitarea libertății de circulație și de ședere pe teritoriul statelor membre, astfel cum este conferită de articolul 21 din TFUE.

Un stat membru nu este obligat să acorde oricărui cetățean al Uniunii care s-a deplasat pe teritoriul său aceeași protecție împotriva extrădării ca cea acordată propriilor resortisanți.

În lipsa unor norme de drept al Uniunii care să reglementeze extrădarea între statele membre și un stat terț, este totuși necesar, pentru a combate riscul de impunitate, protejând în același timp resortisanții Uniunii de măsuri de natură să îi priveze de dreptul la liberă circulație, să se pună în aplicare toate mecanismele de cooperare și de asistență reciprocă prevăzute de dreptul Uniunii în materie penală. În consecință, schimbul de informații cu statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză trebuie să fie privilegiat pentru a oferi autorităților acestui stat membru, în măsura în care sunt competente potrivit dreptului lor național pentru a o urmări penal pe această persoană pentru fapte săvârșite în afara teritoriului lor, posibilitatea de a emite un MEA în scopul urmăririi penale. Cooperând astfel cu statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză și acordând prioritate acestui eventual MEA în raport cu cererea de extrădare, statul membru gazdă acționează într-un mod care aduce mai puțin atingere liberei circulații, evitând în același timp, pe cât posibil, riscul de impunitate. MEA este considerat la fel de eficace ca extrădarea în atingerea obiectivului de prevenire a riscului de impunitate pentru o persoană despre care se presupune că a săvârșit o infracțiune.

Curtea de Justiție a reținut, de asemenea, că în ipoteza în care un stat membru este sesizat cu o cerere a unui stat terț privind extrădarea unui resortisant al unui alt stat membru, statul membru solicitat trebuie să verifice că extrădarea nu va aduce atingere drepturilor prevăzute la articolul 19 din cartă (18). În măsura în care autoritatea competentă a statului membru solicitat dispune de elemente care atestă un risc real privind aplicarea unor tratamente inumane sau degradante persoanelor în statul terț în cauză, ea are obligația să aprecieze existența riscului respectiv atunci când se pronunță cu privire la cererea de extrădare. În acest scop, autoritatea competentă a statului membru solicitat trebuie să se întemeieze pe elemente obiective, fiabile, precise și actualizate în mod corespunzător. Aceste elemente pot rezulta, printre altele, din decizii judiciare internaționale, precum hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului, din decizii judiciare ale statului terț în cauză, precum și din decizii, din rapoarte și din alte documente întocmite de organele Consiliului Europei sau ale celor care fac parte din sistemul Națiunilor Unite.

Ordonanța Curții de Justiție din 6 septembrie 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15
   (19)

În ordonanța Schotthöfer și Steiner/Adelsmayr, Curtea de Justiție a reiterat raționamentul din Hotărârea Petruhhin, potrivit căruia carta se aplică atunci când un cetățean al Uniunii și-a exercitat dreptul de a circula liber în Uniune prin deplasarea din statul membru al cărui resortisant este în alt stat membru. În plus, Curtea de Justiție a statuat că o cerere de extrădare trebuie respinsă de statul membru solicitat atunci când acest cetățean se confruntă cu un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea în caz de extrădare.

Situația de fapt din cauză

Domnul Adelsmayr exercitase profesia de medic anestezist și specialist în terapie intensivă timp de mai mulți ani începând din anul 2004. În cursul lunii februarie 2009, unul dintre pacienții pe care domnul Adelsmayr îi îngrijea în Emiratele Arabe Unite, care suferea de o boală gravă și care fusese victima mai multor stopuri cardiace, a decedat în urma unei operații, după ce a făcut un nou stop cardiac. Domnului Adelsmayr i s-a imputat acest deces. După depunerea unei plângeri de către un medic din spitalul în care domnul Adelsmayr își desfășura activitatea, a avut loc o anchetă. Această anchetă a constatat săvârșirea unui omor. În cursul anului 2011, a început un proces în Emiratele Arabe Unite, în cursul căruia Ministerul Public a solicitat ca domnului Adelsmayr să i se aplice pedeapsa cu moartea. Acesta a părăsit totuși Emiratele Arabe Unite în cursul anului 2012. În absența sa, el a fost condamnat la închisoarea pe viață în cadrul unei proceduri declanșate cu titlu conservatoriu, procedura inițială fiind susceptibilă să fie reluată oricând și să conducă la condamnarea persoanei în cauză la pedeapsa cu moartea.

Împotriva domnului Adelsmayr a fost declanșată o procedură penală și în Austria, statul al cărui resortisant este, având ca obiect capetele de acuzare reținute împotriva persoanei în cauză în Emiratele Arabe Unite. Această procedură a fost însă clasată în 2014 de Ministerul Public din Austria, care a reținut că „pârâtul [reușise] să creeze, în mod credibil, impresia că procesul din Dubai este o posibilă campanie de discreditare a persoanei sale”.

Cu privire la întrebările preliminare

Instanța de trimitere a adresat Curții de Justiție o serie de întrebări; cu toate acestea, Curtea de Justiție a răspuns numai la întrebarea referitoare la articolul 19 alineatul (2) și la articolul 47 (20) din cartă. Prin intermediul acestei întrebări, instanța de trimitere dorea să știe dacă cele două articole trebuie interpretate în sensul că un stat membru al Uniunii Europene trebuie să respingă o cerere de extrădare ce emană de la o țară terță privind un cetățean al Uniunii care locuiește pe teritoriul statului membru în cauză, în măsura în care procedura penală care a condus la cererea de extrădare și hotărârea pronunțată în contumacie în țara terță nu respectau standardul minim al dreptului internațional și nu erau compatibile cu principiul Uniunii privind ordinea publică și nici cu dreptul al un proces echitabil.

Motivarea și răspunsul Curții de Justiție

Curtea de Justiție a reamintit că dispozițiile cartei, în special articolul 19, se aplică unei decizii a unui stat membru de extrădare a unui cetățean al Uniunii, în situația în care acest cetățean își exercită dreptul de a circula liber în Uniune. Aceasta a statuat că articolul 19 alineatul (2) din cartă trebuie interpretat în sensul că cererea de extrădare adresată de o țară terță referitoare la un cetățean al Uniunii care, exercitându-și libertatea de circulație, părăsește statul membru de origine în vederea șederii pe teritoriul unui alt stat membru trebuie respinsă de acesta din urmă dacă acest cetățean se confruntă cu un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea în caz de extrădare. Prin urmare, nu era necesar să se examineze întrebarea în măsura în care aceasta se referea la articolul 47 din cartă.

Hotărârea Curții de Justiție din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16
   (21)

În hotărârea Pisciotti, Curtea de Justiție a aplicat raționamentul din hotărârea Petruhhin la o situație în care exista un acord de extrădare în vigoare între Uniunea Europeană și statul terț care solicita extrădarea. Curtea de Justiție a statuat că un stat membru nu este obligat să extindă interdicția de a extrăda propriii resortisanți către Statele Unite ale Americii la orice cetățean al Uniunii care călătorește pe teritoriul său. Cu toate acestea, înainte de extrădarea unui cetățean al Uniunii, statul membru solicitat trebuie să dea statului membru al cărui resortisant este cetățeanul posibilitatea de a solicita predarea acestuia în temeiul unui MEA.

Situația de fapt din cauză

În anul 2010, o instanță americană a emis un mandat de arestare împotriva domnului Pisciotti, resortisant italian. Domnul Pisciotti a fost arestat în Germania, în timp ce zborul său din Nigeria către Italia făcea escală pe un aeroport german. El a fost plasat în arest preventiv în vederea predării, iar în 2014, extrădarea sa a fost aprobată de o instanță germană. Autoritățile consulare italiene au fost informate cu privire la situația domnului Pisciotti înainte de executarea cererii de extrădare, dar autoritățile judiciare italiene nu au emis un MEA. Înainte de a fi extrădat, domnul Pisciotti a susținut că extrădarea sa era contrară dreptului Uniunii, întrucât articolul 16 alineatul (2) din Legea fundamentală germană încalcă interdicția generală de discriminare pe motiv de cetățenie sau naționalitate, întrucât limitează excepția sa legată de cetățenie la resortisanții germani.

Cu privire la întrebările preliminare

Instanța de trimitere a solicitat să se stabilească dacă articolul 18 din TFUE trebuie interpretat în sensul că se opune ca statul membru solicitat să instituie o distincție, în temeiul unei norme de drept constituțional, între propriii resortisanți și resortisanții altor state membre și să autorizeze extrădarea acestora din urmă fără a permite extrădarea propriilor resortisanți.

Motivarea și răspunsul Curții de Justiție

Curtea de Justiție a statuat că dreptul Uniunii nu se opune ca statul membru solicitat (Germania) să instituie o distincție în temeiul unei norme de drept constituțional între propriii resortisanți și resortisanții altor state membre și să autorizeze extrădarea cetățeanului Uniunii, interzicând în același timp extrădarea propriilor resortisanți, cu condiția ca statul membru solicitat să le fi oferit autorităților competente ale statului membru al cărui resortisant era cetățeanul (Italia) posibilitatea de a solicita predarea acestui cetățean în temeiul unui MEA și ca acest din urmă stat membru să nu fi luat nicio măsură în această privință.

Curtea de Justiție a urmat același raționament ca cel dezvoltat în hotărârea Petruhhin, afirmând că acesta trebuie considerat aplicabil și unui acord internațional între UE și un stat terț (Acordul privind extrădarea între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (22)), care permite unui stat membru, fie în temeiul dispozițiilor unui tratat bilateral, fie în temeiul normelor dreptului său constituțional (precum Legea fundamentală germană), să prevadă o excepție legată de cetățenie.

De asemenea, Curtea de Justiție a precizat că, pentru a menține obiectivul de a evita riscul de impunitate a persoanei pentru faptele care îi sunt reproșate în cererea de extrădare, un MEA, emis de un alt stat membru decât statul membru solicitat, trebuie să se refere cel puțin la aceleași fapte, iar statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză trebuie să fie competent, în temeiul dreptului național, să urmărească penal persoana respectivă pentru astfel de fapte, chiar dacă sunt săvârșite în afara teritoriului său.

Hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU
   (23)

În hotărârea sa în cauza Ruska Federacija, Curtea de Justiție a clarificat faptul că mecanismul Petruhhin se aplică mutatis mutandis cererilor de extrădare privind resortisanții statelor membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) cu care UE a încheiat un acord de predare, și anume Acordul între Uniunea Europeană și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind procedura de predare între statele membre ale Uniunii Europene și Islanda și Norvegia (24).

Situația de fapt din cauză

În 2015, I.N., resortisant rus, a făcut obiectul unui mandat de urmărire internațională publicat de Biroul Organizației Internaționale de Poliție Criminală (Interpol) din Moscova. Pe baza acestui mandat, I.N., care dobândise între timp cetățenia islandeză, a fost arestat în Croația în 2019, unde se afla în vacanță. Autoritățile croate au primit o cerere de extrădare din partea Rusiei, care a fost autorizată de o instanță croată. Legislația croată prevede o excepție legată de cetățenie în ceea ce privește cererile de extrădare. I.N. a declarat apel la Curtea Supremă a Croației împotriva deciziei de autorizare a extrădării.

Întrebarea preliminară

Curtea Supremă a Croației a solicitat Curții de Justiție în esență să stabilească dacă mecanismul Petruhhin se aplică și într-o situație care privește o persoană care nu este cetățean al Uniunii, dar care este resortisant al unui stat AELS, precum Islanda, care este parte la Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE).

Motivarea și răspunsul Curții de Justiție

Cu titlu preliminar, Curtea de Justiție a abordat problema dacă situația unui resortisant al unui stat AELS care este parte la Acordul privind SEE intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii. Aceasta a reamintit că articolele 18 și 21 din TFUE nu se aplică resortisanților statelor terțe. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a considerat că articolul 36 din Acordul privind SEE, care face parte integrantă din dreptul Uniunii, garantează libera prestare a serviciilor într-un mod identic, în esență, cu articolul 56 din TFUE, inclusiv dreptul de a călători într-un alt stat pentru a beneficia de servicii în acest stat. Pe această bază, situația lui I.N., care s-a deplasat în Croația pentru a-și petrece vacanța și, prin urmare, pentru a beneficia de servicii legate de turism, a trebuit să fie considerată ca intrând în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii.

În plus, Curtea de Justiție a statuat că Islanda are o relație specială cu Uniunea Europeană, care depășește cooperarea economică și comercială. Aceasta pune în aplicare și aplică acquis-ul Schengen, participă la sistemul european comun de azil și a încheiat un acord privind procedura de predare cu Uniunea Europeană.

În ceea ce privește cererea de extrădare, astfel cum s-a stabilit deja în hotărârea Petruhhin, statul membru solicitat trebuie mai întâi să verifice, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din cartă, că, în cazul extrădării, persoana în cauză nu ar fi expusă riscului de a fi supusă pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante. În scopul acestei verificări, statul solicitat trebuie să se bazeze pe elemente obiective, fiabile, specifice și actualizate în mod corespunzător. În cadrul acestei verificări, Curtea de Justiție a adăugat că un element de probă deosebit de important este faptul că persoanei în cauză, înainte de a dobândi cetățenia statului AELS în cauză, i s-a acordat azil de către acest stat, tocmai din cauza urmăririi penale care stă la baza cererii de extrădare.

Înainte de a avea în vedere executarea cererii de extrădare, statul membru solicitat are, în orice caz, obligația să informeze același stat al AELS și, dacă este cazul, la cererea acestuia, să i-l predea pe acel resortisant, în conformitate cu dispozițiile acordului de predare, cu condiția ca statul AELS respectiv să fie competent, în temeiul dreptului său național, să îl urmărească penal pe acel resortisant pentru fapte săvârșite în afara teritoriului său național.

Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19
   (25)

În hotărârea sa în cauza C-398/19 Generalstaatsanwaltschaft Berlin, Curtea de Justiție a precizat în continuare cerințele mecanismului de cooperare, astfel cum a fost dezvoltat în hotărârea Petruhhin. Curtea de Justiție a statuat că un cetățean al Uniunii poate fi extrădat către un stat terț numai după consultarea statului membru al cărui resortisant este. În cadrul acestei consultări, statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză trebuie să fie informat de statul membru solicitat cu privire la toate elementele de fapt și de drept comunicate în cererea de extrădare și trebuie să dispună de un termen rezonabil pentru emiterea unui MEA împotriva acestui cetățean. În plus, în cazul în care statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză nu se pronunță în mod oficial cu privire la emiterea unui MEA, statul membru solicitat nu este obligat să refuze extrădarea unui cetățean al Uniunii care este resortisant al unui alt stat membru și să efectueze el însuși urmărirea penală a acestei persoane pentru fapte săvârșite într-un stat terț.

Situația de fapt din cauză

Ucraina a solicitat extrădarea din Germania a unui resortisant ucrainean care s-a mutat în Germania în 2012. Persoana în cauză, BY, a obținut cetățenia română în 2014, fiind descendent al unor resortisanți români. Cu toate acestea, el nu a locuit niciodată în România. În 2016, împotriva sa a fost emis un mandat de arestare de către o instanță penală ucraineană pentru deturnare de fonduri în anii 2010 și 2011. În urma cererii de extrădare, BY a fost arestat în Germania. În vederea aplicării mecanismului Petruhhin, autoritățile germane au contactat Ministerul Justiției din România, întrebând dacă intenționează să efectueze ele însele urmărirea penală a lui BY. Autoritățile române au informat autoritățile germane că, pentru emiterea unui MEA, erau necesare suficiente probe privind săvârșirea faptelor în străinătate. În plus, autoritățile române au solicitat Parchetului General din Berlin să furnizeze documente și copii ale probelor din Ucraina. Având în vedere că autoritățile judiciare române nu s-au pronunțat în mod oficial cu privire la eventuala emitere a unui MEA, instanța de trimitere germană a adresat trei întrebări preliminare cu privire la interpretarea articolelor 18 și 21 din TFUE și la aplicarea mecanismului Petruhhin.

Întrebările preliminare

Instanța de trimitere a întrebat dacă:

| — | drepturile care decurg din cetățenia Uniunii (articolele 18 și 21 din TFUE) se aplică în cazul în care persoana interesată și-a transferat centrul intereselor în statul membru solicitat la o dată la care aceasta nu era încă cetățean al Uniunii; |
| --- | --- |

—

drepturile care decurg din cetățenia Uniunii (articolele 18 și 21 din TFUE) se aplică în cazul în care persoana interesată și-a transferat centrul intereselor în statul membru solicitat la o dată la care aceasta nu era încă cetățean al Uniunii;

| — | statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză sau statul membru solicitat este obligat să solicite statului terț solicitant să îi transmită dosarul cauzei pentru a examina posibilitatea de a efectua el însuși urmărirea penală; |
| --- | --- |

—

statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză sau statul membru solicitat este obligat să solicite statului terț solicitant să îi transmită dosarul cauzei pentru a examina posibilitatea de a efectua el însuși urmărirea penală;

| — | statul membru solicitat este obligat, în temeiul hotărârii Petruhhin, să refuze extrădarea și să efectueze el însuși urmărirea penală, dacă dreptul său național îi permite acest lucru în anumite condiții. |
| --- | --- |

—

statul membru solicitat este obligat, în temeiul hotărârii Petruhhin, să refuze extrădarea și să efectueze el însuși urmărirea penală, dacă dreptul său național îi permite acest lucru în anumite condiții.

Motivarea și răspunsul CJUE

În ceea ce privește prima întrebare referitoare la aplicabilitatea articolelor 18 și 21 din TFUE, Curtea de Justiție a statuat că faptul că o persoană a dobândit cetățenia unui stat membru al Uniunii și, prin urmare, cetățenia Uniunii la un moment în care avea deja reședința într-un alt stat membru nu este de natură să infirme considerația potrivit căreia, în temeiul cetățeniei Uniunii dobândite, persoana în cauză are dreptul de a se prevala de articolul 21 alineatul (1) din TFUE și intră în domeniul de aplicare al tratatelor, în sensul articolului 18 din TFUE, care conține principiul nediscriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate. De asemenea, Curtea de Justiție a precizat că același raționament se aplică atunci când cetățeanul Uniunii solicitat deține și cetățenia statului terț care solicită extrădarea: dubla cetățenie a unui stat membru și a unui stat terț nu poate priva persoana interesată de libertățile pe care le are în temeiul dreptului Uniunii în calitate de resortisant al unui stat membru.

În ceea ce privește a doua întrebare, Curtea de Justiție a reiterat interpretarea jurisprudenței sale anterioare, subliniind că statul membru solicitat are obligația de a informa statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză, astfel încât autoritatea judiciară a acestui stat membru să fie în măsură să solicite predarea persoanei în cauză prin intermediul unui MEA. În ceea ce privește detaliile schimbului de informații necesar, Curtea de Justiție a statuat că:

| — | statul membru solicitat trebuie să informeze autoritățile competente ale statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză nu numai cu privire la existența cererii de extrădare, ci și cu privire la toate elementele de fapt și de drept comunicate de statul terț care solicită extrădarea în cadrul acestei cereri de extrădare; |
| --- | --- |

—

statul membru solicitat trebuie să informeze autoritățile competente ale statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză nu numai cu privire la existența cererii de extrădare, ci și cu privire la toate elementele de fapt și de drept comunicate de statul terț care solicită extrădarea în cadrul acestei cereri de extrădare;

| — | autoritățile competente ale statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză sunt obligate să respecte confidențialitatea acestor aspecte în cazul în care confidențialitatea a fost solicitată de statul terț; |
| --- | --- |

—

autoritățile competente ale statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză sunt obligate să respecte confidențialitatea acestor aspecte în cazul în care confidențialitatea a fost solicitată de statul terț;

| — | statul membru solicitat trebuie să informeze autoritățile competente ale statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză cu privire la orice modificare a situației persoanei căutate care ar putea fi relevantă pentru posibilitatea emiterii unui MEA cu privire la persoana respectivă; |
| --- | --- |

—

statul membru solicitat trebuie să informeze autoritățile competente ale statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză cu privire la orice modificare a situației persoanei căutate care ar putea fi relevantă pentru posibilitatea emiterii unui MEA cu privire la persoana respectivă;

| — | nu există nicio obligație nici pentru statul membru solicitat, nici pentru statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză să solicite statului terț transmiterea dosarului de urmărire penală; |
| --- | --- |

—

nu există nicio obligație nici pentru statul membru solicitat, nici pentru statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză să solicite statului terț transmiterea dosarului de urmărire penală;

| — | îi revine statului membru solicitat sarcina de a stabili un termen rezonabil la expirarea căruia, în cazul în care statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză nu a emis un MEA, extrădarea poate fi efectuată. |
| --- | --- |

—

îi revine statului membru solicitat sarcina de a stabili un termen rezonabil la expirarea căruia, în cazul în care statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză nu a emis un MEA, extrădarea poate fi efectuată.

| — | statul membru solicitat poate efectua extrădarea fără a fi obligat să aștepte mai mult decât un termen rezonabil pentru ca statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză să adopte o decizie oficială prin care renunță la dreptul de a emite un MEA împotriva persoanei în cauză. |
| --- | --- |

—

statul membru solicitat poate efectua extrădarea fără a fi obligat să aștepte mai mult decât un termen rezonabil pentru ca statul membru al cărui resortisant este persoana în cauză să adopte o decizie oficială prin care renunță la dreptul de a emite un MEA împotriva persoanei în cauză.

În sfârșit, ca răspuns la a treia întrebare, Curtea de Justiție a precizat că, în temeiul dreptului Uniunii, statul membru solicitat nu are nicio obligație de a refuza extrădarea și de a urmări el însuși cetățeanul Uniunii pentru infracțiunile săvârșite în statul terț, în cazul în care dreptul național al statului membru solicitat îi permite să facă acest lucru. Acest lucru ar depăși limitele pe care dreptul Uniunii le poate impune exercitării puterii de apreciere de care se bucură statul membru respectiv în ceea ce privește decizia de a efectua sau nu o urmărire penală.

Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 2021, WS, C-505/19
   (26)

Principiul ne bis in idem se poate opune arestării, în spațiul Schengen și în Uniune, a unei persoane care face obiectul unei notificări a Interpol. Acest lucru este valabil atunci când autoritățile competente au cunoștință de o hotărâre judecătorească definitivă, pronunțată într-un stat parte la Acordul Schengen sau într-un stat membru, care stabilește aplicarea acestui principiu.

Situația de fapt din cauză

În anul 2012, Interpol a publicat, la cererea Statelor Unite ale Americii pe baza unui mandat de arestare emis de autoritățile din această țară, o notificare roșie referitoare la WS, resortisant german, în scopul unei eventuale extrădări a acestuia. În cazul în care o persoană care face obiectul unei astfel de notificări se află într-un stat membru al Interpol, acest stat ar putea, în principiu, să o aresteze provizoriu sau să monitorizeze ori să restricționeze circulația acesteia.

Cu toate acestea, înainte de publicarea acestei notificări roșii, o procedură de investigare a lui WS, care privea cel puțin parțial aceleași fapte precum cele care au stat la baza respectivei notificări, fusese desfășurată în Germania. Această procedură a fost clasată în anul 2010, după plata unei sume de bani de către WS, iar aceasta în conformitate cu o procedură specifică de conciliere prevăzută în dreptul penal german. Oficiul Federal al Poliției Judiciare din Germania a informat ulterior Interpol că, în opinia sa, ca urmare a acestei proceduri anterioare, principiul ne bis in idem era aplicabil în speță. Acest principiu, consacrat atât la articolul 54 din Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen (CAAS) (27), cât și la articolul 50 din cartă, se opune, printre altele, ca o persoană împotriva căreia a fost pronunțată o hotărâre definitivă să facă obiectul urmăririi penale pentru aceleași fapte.

În cursul anului 2017, WS a introdus o acțiune împotriva Germaniei la Tribunalul Administrativ din Wiesbaden, solicitând ca acest stat membru să fie obligat să ia măsurile necesare pentru a dispune retragerea acestei notificări roșii. În această privință, WS a invocat nu numai o încălcare a principiului ne bis in idem, ci și o încălcare a dreptului său la liberă circulație, astfel cum este garantat de articolul 21 din TFUE, întrucât nu se putea deplasa în niciun stat parte la Acordul Schengen și în niciun stat membru fără a risca arestarea.

Întrebarea preliminară

Instanța de trimitere a adresat Curții de Justiție o serie de întrebări. Cu toate acestea, întrebarea principală relevantă în contextul extrădării în urma unei notificări roșii este dacă articolul 54 (28) din CAAS și articolul 21 alineatul (1) din TFUE, citite în lumina articolului 50 (29) din cartă, trebuie interpretate în sensul că se opun arestării provizorii, de către autoritățile unui stat parte la Acordul Schengen sau de către cele ale unui stat membru, a unei persoane cu privire la care Interpol a publicat o notificare roșie, la cererea unui stat terț, în cazul în care, în primul rând, această persoană a făcut deja obiectul urmăririi penale într-un stat membru pentru care ministerul public a dispus încetarea după ce persoana în cauză a îndeplinit anumite condiții și, în al doilea rând, autoritățile acestui stat membru au informat Interpol că, în opinia lor, procedura respectivă privea aceleași fapte precum cele vizate de notificarea roșie menționată.

Motivarea și răspunsul CJUE

Curtea de Justiție a statuat că principiul ne bis in idem se aplică într-o situație în care a fost adoptată o decizie de încetare definitivă a urmăririi penale, cu condiția ca persoana în cauză să îndeplinească anumite condiții, cum ar fi plata unei sume de bani stabilite de procuror.

Cu toate acestea, articolul 54 din CAAS, articolul 50 din cartă și articolul 21 alineatul (1) din TFUE nu se opun arestării provizorii a unei persoane care face obiectul unei notificări roșii a Interpol atunci când nu s-a stabilit că a fost pronunțată o hotărâre definitivă de către un stat parte la Acordul Schengen sau de către un stat membru pentru aceleași fapte precum cele care au stat la baza notificării roșii și că, în consecință, se aplică principiul ne bis in idem.

În cazul în care aplicarea principiului ne bis in idem rămâne incertă, arestarea provizorie poate fi un pas esențial pentru efectuarea verificărilor necesare, evitând în același timp riscul ca persoana în cauză să se sustragă procedurii. Prin urmare, această măsură poate fi justificată de obiectivul legitim de a preveni impunitatea persoanei în cauză, „cu condiția ca aceasta să fie esențială în scopul acestor controale” (30). În schimb, de îndată ce s-a stabilit printr-o hotărâre judecătorească definitivă că se aplică principiul ne bis in idem, atât încrederea reciprocă dintre statele părți la CAAS, cât și dreptul la liberă circulație interzic arestarea provizorie sau menținerea în detenție a acestei persoane. Statele membre și statele contractante parte la CAAS trebuie să asigure existența unor căi de atac care să permită persoanei interesate să obțină o astfel de hotărâre judecătorească definitivă prin care să se stabilească aplicarea principiului ne bis in idem.

1.2.   Cererile de extrădare în scopul executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate

Hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17
   (31)

În cauza Raugevicius, Curtea de Justiție a soluționat o cerere de extrădare în scopul executării unei pedepse privative de libertate. Curtea de Justiție a urmat însă într-o anumită măsură raționamentul introdus în jurisprudența Petruhhin, cu un rezultat diferit. Acest lucru a fost necesar deoarece cauzele privind extrădarea în vederea executării unei pedepse pot da naștere unor probleme cu privire la principiul ne bis in idem în cazul în care s-ar aplica mecanismul Petruhhin (32). Cu toate acestea, Curtea de Justiție a luat în considerare faptul că există mecanisme de drept național și/sau internațional care permit persoanelor căutate să își execute pedepsele, în special în statul membru ai cărui resortisanți sunt. De exemplu, Convenția Consiliului Europei din 1983 asupra transferului persoanelor condamnate (33) oferă un cadru juridic pentru această posibilitate.

Situația de fapt din cauză

Domnul Raugevicius este un resortisant lituanian și rus care s-a mutat în Finlanda și locuiește acolo de mai mulți ani. Acesta este de asemenea tatăl a doi copii care locuiesc în Finlanda și care au cetățenie finlandeză. În 2011, după o condamnare în Rusia, autoritățile ruse au emis un mandat internațional de arestare pentru executarea pedepsei privative de libertate pronunțate. Pentru a se pronunța cu privire la cererea de extrădare, Ministerul Justiției din Finlanda a solicitat avizul Curții Supreme din Finlanda. Curtea Supremă avea îndoieli cu privire la aplicabilitatea hotărârii Petruhhin și, prin urmare, a decis să adreseze Curții de Justiție o cerere de decizie preliminară.

Legea finlandeză relevantă (Constituția finlandeză) prevede că o pedeapsă privativă de libertate poate fi executată în Finlanda dacă persoana condamnată este resortisant finlandez sau străin cu reședința permanentă în Finlanda, iar persoana condamnată a fost de acord cu executarea.

Întrebările preliminare

Prin intermediul primei întrebări, Curtea Supremă din Finlanda a solicitat, în esență, să se stabilească dacă dispozițiile naționale în materie de extrădare trebuie apreciate în același mod în ceea ce privește libera circulație a resortisanților unui alt stat membru, indiferent dacă cererea de extrădare formulată de un stat terț se referă la executarea unei pedepse privative de libertate sau la urmărirea penală, precum în hotărârea Petruhhin. A doua întrebare se referea la modul în care trebuie să se răspundă la o cerere de extrădare într-o situație în care cererea de extrădare este notificată statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză, care nu adoptă însă, din cauza unor obstacole juridice, măsuri cu privire la resortisanții săi.

Motivarea și răspunsul Curții de Justiție

Curtea de Justiție a aplicat prin analogie raționamentul din hotărârea Petruhhin, afirmând că un resortisant al unui stat membru care s-a mutat într-un alt stat membru și-a exercitat dreptul de liberă circulație în cadrul Uniunii și, prin urmare, intră în domeniul de aplicare al articolului 18 din TFUE. Astfel, dubla cetățenie a unui stat membru și a unui stat terț nu poate priva persoana interesată de libertățile pe care le are în temeiul dreptului Uniunii în calitate de resortisant al unui stat membru.

O reglementare națională care interzice extrădarea numai a propriilor resortisanți introduce o diferență de tratament între acești resortisanți și resortisanții altor state membre și determină o restricție privind libera circulație în sensul articolului 21 din TFUE: o astfel de restricție trebuie să fie necesară și proporțională în raport cu obiectivul legitim de prevenire a riscului de impunitate pentru resortisanții altor state membre decât statul membru solicitat și nu ar trebui să existe măsuri mai puțin intruzive pentru atingerea acestui obiectiv, ținând seama de toate circumstanțele de fapt și de drept ale cazului.

Cu toate acestea, Curtea de Justiție a recunoscut că, în cazul cererilor de extrădare în scopul executării unei pedepse, conflictul cu principiul nediscriminării nu poate fi soluționat prin acordarea posibilității statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză de a-și exercita din nou competența de a urmări penal persoana în cauză, întrucât o astfel de nouă urmărire penală a unei persoane care a fost deja judecată și condamnată poate fi contrară principiului ne bis in idem. Pentru a preveni riscul de impunitate a persoanelor aflate în astfel de situații, Curtea de Justiție a făcut trimitere la alte mecanisme de drept național și internațional care le permit persoanelor respective să își execute pedepsele, de exemplu în statul lor de origine, sporind astfel șansele lor de reintegrare socială după executarea pedepselor.

În acest context, Curtea de Justiție a observat că articolul 3 din Legea finlandeză privind cooperarea internațională oferă străinilor care au reședința permanentă în Finlanda posibilitatea de a executa o pedeapsă cu închisoarea aplicată de un stat terț în Finlanda, cu condiția ca atât persoana în cauză, cât și statul terț să își dea consimțământul în acest sens. Prin urmare, Curtea de Justiție a observat, de asemenea, că domnul Raugevicius putea executa pedeapsa pe care a primit-o în Rusia în Finlanda, cu condiția ca atât Rusia, cât și domnul Raugevicius să fi consimțit la aceasta.

Curtea de Justiție a statuat că resortisanții statului membru solicitat, pe de o parte, și resortisanții altor state membre care au reședința permanentă în statul membru solicitat și care demonstrează un anumit grad de integrare în societatea acestui stat, pe de altă parte, se află într-o situație comparabilă. Autorităților statului solicitat le revine sarcina de a stabili dacă există o astfel de legătură între resortisanții altor state membre și statul membru solicitat. În caz afirmativ, articolele 18 și 21 din TFUE impun ca resortisanții altor state membre să poată, în aceleași condiții ca și resortisanții statului membru solicitat, să își execute pedeapsa pe teritoriul statului membru solicitat.

Prin urmare, Curtea de Justiție a concluzionat că articolele 18 și 21 din TFUE trebuie interpretate în sensul că, atunci când o cerere de extrădare a fost formulată de un stat terț împotriva unui cetățean al Uniunii care și-a exercitat dreptul la liberă circulație, nu în scopul urmăririi penale, ci în scopul executării unei pedepse privative de libertate, statul membru solicitat, a cărui legislație națională interzice extrădarea propriilor resortisanți în scopul executării unei pedepse și prevede posibilitatea ca o astfel de pedeapsă pronunțată în străinătate să poată fi executată pe teritoriul său, este obligat să se asigure că cetățeanul Uniunii, cu condiția să aibă reședința permanentă pe teritoriul său, beneficiază de același tratament precum cel acordat propriilor resortisanți în materie de extrădare.

C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München (cauză pendinte)

Situația de fapt din cauză

Cauza se întemeiază pe cererea de extrădare din Bosnia și Herțegovina în Germania referitoare la S.M. în scopul executării unei pedepse privative de libertate. Persoana a cărei predare este solicitată este un cetățean al Serbiei, Bosniei și Herțegovinei și Croației, care locuiește în Germania împreună cu soția sa de la jumătatea anului 2017 și care lucrează în Germania din mai 2020. Generalstaatsanwaltschaft München (Ministerul Public din München), făcând trimitere la hotărârea Raugevicius, a solicitat să se constate inadmisibilitatea extrădării persoanei a cărei predare este solicitată.

Întrebarea preliminară

Având în vedere cererea Ministerului Public, instanța germană de trimitere a decis să solicite Curții de Justiție să se pronunțe dacă principiile care guvernează aplicarea articolelor 18 și 21 din TFUE, stabilite de Curtea de Justiție în hotărârea Raugevicius, impun respingerea unei cereri formulate de un stat terț în temeiul Convenției europene de extrădare din 13 decembrie 1957 (34), prin care se solicită extrădarea unui cetățean al Uniunii în scopul executării unei pedepse, chiar și atunci când statul membru solicitat este obligat de dreptul internațional în temeiul acestei convenții să extrădeze cetățeanul Uniunii, întrucât a definit noțiunea „resortisanți” în sensul articolului 6 alineatul (1) litera (b) din convenție în sensul că se referă numai la propriii resortisanți, iar nu la alți cetățeni ai Uniunii (35).

2.   ORIENTĂRI APLICABILE ÎN CAZURILE ÎN CARE STATELE APLICĂ EXCEPȚIA LEGATĂ DE CETĂȚENIE

2.1.   Cereri de extrădare în scopul urmăririi penale

2.1.1.   
  Domeniul de aplicare al mecanismului Petruhhin

a.   Domeniul de aplicare material: când se aplică mecanismul Petruhhin?

Mecanismul Petruhhin (notificare) trebuie declanșat în cazurile în care:

| — | o cerere de extrădare este emisă în scopul urmăririi penale
  și |
| --- | --- |

—

o cerere de extrădare este emisă în scopul urmăririi penale

și

| — | statul solicitat aplică excepția legată de cetățenie numai propriilor resortisanți, ceea ce duce la posibile discriminări între proprii resortisanți și resortisanții altor state care și-au exercitat dreptul la liberă circulație (a se vedea Anexa 2 - prezentare generală a sistemelor naționale). |
| --- | --- |

—

statul solicitat aplică excepția legată de cetățenie numai propriilor resortisanți, ceea ce duce la posibile discriminări între proprii resortisanți și resortisanții altor state care și-au exercitat dreptul la liberă circulație (a se vedea Anexa 2 - prezentare generală a sistemelor naționale).

Mecanismul Petruhhin se aplică tuturor cererilor de extrădare, pe baza:

| — | Acordului privind extrădarea între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (36); |
| --- | --- |

—

Acordului privind extrădarea între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (36);

| — | Acordului comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (TCA) (37), care include dispoziții care reflectă mecanismul Petruhhin (38); |
| --- | --- |

—

Acordului comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (TCA) (37), care include dispoziții care reflectă mecanismul Petruhhin (38);

| — | acordurilor multilaterale încheiate de state; |
| --- | --- |

—

acordurilor multilaterale încheiate de state;

| — | acordurilor bilaterale încheiate de state; sau |
| --- | --- |

—

acordurilor bilaterale încheiate de state; sau

| — | dreptului intern. |
| --- | --- |

—

dreptului intern.

b.   Domeniul de aplicare personal: cui i se aplică mecanismul Petruhhin?

Mecanismul Petruhhin se aplică resortisanților din cele 27 de state membre ale UE aflați pe teritoriul unui alt stat membru, care și-au exercitat dreptul la liberă circulație. Sunt, de asemenea, incluși resortisanții care dețin și cetățenia statului terț care solicită extrădarea. Curtea de Justiție a clarificat faptul că deținerea unei duble cetățenii nu poate priva persoana în cauză de libertățile care decurg din dreptul Uniunii în calitate de resortisant al unui stat membru (39). În plus, momentul în care o persoană a obținut cetățenia unui stat membru este, de asemenea, irelevant (40).

Curtea de Justiție a clarificat faptul că mecanismul Petruhhin se aplică și resortisanților unui stat membru al AELS care este parte la Acordul privind SEE și cu care Uniunea Europeană a încheiat un acord de predare (Islanda și Norvegia) (41). Articolele 18 și 21 din TFUE nu se aplică resortisanților statelor terțe. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a considerat că articolul 4 din Acordul privind SEE (42) coroborat cu articolul 36 din Acordul privind SEE (43), care face parte integrantă din dreptul Uniunii, garantează libera prestare a serviciilor într-un mod identic cu articolul 56 din TFUE, inclusiv dreptul de a călători într-un alt stat pentru a beneficia de servicii (44).

În plus, Curtea de Justiție a confirmat că dreptul la liberă circulație în temeiul articolului 21 alineatul (1) din TFUE/articolului 36 din Acordul privind SEE se aplică, de asemenea, unei persoane care se află doar în tranzit pe un aeroport (45) sau beneficiază de servicii turistice (46) în alt stat.

c.   Domeniul de aplicare teritorial: ce autorități au obligația de a respecta mecanismul Petruhhin?

Atunci când aplică excepția legată de cetățenie, autoritățile naționale din cele 27 de state membre ale UE, Islanda și Norvegia sunt obligate să respecte mecanismul Petruhhin.

2.1.2.   
  Etapele care trebuie urmate de autoritățile competente atunci când se aplică excepția legată de cetățenie

a.   Obligații pentru statul solicitat

Articolele 18 și 21 din TFUE/articolul 4 din Acordul privind SEE coroborate cu articolul 36 din Acordul privind SEE nu impun stabilirea unei echivalențe absolute între proprii resortisanți și resortisanții altor state în ceea ce privește protecția împotriva extrădării către state terțe. Cu toate acestea, ele impun statelor care prevăd un tratament diferit în materie de extrădare a resortisanților proprii în comparație cu resortisanții altor state să verifice, înainte de a autoriza extrădarea, dacă obiectivul legitim de a evita impunitatea urmărită de extrădare poate fi atins printr-o măsură mai puțin prejudiciabilă pentru exercitarea dreptului la liberă circulație, care ar fi la fel de eficientă (47).

În cazul unei cereri de extrădare în scopul urmăririi penale, statul solicitat este obligat să consulte statul al cărui resortisant este persoana în cauză, pentru a-i oferi acestuia din urmă posibilitatea de a emite un mandat de arestare MEA/UE-IC/NO, care ar fi considerat o măsură la fel de eficientă, dar mai puțin prejudiciabilă.

Cu toate acestea, statul solicitat nu are nicio obligație să refuze extrădarea unui cetățean al Uniunii care este resortisant al altui stat membru sau a unui resortisant IC/NO și să-l urmărească penal pe cetățeanul Uniunii/resortisantul IC/NO pentru infracțiuni comise într-un stat terț, în cazul în care legislația națională a acestuia îi permite să facă acest lucru (48). Acest lucru ar depăși limitele pe care dreptul Uniunii le poate impune exercitării puterii de apreciere de care se bucură statul respectiv în ceea ce privește decizia de a efectua sau nu o urmărire penală.

b.   Lansarea procedurii de consultare

Statul solicitat are obligația să notifice statului al cărui resortisant este persoana în cauză o cerere de extrădare în curs.

În ceea ce privește momentul unei astfel de notificări, se sugerează ca statul solicitat să notifice statul al cărui resortisant este persoana în cauză în cel mai scurt timp cu privire la o cerere de extrădare primită sau în curs. Acest lucru se poate întâmpla deja atunci când o persoană este arestată provizoriu, dacă sunt disponibile suficiente informații dintr-o notificare roșie a Interpol și/sau într-o etapă ulterioară, atunci când statul solicitat primește cererea de extrădare.

c.   Tipul de informații care trebuie furnizate unuia sau mai multor state al cărui (căror) resortisant este persoana în cauză

Autoritățile statului solicitat ar trebui cel puțin să informeze punctul focal (49) al statului al cărui resortisant este persoana în cauză cu privire la:

| — | existența unei cereri de extrădare privind persoana respectivă; și |
| --- | --- |

—

existența unei cereri de extrădare privind persoana respectivă; și

| — | toate elementele de fapt și de drept comunicate de statul terț care solicită extrădarea în cadrul acestei cereri de extrădare (50) (a se vedea Anexa 3 – model). |
| --- | --- |

—

toate elementele de fapt și de drept comunicate de statul terț care solicită extrădarea în cadrul acestei cereri de extrădare (50) (a se vedea Anexa 3 – model).

În plus, autoritățile statului solicitat trebuie să informeze autoritățile statului membru al cărui resortisant este persoana în cauză cu privire la orice modificare a situației persoanei căutate care ar putea fi relevantă pentru posibilitatea emiterii unui MEA/UE-IC/NO cu privire la persoana respectivă (51) (a se vedea Anexa 4 – model).

d.   Relațiile cu statul terț solicitant și confidențialitatea

Nici statul solicitat, nici statul al cărui resortisant este persoana în cauză nu sunt obligate, în temeiul dreptului Uniunii, să depună o cerere de transmitere a dosarului de urmărire penală către statul terț care solicită extrădarea (52). În cazul în care statul solicitat sau statul al cărui resortisant este persoana căutată ar fi obligat să solicite statului terț care solicită extrădarea să trimită dosarul de urmărire penală, procedura de extrădare ar putea deveni mult mai complicată, iar durata sa ar putea fi extinsă în mod semnificativ, cu riscul de a pune în pericol, în cele din urmă, obiectivul de a evita ca infracțiunile să rămână nepedepsite (53). În plus, procedurile îndelungate pot fi, de asemenea, în detrimentul persoanei căutate, în special în cazul în care persoana este ținută în detenție.

Autoritățile statului al cărui resortisant este persoana în cauză sunt obligate să respecte confidențialitatea acestor aspecte în cazul în care statul terț solicitant a solicitat confidențialitatea. În plus, statul terț solicitant ar trebui să fie informat în mod corespunzător cu privire la acest aspect (54).

Cu toate acestea, statul al cărui resortisant este persoana în cauză poate aplica orice mecanism de cooperare și/sau asistență reciprocă pentru a obține probe de la statul solicitat [de exemplu, prin emiterea unui ordin european de anchetă (EIO) (55)].

e.   Obligații pentru statul al cărui resortisant este persoana în cauză

După notificare, autoritățile competente ale statului al cărui resortisant este persoana în cauză ar trebui să evalueze dacă este oportun să emită un mandat de arestare MEA/ UE-IC/NO pentru aceleași infracțiuni precum cele de care persoana în cauză este acuzată în cererea de extrădare, în măsura în care sunt competente, în temeiul dreptului lor intern, să urmărească penal persoana respectivă pentru infracțiuni săvârșite în afara teritoriului național.

2.1.3.   
  Termenul de răspuns la o notificare

Statul solicitat ar trebui să stabilească un termen rezonabil pentru transmiterea unui răspuns de către statul (statele) al cărui (căror) resortisant este persoana în cauză. Statul solicitat dispune de o marjă de apreciere atunci când stabilește un termen rezonabil, în special luând în considerare dacă o persoană căutată se află în detenție pe baza procedurii de extrădare și a complexității cauzei (56).

Termenul impus trebuie indicat în certificat (a se vedea Anexa 3 – model).

Dacă este necesar, punctul focal sau autoritatea judiciară emitentă (57) a statului (statelor) al cărui (căror) resortisant este persoana în cauză ar putea solicita o prelungire a termenului (a se vedea Anexa 5 – model). Punctul focal sau autoritatea care se ocupă de cererea de extrădare din statul solicitat ar trebui să decidă cu privire la prelungire (a se vedea Anexa 6 – model).

2.1.4.   
  Respingerea unei cereri de extrădare

Numai în cazurile în care o autoritate judiciară a unui stat al cărui resortisant este persoana în cauză emite un mandat de arestare MEA/UE-IC/NO pentru aceeași infracțiune (58) sau aceleași fapte și informează statul solicitat în consecință, statul solicitat ar trebui să refuze extrădarea și predarea persoanei către statul al cărui resortisant este persoana în cauză (a se vedea Anexa 7 – model).

2.1.5.   
  Reluarea procedurii de extrădare

În absența unui răspuns în termenul impus din partea autorităților statului (statelor) al cărui (căror) resortisant este persoana în cauză sau în cazul unui răspuns negativ în termenul stabilit, autoritățile statului solicitat pot, după caz, efectua extrădarea fără a fi obligate să aștepte ca statul al cărui resortisant este persoana în cauză să răspundă și/sau să adopte o decizie oficială de renunțare la dreptul de a emite un mandat de arestare MEA/UE-IC/NO pentru persoana respectivă (59) (a se vedea Anexa 7 – model).

2.2.   Cereri de extrădare pentru executarea unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate

2.2.1.   
  Domeniul de aplicare

a.   Domeniul de aplicare material

Hotărârea Raugevicius se aplică în cazurile în care:

| — | cererea este o cerere de extrădare pentru executarea unei pedepse privative de libertate sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate
  și |
| --- | --- |

—

cererea este o cerere de extrădare pentru executarea unei pedepse privative de libertate sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate

și

| — | statul solicitat aplică excepția legată de cetățenie numai propriilor resortisanți, ceea ce duce la o posibilă discriminare între proprii resortisanți și resortisanții altor state care și-au exercitat dreptul la liberă circulație (a se vedea Anexa 2 - prezentare generală a sistemelor naționale). |
| --- | --- |

—

statul solicitat aplică excepția legată de cetățenie numai propriilor resortisanți, ceea ce duce la o posibilă discriminare între proprii resortisanți și resortisanții altor state care și-au exercitat dreptul la liberă circulație (a se vedea Anexa 2 - prezentare generală a sistemelor naționale).

b.   Domeniul de aplicare personal în ceea ce privește cererile de extrădare pentru executarea unei pedepse: cui i se aplică hotărârea Raugevicius?

Obligația egalității de tratament în această privință se aplică numai în măsura în care resortisanții proprii și resortisanții altor state se află într-o situație comparabilă în ceea ce privește obiectivul de evitare a riscului de impunitate. Întrucât executarea pedepselor privative de libertate în statul de origine al persoanei în cauză favorizează reintegrarea socială a persoanei în cauză după executarea pedepsei, există o situație comparabilă numai în ceea ce privește resortisanții altor state care au reședința permanentă în statul solicitat și care au astfel un anumit grad de integrare în societatea statului respectiv.

Prin urmare, Curtea de Justiție a statuat că domeniul de aplicare personal este limitat la resortisanții altor state care au reședința permanentă într-un stat solicitat și care demonstrează un anumit grad de integrare în societatea statului respectiv (60) deoarece se află într-o situație comparabilă cu resortisanții statului solicitat. Pe de altă parte, un resortisant al unui stat care este arestat pe un aeroport al unui stat solicitat, deși doar tranzitează, nu ar îndeplini criteriul de a se afla într-o situație comparabilă.

În cazul în care nu se poate considera că o persoană căutată are reședința permanentă în statul solicitat, problema extrădării sale se soluționează pe baza dreptului național sau internațional aplicabil (61).

2.2.2.   
  Etapele care trebuie urmate de autoritățile competente atunci când se aplică excepția legată de cetățenie

În cazul unei cereri de extrădare în scopul executării unei pedepse, măsura mai puțin prejudiciabilă pentru exercitarea dreptului la liberă circulație este ca statul solicitat să își asume răspunderea pentru executarea pedepsei pe teritoriul său, în loc să extrădeze resortisantul unui alt stat către statul terț, atunci când o astfel de posibilitate este prevăzută și pentru propriii resortisanți. Cu toate acestea, se preconizează că Curtea de Justiție va clarifica și mai mult condițiile (în special în ceea ce privește întinderea obligațiilor statelor și dacă este necesar consimțământul unui stat terț) în cauza pendinte C-237/21 (62).

2.2.3.   
  Schimbul de informații între statul solicitat și statul al cărui resortisant este persoana în cauză

Articolele 18 și 21 din TFUE nu impun statului solicitat să informeze statul al cărui resortisant este persoana în cauză cu privire la o cerere de extrădare pendinte pentru executarea unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate. Cu toate acestea, statul solicitat nu este împiedicat să contacteze statul al cărui resortisant este persoana în cauză pentru a obține orice informație relevantă pe care o consideră utilă.

3.   ORIENTĂRI APLICABILE TUTUROR STATELOR, INDIFERENT DE EXCEPȚIA LEGATĂ DE CETĂȚENIE

3.1.   Evaluarea drepturilor fundamentale înainte de extrădare

3.1.1.   Aplicarea cartei

Curtea de Justiție a statuat că decizia de a extrăda un cetățean al Uniunii Europene/un resortisant al IC/NO într-o situație care intră în domeniul de aplicare al articolului 18 din TFUE și al articolului 21 din TFUE sau al articolului 4 din Acordul privind SEE coroborate cu articolul 36 din Acordul privind SEE intră în domeniul de aplicare al dreptului Uniunii, în sensul articolului 51 alineatul (1) din cartă (63). Prin urmare, dispozițiile cartei, în special articolul 19 din aceasta, sunt aplicabile unei astfel de decizii.

În plus, existența unui acord internațional al Uniunii privind extrădarea este suficientă pentru a declanșa aplicarea cartei. Prin urmare, carta se aplică și cererilor de extrădare emise de SUA sau, respectiv, de Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord în temeiul Acordului privind extrădarea între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (64) și al Acordului comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (65), chiar și atunci când nu există o exercitare a liberei circulații în spațiul SEE. În plus, în astfel de cazuri, carta se aplică și resortisanților statelor terțe și apatrizilor.

Atunci când se aplică carta, statul solicitat trebuie să verifice mai întâi că extrădarea nu aduce atingere drepturilor prevăzute la articolul 19 din cartă (66).

Potrivit articolului 19 alineatul (2) din cartă, nimeni nu poate fi îndepărtat, expulzat sau extrădat către un stat în care există un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante.

Curtea de Justiție a precizat, de asemenea, că simpla „existență a declarațiilor și aderarea la tratatele internaționale care garantează, în principiu, respectarea drepturilor fundamentale nu sunt suficiente în sine pentru a asigura o protecție adecvată împotriva riscului de rele tratamente atunci când din surse fiabile reies practici ale autorităților - sau tolerate de acestea - vădit contrare principiilor Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale”.

Rezultă că, în măsura în care autoritatea competentă a statului membru solicitat dispune de elemente care atestă un risc real privind aplicarea unor tratamente inumane sau degradante persoanelor în statul terț solicitant, ea are obligația să aprecieze existența riscului respectiv atunci când trebuie să decidă cu privire la extrădarea unei persoane către acest stat (a se vedea, în acest sens, în ceea ce privește articolul 4 din cartă, hotărârea din 5 aprilie 2016 în cauza Aranyosi și Căldăraru, C-404/15 și C-659/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:198, punctul 88).

În acest scop, autoritatea competentă a statului membru solicitat trebuie să se întemeieze pe elemente obiective, fiabile, precise și actualizate în mod corespunzător. Aceste elemente pot rezulta printre altele din decizii judiciare internaționale precum hotărârile CEDO, din decizii judiciare ale statului terț solicitant, precum și din decizii, din rapoarte și din alte documente întocmite de organele Consiliului Europei sau care fac parte din sistemul Organizației Națiunilor Unite (a se vedea, în acest sens, hotărârea din 5 aprilie 2016, Aranyosi și Căldăraru, C-404/15 și C-659/15 PPU, ECLI:EU:C:2016:198, punctul 89) (67).

3.1.2.   Aplicarea Convenției europene pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale

Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) se aplică extrădării din state către state terțe în situații în care carta nu se aplică (68), precum extrădarea unui cetățean al Uniunii care nu și-a exercitat dreptul la liberă circulație sau a unui resortisant al unei țări terțe către un stat terț cu care Uniunea nu a încheiat un acord de extrădare.

Sunt relevante în special articolul 3 și articolul 6 din CEDO. Articolul 3 din CEDO prevede:

Nimeni nu poate fi supus torturii și nici pedepselor sau tratamentelor inumane sau degradante.

Articolul 6 din CEDO (dreptul la un proces echitabil, prezumția de nevinovăție și dreptul la apărare) prevede:

| (1) | Orice persoană are dreptul la judecarea în mod echitabil, în mod public și într-un termen rezonabil a cauzei sale, de către o instanță independentă și imparțială, instituită de lege, care va hotărî fie asupra încălcării drepturilor și a obligațiilor sale cu caracter civil, fie asupra temeiniciei oricărei acuzații în materie penală îndreptate împotriva sa. Hotărârea trebuie să fie pronunțată în mod public, dar accesul în sala de ședință poate fi interzis presei și publicului pe întreaga durată a procesului sau a unei părți a acestuia, în interesul moralității, al ordinii publice ori al securității naționale într-o societate democratică, atunci când interesele minorilor sau protecția vieții private a părților la proces o impun, sau în măsura considerată absolut necesară de către instanță, atunci când, în împrejurări speciale, publicitatea ar fi de natură să aducă atingere intereselor justiției. |
| --- | --- |

(1)

Orice persoană are dreptul la judecarea în mod echitabil, în mod public și într-un termen rezonabil a cauzei sale, de către o instanță independentă și imparțială, instituită de lege, care va hotărî fie asupra încălcării drepturilor și a obligațiilor sale cu caracter civil, fie asupra temeiniciei oricărei acuzații în materie penală îndreptate împotriva sa. Hotărârea trebuie să fie pronunțată în mod public, dar accesul în sala de ședință poate fi interzis presei și publicului pe întreaga durată a procesului sau a unei părți a acestuia, în interesul moralității, al ordinii publice ori al securității naționale într-o societate democratică, atunci când interesele minorilor sau protecția vieții private a părților la proces o impun, sau în măsura considerată absolut necesară de către instanță, atunci când, în împrejurări speciale, publicitatea ar fi de natură să aducă atingere intereselor justiției.

| (2) | Orice persoană acuzată de o infracțiune este prezumată nevinovată până ce vinovăția sa va fi legal stabilită. |
| --- | --- |

(2)

Orice persoană acuzată de o infracțiune este prezumată nevinovată până ce vinovăția sa va fi legal stabilită.

| (3) | Orice acuzat are, în special, dreptul: a) să fie informat, în termenul cel mai scurt, într-o limbă pe care o înțelege și în mod amănunțit, asupra naturii și cauzei acuzației aduse împotriva sa; b) să dispună de timpul și de înlesnirile necesare pregătirii apărării sale; c) să se apere el însuși sau să fie asistat de un apărător ales de el și, dacă nu dispune de mijloacele necesare pentru a plăti un apărător, să poată fi asistat în mod gratuit de un avocat din oficiu, atunci când interesele justiției o cer; d) să întrebe sau să solicite audierea martorilor acuzării și să obțină citarea și audierea martorilor apărării în aceleași condiții ca și martorii acuzării; e) să fie asistat în mod gratuit de un interpret, dacă nu înțelege sau nu vorbește limba folosită la audiere. |
| --- | --- |

(3)

Orice acuzat are, în special, dreptul: a) să fie informat, în termenul cel mai scurt, într-o limbă pe care o înțelege și în mod amănunțit, asupra naturii și cauzei acuzației aduse împotriva sa; b) să dispună de timpul și de înlesnirile necesare pregătirii apărării sale; c) să se apere el însuși sau să fie asistat de un apărător ales de el și, dacă nu dispune de mijloacele necesare pentru a plăti un apărător, să poată fi asistat în mod gratuit de un avocat din oficiu, atunci când interesele justiției o cer; d) să întrebe sau să solicite audierea martorilor acuzării și să obțină citarea și audierea martorilor apărării în aceleași condiții ca și martorii acuzării; e) să fie asistat în mod gratuit de un interpret, dacă nu înțelege sau nu vorbește limba folosită la audiere.

3.2.   Notificări roșii, mandate de arestare și cereri de extrădare nefondate sau abuzive, inclusiv motivate politic

Statele se confruntă cu cazuri de cereri de extrădare nefondate sau abuzive, inclusiv motivate politic, și notificări roșii paralele ale Interpol. Prin urmare, această secțiune s-ar putea aplica deja într-o etapă în care nu a fost încă emisă nicio cerere de extrădare sau în care persoana nu a fost încă arestată pe baza unei notificări roșii (de exemplu, atunci când un stat are cunoștință de notificări roșii abuzive ale Interpol, acesta poate informa în mod proactiv alte puncte focale, chiar înainte ca persoana căutată să se mute într-un alt stat).

3.2.1.   
  Mecanismul existent al Interpol privind utilizarea abuzivă a notificărilor roșii

Există un sistem automat de screening și detectare a notificărilor roșii (69) în cadrul Interpol. Acesta permite filtrarea cazurilor de utilizare abuzivă. Fiecare cerere primită este verificată folosindu-se o listă de supraveghere care conține cereri refuzate în trecut, astfel încât acestea să fie respinse automat. Interpol depune eforturi pentru a dezvolta noi garanții informatice automatizate pentru a îmbunătăți evaluarea cererilor primite de publicare a notificărilor și a comunicărilor.

În plus, în cadrul Secretariatului General al Interpol a fost instituit un grup operativ special, alcătuit din avocați și ofițeri de poliție din diferite state membre ale Interpol. Grupul operativ evaluează toate cererile primite de publicare a notificărilor și a comunicărilor din partea țărilor membre ale Interpol în ceea ce privește compatibilitatea acestora cu cadrul juridic și cu cerințele respective.

Notificările roșii ale Interpol pot fi eliminate din mai multe motive prin transmiterea de observații către Comisia independentă pentru controlul dosarelor (Commission for the Control of Files - CCF), susținând că acestea încalcă statutul Interpol și normele sale privind prelucrarea datelor. Statele membre pot consilia persoana vizată de o notificare roșie abuzivă, în special printr-o notificare motivată politic, să își exercite drepturile în fața CCF și pot să o alerteze în prealabil sau să solicite ștergerea notificărilor sau a comunicărilor.

Aceste activități sunt sprijinite de un grup consultativ permanent.

3.2.2.   
  Schimbul de informații între punctele focale privind cererile de extrădare nefondate sau abuzive, în special cele motivate politic

Statul al cărui resortisant este persoana în cauză deține adesea informații de o importanță deosebită pentru a decide dacă o cerere de extrădare este nefondată sau abuzivă, în special motivată politic. Prin urmare, cooperarea strânsă și schimbul de informații cu statul al cărui resortisant este persoana căutată sunt esențiale atunci când un stat solicitat evaluează o cerere de extrădare privind un cetățean al unui alt stat.

În cazul în care există suspiciuni întemeiate că o cerere de extrădare este abuzivă, în special motivată politic sau nefondate (ilegală) din alt punct de vedere, punctul focal al unui stat care a primit o cerere de extrădare din partea unui stat terț cu privire la un resortisant al unui alt stat ar trebui să informeze întotdeauna punctul focal al statului al cărui resortisant este persoana în cauză. Acest lucru va permite schimbul de informații relevante pentru a lua o decizie în cunoștință de cauză dacă cererea de extrădare este motivată politic sau este nefondată (ilegală) din alt punct de vedere (a se vedea Anexa 3 – model și Anexa 8 – model).

În plus, orice punct focal ar trebui, în cazul unei suspiciuni rezonabile că o cerere de extrădare este nefondată sau abuzivă, în special motivată politic, să informeze și să consulte prompt și proactiv alte puncte focale, precum și Eurojust, Europol și Interpol (a se vedea Anexa 8 – model).

Acest mecanism de notificare între punctele focale în cazurile de cereri de extrădare nefondate sau abuzive, inclusiv cererile de extrădare motivate politic, se aplică resortisanților statelor, precum și resortisanților statelor terțe și apatrizilor.

4.   ASPECTE PRACTICE ALE MECANISMULUI PETRUHHIN ȘI CERERI DE EXTRĂDARE MOTIVATE POLITIC

4.1.   Puncte focale

Cu privire la mecanismul Petruhhin și la cererile de extrădare nefondate sau ilegale, în special cele motivate politic, statele au desemnat puncte focale (de exemplu, autoritățile centrale).

Lista actualizată a punctelor focale este disponibilă la adresa:

https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/AtlasChooseCountry/RO

Statul ar trebui să informeze rapid RJE cu privire la orice modificare a punctelor sale focale.

Punctele focale pot consulta Eurojust și RJE dacă au probleme.

4.2.   Regimul lingvistic și costurile

O limbă oficială a statului al cărui resortisant este persoana în cauză este propusă ca regim lingvistic pentru documentele transmise între statul solicitat și statul al cărui resortisant este persoana în cauză.

Statele pot, de asemenea, să notifice Comisiei dacă decid să accepte traduceri în una sau mai multe alte limbi oficiale ale UE, în limbile islandeză sau norvegiană.

Statul solicitat și statul al cărui resortisant este persoana în cauză ar trebui să își acopere fiecare propriile costuri (în principal costurile de traducere).

4.3.   Regimul de protecție a datelor

Se aplică Directiva (UE) 2016/680 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date (70).

---

(1)  Convenția europeană de extrădare (ETS nr. 24) și Protocolul adițional la aceasta (ETS nr. 086), Al doilea Protocol adițional (ETS nr. 098), Al treilea Protocol adițional (ETS nr. 209) și Al patrulea Protocol adițional la Convenția europeană de extrădare (ETS nr. 212).

(2)  Obligația de extrădare sau de urmărire penală.

(3)  De exemplu, Acordul comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte, JO L 149, 30.4.2021, p. 10, prevede o obligație explicită privind principiul „aut dedere aut judicare” la articolul 603.

(4)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(5)  Articolul 21 alineatul (1) din TFUE prevede că: „Orice cetățean al Uniunii are dreptul de liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, sub rezerva limitărilor și condițiilor prevăzute de tratate și de dispozițiile adoptate în vederea aplicării acestora”.

(6)  Pe baza interzicerii discriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate, instituită în temeiul articolului 18 din TFUE, care prevede că: „În domeniul de aplicare a tratatelor și fără a aduce atingere dispozițiilor speciale pe care le prevede, se interzice orice discriminare exercitată pe motiv de cetățenie sau naționalitate”.

(7)  Hotărârea din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; hotărârea din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; hotărârea din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262 și hotărârea din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(8)  Hotărârea din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(9)  Document de lucru al Consiliului Uniunii Europene, videoconferința informală a miniștrilor justiției, 4 iunie 2020: Pregătire – Extrădarea cetățenilor UE către țări terțe – Document de reflecție al Președinției, documentul WK 5231/2020 INIT.

(10)  Raportul comun al Eurojust și al Rețelei judiciare europene privind extrădarea cetățenilor UE către țări terțe: https://www.eurojust.europa.eu/joint-report-eurojust-and-ejn-extradition-eu-citizens-third-countries.

(11)  JO C 419, 4.12.2020, p. 23, EUR-Lex – 52020XG1204 (02) – EN – EUR-Lex (europa.eu).

(12)  Ordonanța Curții de Justiție din 6 septembrie 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, hotărârea Curții de Justiție din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262 și hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft BerlinC-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(13)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(14)  Hotărârea din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(15)  Cauza C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(16)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(17)  JO C 202, 7.6.2016, p. 389.

(18)  Articolul 19 alineatul (2) din cartă prevede: „Nimeni nu poate fi strămutat, expulzat sau extrădat către un stat unde există un risc serios de a fi supus pedepsei cu moartea, torturii sau altor pedepse sau tratamente inumane sau degradante”.

(19)  Ordonanța Curții de Justiție din 6 septembrie 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633.

(20)  Articolul 47 din cartă prevede: „Orice persoană ale cărei drepturi și libertăți garantate de dreptul Uniunii sunt încălcate are dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești, în conformitate cu condițiile stabilite de prezentul articol.

Orice persoană are dreptul la un proces echitabil, public și într-un termen rezonabil, în fața unei instanțe judecătorești independente și imparțiale, constituită în prealabil prin lege. Orice persoană are posibilitatea de a fi consiliată, apărată și reprezentată.

Asistența juridică gratuită se acordă celor care nu dispun de resurse suficiente, în măsura în care aceasta este necesară pentru a-i asigura accesul efectiv la justiție”.

(21)  Hotărârea Curții de Justiție din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222.

(22)  Acordul privind extrădarea între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii, JO L 181, 19.7.2003, p. 27.

(23)  Hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(24)  JO L 292, 21.10.2006, p. 2.

(25)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (extrădare către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(26)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376.

(27)  Convenția de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor din Uniunea Economică Benelux, Republicii Federale Germania și Republicii Franceze privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune, JO 2000 L 239, p. 19.

(28)  Articolul 54 din CAAS prevede: „O persoană împotriva căreia a fost pronunțată o hotărâre definitivă într-un proces pe teritoriul unei părți contractante nu poate face obiectul urmăririi penale de către o altă parte contractantă pentru aceleași fapte, cu condiția ca, în situația în care a fost pronunțată o pedeapsă, aceasta să fi fost executată, să fie în curs de executare sau să nu mai poată fi executată conform legilor părții contractante care a pronunțat sentința”.

(29)  Articolul 50 din cartă prevede: „Nimeni nu poate fi judecat sau condamnat pentru o infracțiune pentru care a fost deja achitat sau condamnat în cadrul Uniunii, prin hotărâre judecătorească definitivă, în conformitate cu legea.”

(30)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376, punctul 84.

(31)  Hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(32)  Întrucât persoana căutată a fost deja condamnată în statul terț.

(33)  Convenția europeană asupra transferului persoanelor condamnate (ETS nr. 112).

(34)  Convenția europeană de extrădare (ETS nr. 24).

(35)  Cf. Finlanda a făcut următoarea declarație în temeiul articolului 6 din Convenția europeană de extrădare: „În sensul prezentei convenții, termenul «resortisanți» desemnează cetățenii Finlandei, Danemarcei, Islandei, Norvegiei și Suediei, precum și străinii domiciliați în aceste state”.

(36)  JO L 181, 19.7.2003, p. 27.

(37)  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

(38)  Articolul 614 alineatul (1) și alineatul (3) din TCA prevede: „(1) În cazul în care două sau mai multe state au emis un mandat european de arestare sau un mandat de arestare pentru aceeași persoană, autoritatea judiciară de executare decide care mandat de arestare trebuie executat, ținând seama în mod corespunzător de toate circumstanțele, în special, de gravitatea relativă a infracțiunilor și de locul săvârșirii acestora, de datele respective ale mandatelor de arestare sau mandatelor europene de arestare, de scopul emiterii mandatelor – urmărirea penală sau executarea unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate –, precum și de obligațiile legale care revin statelor membre în temeiul dreptului Uniunii în ceea ce privește, în special, principiul libertății de circulație și principiul nediscriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate. (3) În cazul unui conflict între un mandat de arestare și o cerere de extrădare prezentată de o țară terță, decizia de a acorda prioritate fie mandatului de arestare, fie cererii de extrădare este luată de autoritatea competentă a statului de executare, luând în considerare în mod corespunzător toate circumstanțele, în special cele menționate la alineatul (1), precum și cele menționate de convenția aplicabilă”.

(39)  Hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punctul 29, și Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Extrădarea către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punctul 32.

(40)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Extrădarea către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punctul 31.

(41)  Hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(42)  Articolul 4 din Acordul privind SEE prevede că: „În cadrul domeniului de aplicare a prezentului acord și fără a aduce atingere nici unor dispoziții speciale conținute în acesta, este interzisă orice discriminare pe motiv de cetățenie.”

(43)  Articolul 36 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede că: „În cadrul dispozițiilor prezentului acord, nu există restricții în ceea ce privește libertatea de a presta servicii pe teritoriul părților contractante cu privire la resortisanții statelor membre ale CE și ai statelor membre AELS care sunt stabiliți într-un stat membru al CE sau într-un stat AELS, altul decât cel al persoanei căreia îi sunt destinate serviciile”.

(44)  Hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punctele 52-55.

(45)  Hotărârea Curții de Justiție din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, punctul 34.

(46)  Hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punctul 54.

(47)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punctul 41.

(48)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Extrădarea către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punctele 49-50.

(49)  O listă a punctelor focale naționale desemnate de cele 27 de state membre ale UE, NO și IC este publicată pe site-ul internet al RJE, a se vedea. 4.1.

(50)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Extrădarea către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punctul 48.

(51)  Idem.

(52)  Idem, punctul 49.

(53)  Idem, punctul 51.

(54)  Idem, punctul 48.

(55)  Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală, JO L 130, 1.5.2014, p. 1.

(56)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Extrădarea către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punctul 55.

(57)  Astfel cum a fost desemnată în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Decizia-cadru privind MEA sau al articolului 9 alineatul (1) din Acordul între Uniunea Europeană și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind procedura de predare între statele membre ale Uniunii Europene și Islanda și Norvegia.

(58)  Hotărârea Curții de Justiție din 10 aprilie 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, punctul 54.

(59)  Hotărârea Curții de Justiție din 17 decembrie 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Extrădarea către Ucraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punctele 53 și 54.

(60)  Hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punctul 46.

(61)  Idem, punctul 48.

(62)  Cauza C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(63)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punctele 52 și 53 și hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punctul 63. Articolul 51 alineatul (1) din cartă prevede: „(1) Dispozițiile acestei carte se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, cu respectarea principiului subsidiarității, precum și statelor membre numai în cazul în care acestea pun în aplicare dreptul Uniunii. Prin urmare, acestea respectă drepturile și principiile și promovează aplicarea lor în conformitate cu atribuțiile pe care le au în acest sens și cu respectarea limitelor competențelor conferite Uniunii de tratate”.

(64)  JO L 181, 19.7.2003, p. 27.

(65)  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

(66)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punctul 60, ordonanța Curții de Justiție din 6 septembrie 2017, Schotthöfer & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, hotărârea Curții de Justiție din 13 noiembrie 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punctul 49, hotărârea Curții de Justiție din 2 aprilie 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punctele 63-68.

(67)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punctele 57-59.

(68)  A se vedea punctul 3.1.1. de mai sus.

(69)  O notificare roșie nu este nici o cerere de extrădare, nici un mandat internațional de arestare. Aceasta este o alertă adresată autorităților de aplicare a legii din întreaga lume pentru a localiza și a aresta provizoriu o persoană în așteptarea extrădării, predării sau a unei acțiuni în justiție similare. Cu toate acestea, o notificare roșie se referă la un mandat internațional de arestare sau la o hotărâre judecătorească internațională, sprijină procedurile de extrădare și conține date privind criminalitatea națională (cu excepția cazului în care notificarea roșie este emisă de un tribunal internațional). În conformitate cu articolul 82 din Normele Interpol privind prelucrarea datelor [IRPD, III/IRPD/GA/2011 (2019)], „Notificările roșii se publică la cererea unui birou central național sau a unei entități internaționale cu competențe de investigare și urmărire penală pentru a localiza o persoană căutată și pentru a o reține, aresta sau a-i restricționa deplasării în scopul extrădării, predării sau al unei acțiuni legale similare”.

(70)  Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului, JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

---

ANEXA 1

Ilustrarea măsurilor care trebuie luate în ceea ce privește cererile de extrădare în scopul urmăririi penale – principalele etape ale mecanismului Petruhhin

Image 1

---

ANEXA 2

O prezentare generală a excepțiilor legate de cetățenie (informații furnizate de state)

| AT | Legea federală din 4 decembrie 1979 privind extrădarea și asistența reciprocă în materie penală [Legea privind extrădarea și asistența reciprocă (ARHG)], secțiunea 12. |
| --- | --- |
| BE | Legea din 15 martie 1874 privind extrădările, articolele 1 și 2. |
| BG | Constituția, articolul 25 alineatul (4). |
| CY | Constituția, articolul 11 litera (f) (extrădarea unui resortisant este permisă numai în conformitate cu un tratat internațional obligatoriu pentru republică, cu condiția ca acest tratat să fie aplicat de către partener și, respectiv, în ceea ce privește actele care au avut loc după intrarea în vigoare a celei de a 5-a modificări a Constituției în 2006). |
| CZ | Carta drepturilor și libertăților fundamentale ca parte a ordinii constituționale a Republicii Cehe, articolul 14 alineatul (4). Extrădarea unui resortisant ceh către o țară terță este posibilă dacă resortisantul respectiv consimte la extrădarea sa către statul respectiv [articolul 91 alineatul (1) litera (a) din Legea privind cooperarea judiciară internațională în materie penală]. |
| DE | Legea de bază pentru Republica Federală Germania, articolul 16 alineatul (2). |
| EE | Constituția, articolul 36 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat internațional). |
| EL | Codul de procedură penală, articolul 438. |
| ES | Legea privind extrădarea pasivă, 1985, articolul 3 (cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut într-un tratat, în conformitate cu principiul reciprocității). |
| FI | Articolul 9 alineatul (3) din Constituție (se poate stabili printr-o lege că, din cauza unei infracțiuni, în scopul procedurilor judiciare, un cetățean finlandez poate fi extrădat într-o țară în care drepturile omului și protecția juridică sunt garantate). Legea privind extrădarea (456/1970) secțiunea 2 (privind cooperarea cu alte țări decât statele membre ale UE; Un resortisant finlandez nu poate fi extrădat. Același lucru este valabil și pentru Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord). |
| FR | Codul de procedură penală, articolul 696-4. |
| HR | Constituția, articolul 9 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat). |
| HU | Legea XXXVIII din 1996 privind asistența juridică internațională în materie penală, secțiunea 13. |
| IC | Legea nr. 13 din 1984, Legea privind extrădarea infractorilor și alte tipuri de asistență în procedurile penale (nu se aplică cererilor din partea Danemarcei, Finlandei, Norvegiei și Suediei). |
| IE | În conformitate cu Legea Irlandei privind extrădarea din 1965, Irlanda își poate extrăda propriii cetățeni în cazul în care există un acord de extrădare cu o țară terță, iar țara respectivă își poate extrăda propriii resortisanți către Irlanda. |
| IT | Constituția, articolul 26 alineatul (1) (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat). |
| LT | Constituția, articolul 13 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat). |
| LU | Legea modificată din 20 iunie 2001, articolul 7. |
| LV | Constituția, articolul 98 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat). |
| MT | Constituția, articolul 43 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat). |
| NL | Uitleveringswet, articolul 4 (extrădarea este admisă în vederea urmăririi penale atunci când se oferă garanții). |
| NO | Legea nr. 39 din 13 iunie 1975 referitoare la extrădarea infractorilor (nu se aplică cererilor din partea statelor din Uniunea Europeană și a Islandei). |
| PL | Constituția, articolul 55. |
| PT | Constituția, articolul 33 alineatul (1) (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat sau al unor garanții și numai în vederea urmăririi penale). |
| RO | Constituția, articolul 19 alineatul (2) (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă pe baza unor acorduri internaționale la care România este parte, în conformitate cu legea și pe bază reciprocă). |
| SE | Legea (1957: 668) privind extrădarea, articolul 2. |
| SI | Constituția, articolul 47. |
| SK | Codul de procedură penală, secțiunea 501 (cu excepția cazurilor în care obligația de extrădare este prevăzută de lege, de un tratat internațional sau de decizia unei organizații internaționale pe care Republica Slovacă este obligată să o respecte). |
| | Stat care nu prevede în mod explicit o excepție legată de cetățenie: |
| DK | Legea daneză privind extrădarea, articolul 18 (care prevede, totuși, norme mai stricte pentru extrădarea propriilor resortisanți decât a altor resortisanți). |

AT

Legea federală din 4 decembrie 1979 privind extrădarea și asistența reciprocă în materie penală [Legea privind extrădarea și asistența reciprocă (ARHG)], secțiunea 12.

BE

Legea din 15 martie 1874 privind extrădările, articolele 1 și 2.

BG

Constituția, articolul 25 alineatul (4).

CY

Constituția, articolul 11 litera (f) (extrădarea unui resortisant este permisă numai în conformitate cu un tratat internațional obligatoriu pentru republică, cu condiția ca acest tratat să fie aplicat de către partener și, respectiv, în ceea ce privește actele care au avut loc după intrarea în vigoare a celei de a 5-a modificări a Constituției în 2006).

CZ

Carta drepturilor și libertăților fundamentale ca parte a ordinii constituționale a Republicii Cehe, articolul 14 alineatul (4). Extrădarea unui resortisant ceh către o țară terță este posibilă dacă resortisantul respectiv consimte la extrădarea sa către statul respectiv [articolul 91 alineatul (1) litera (a) din Legea privind cooperarea judiciară internațională în materie penală].

DE

Legea de bază pentru Republica Federală Germania, articolul 16 alineatul (2).

EE

Constituția, articolul 36 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat internațional).

EL

Codul de procedură penală, articolul 438.

ES

Legea privind extrădarea pasivă, 1985, articolul 3 (cu excepția cazului în care acest lucru este prevăzut într-un tratat, în conformitate cu principiul reciprocității).

FI

Articolul 9 alineatul (3) din Constituție (se poate stabili printr-o lege că, din cauza unei infracțiuni, în scopul procedurilor judiciare, un cetățean finlandez poate fi extrădat într-o țară în care drepturile omului și protecția juridică sunt garantate). Legea privind extrădarea (456/1970) secțiunea 2 (privind cooperarea cu alte țări decât statele membre ale UE; Un resortisant finlandez nu poate fi extrădat. Același lucru este valabil și pentru Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord).

FR

Codul de procedură penală, articolul 696-4.

HR

Constituția, articolul 9 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat).

HU

Legea XXXVIII din 1996 privind asistența juridică internațională în materie penală, secțiunea 13.

IC

Legea nr. 13 din 1984, Legea privind extrădarea infractorilor și alte tipuri de asistență în procedurile penale (nu se aplică cererilor din partea Danemarcei, Finlandei, Norvegiei și Suediei).

IE

În conformitate cu Legea Irlandei privind extrădarea din 1965, Irlanda își poate extrăda propriii cetățeni în cazul în care există un acord de extrădare cu o țară terță, iar țara respectivă își poate extrăda propriii resortisanți către Irlanda.

IT

Constituția, articolul 26 alineatul (1) (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat).

LT

Constituția, articolul 13 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat).

LU

Legea modificată din 20 iunie 2001, articolul 7.

LV

Constituția, articolul 98 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat).

MT

Constituția, articolul 43 (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat).

NL

Uitleveringswet, articolul 4 (extrădarea este admisă în vederea urmăririi penale atunci când se oferă garanții).

NO

Legea nr. 39 din 13 iunie 1975 referitoare la extrădarea infractorilor (nu se aplică cererilor din partea statelor din Uniunea Europeană și a Islandei).

PL

Constituția, articolul 55.

PT

Constituția, articolul 33 alineatul (1) (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă în temeiul unui tratat sau al unor garanții și numai în vederea urmăririi penale).

RO

Constituția, articolul 19 alineatul (2) (cu excepția cazului în care extrădarea este admisă pe baza unor acorduri internaționale la care România este parte, în conformitate cu legea și pe bază reciprocă).

SE

Legea (1957: 668) privind extrădarea, articolul 2.

SI

Constituția, articolul 47.

SK

Codul de procedură penală, secțiunea 501 (cu excepția cazurilor în care obligația de extrădare este prevăzută de lege, de un tratat internațional sau de decizia unei organizații internaționale pe care Republica Slovacă este obligată să o respecte).

Stat care nu prevede în mod explicit o excepție legată de cetățenie:

DK

Legea daneză privind extrădarea, articolul 18 (care prevede, totuși, norme mai stricte pentru extrădarea propriilor resortisanți decât a altor resortisanți).

---

ANEXA 3

Model pentru informarea statului al cărui resortisant este persoana în cauză

În atenția autorității competente din: ...[Statul(Statele)]

Prezentul document are scopul de a vă notifica și de a vă informa că [un mandat de arestare]/o cerere de extrădare în scopul [bifați căsuța]:

| ☐ | urmăririi penale a autorului |
| --- | --- |

☐

urmăririi penale a autorului

| ☐ | executării unei pedepse sau măsuri de siguranță privative de libertate |
| --- | --- |

☐

executării unei pedepse sau măsuri de siguranță privative de libertate

a fost emis de un stat terț cu privire la un cetățean care este resortisant al statului dumneavoastră.

Informații referitoare la identitatea persoanei căutate

Nume:

Prenume:

Nume anterior căsătoriei, dacă este cazul:

Nume de împrumut, dacă este cazul:

Sex:

Cetățenie:

Data nașterii:

Locul nașterii:

Reședința și/sau adresa cunoscută:

Limba (limbile) pe care le înțelege persoana căutată (dacă sunt cunoscute):

Trăsături distinctive/descrierea persoanei căutate:

Informații privind autoritatea din statul terț solicitant

Statul terț emitent:

Autoritatea (judiciară) care a emis mandatul de arestare/cererea de extrădare:

Numele reprezentantului acesteia:

Funcția deținută (titlu/grad):

Numărul de referință al dosarului:

Adresă:

Date de contact:

Informații privind infracțiunile de care este acuzată persoana în cauză

Cererea de extrădare se referă în total la... [numărul] infracțiuni.

Descrierea circumstanțelor în care a(u) fost săvârșită (săvârșite) infracțiunea (infracțiunile), inclusiv momentul (data și ora), locul, gradul de participare la infracțiune (infracțiuni) a persoanei căutate:

| |
| --- |

Natura și încadrarea juridică a infracțiunii/infracțiunilor și dispozițiile legale/codul aplicabil:

| |
| --- |

Informații suplimentare furnizate de statul terț (dacă este posibil, documentele furnizate de statul terț vor fi anexate la prezentul formular):

| |
| --- |

Pe baza informațiilor de mai sus, autoritățile competente ale statului al cărui resortisant este persoana în cauză sunt invitate să ia o decizie cu privire la emiterea unui mandat european de arestare/a unui mandat de arestare EU-IC/NO împotriva persoanei în cauză în vederea efectuării urmăririi penale pentru aceeași infracțiune (aceleași infracțiuni)/aceeași faptă (aceleași fapte) care face (fac) obiectul cererii de extrădare.

Această autoritate consideră.... [perioada de timp] ca fiind un termen rezonabil pentru a fi informată cu privire la decizie până la.... [data relevantă].

După această perioadă, în cazul în care nu se primește niciun răspuns din partea statului al cărui resortisant este persoana în cauză, statul solicitat va continua procedura de extrădare.

În ceea ce privește cererea de extrădare în vederea executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate, vă rugăm să furnizați orice informații relevante:

| |
| --- |

Alternativ, vă rugăm să indicați și să justificați dacă există o suspiciune rezonabilă că cererea de extrădare este motivată politic:

| |
| --- |

Datele de contact ale autorității competente care transmite informații privind cererea de extrădare

Statul:

Autoritatea competentă:

Persoana de contact:

Funcția ocupată:

Numărul de referință al dosarului:

Date de contact (e-mail/numere de telefon):

Data și semnătura

---

ANEXA 4

Model pentru furnizarea de informații suplimentare statului al cărui resortisant este persoana în cauză

În atenția autorității competente din: ...

În urma notificării transmise la. ... [data], în temeiul obligației de a iniția o procedură de consultare stabilită prin hotărârea Petruhhin (1) a Curții de Justiție a Uniunii Europene, acest stat transmite informații suplimentare care pot fi utile în vederea emiterii mandatului european de arestare/mandatului de arestare UE-IC/NO.

Informații referitoare la identitatea persoanei căutate

Nume:

Prenume:

Nume anterior căsătoriei, dacă este cazul:

Nume de împrumut, dacă este cazul:

Sex:

Cetățenie:

Data nașterii:

Locul nașterii:

Reședința și/sau adresa cunoscută:

Limba (limbile) pe care le înțelege persoana căutată (dacă sunt cunoscute):

Trăsături distinctive/descrierea persoanei căutate:

Informații privind autoritatea din statul terț solicitant

Statul terț emitent:

Autoritatea (judiciară) care a emis mandatul de arestare/cererea de extrădare:

Numele reprezentantului acesteia:

Funcția deținută (titlu/grad):

Numărul de referință al dosarului:

Adresă:

Date de contact:

Alte informații relevante:

| |
| --- |

Datele de contact ale statului care transmite informații privind cererea de extrădare

Statul:

Autoritatea competentă:

Persoana de contact:

Funcția ocupată:

Numărul de referință al dosarului:

Date de contact (e-mail/numere de telefon):

Autoritatea centrală:

Data și semnătura

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

---

ANEXA 5

Model de cerere de prelungire a termenului de informare a autorității solicitate în temeiul mecanismului Petruhhin

În urma notificării primite de la... la... [data], privind cererea de extrădare în scopul urmăririi penale împotriva resortisantului acestui stat... [numele persoanei în cauză] și emise de... [statul terț], acest stat solicită o prelungire a termenului acordat de statul solicitat pentru a fi informat cu privire la decizia privind emiterea unui mandat european de arestare/mandat de arestare UE-IC/NO în temeiul aplicării mecanismului Petruhhin.

În special, se solicită prelungirea termenului pentru... [perioada de timp/zile] și, prin urmare, informarea statul solicitat cu privire la o astfel de decizie până la... [data].

Vă rugăm să furnizați informații suplimentare cu privire la necesitatea prelungirii:

| |
| --- |

Date de contact relevante

Statul:

Autoritatea competentă:

Persoana de contact:

Funcția ocupată:

Numărul de referință al dosarului:

Date de contact (e-mail/numere de telefon):

Data și semnătura

---

ANEXA 6

Model de răspuns la o cerere de prelungire a termenului

În urma solicitării statului dumneavoastră de a prelungi termenul pentru a fi informat cu privire la o decizie privind emiterea unui mandat european de arestare/a unui mandat de arestare UE-IC/NO în temeiul aplicării mecanismului Petruhhin în legătură cu notificarea trimisă de acest stat la ... [data], privind cererea de extrădare în scopul urmăririi penale împotriva... [numele persoanei în cauză] și emise de... [statul terț],

statul solicitat [bifați căsuța]:

| ☐ a) | acceptă prelungirea termenului propus de statul al cărui resortisant este persoana în cauză; |
| --- | --- |

☐ a)

acceptă prelungirea termenului propus de statul al cărui resortisant este persoana în cauză;

| ☐ b) | acceptă prelungirea termenului cu ... [perioada de timp/zile]: informațiile ar trebui furnizate până la ... [data]; |
| --- | --- |

☐ b)

acceptă prelungirea termenului cu ... [perioada de timp/zile]: informațiile ar trebui furnizate până la ... [data];

| ☐ c) | nu poate prelungi termenul indicat de statul al cărui resortisant este persoana în cauză. |
| --- | --- |

☐ c)

nu poate prelungi termenul indicat de statul al cărui resortisant este persoana în cauză.

Dacă ați răspuns c), vă rugăm să explicați motivele pentru care nu s-a acordat prelungirea:

| |
| --- |

Date de contact relevante

Statul:

Autoritatea competentă:

Persoana de contact:

Funcția ocupată:

Numărul de referință al dosarului:

Date de contact (e-mail/numere de telefon):

Data și semnătura

---

ANEXA 7

Model pentru ca statul al cărui resortisant este persoana în cauză să furnizeze un răspuns statului solicitat

În urma notificării primite de la.... la... [data] privind cererea de extrădare în scopul urmăririi penale emisă de ... [statul terț] împotriva unui resortisant al acestui stat, precum și informațiile conținute de aceasta, acest stat [bifați căsuța]:

| ☐ a. | a emis un mandat european de arestare/un mandat de arestare UE-IC/NO împotriva persoanei în cauză pentru aceeași infracțiune (aceleași infracțiuni)/aceeași faptă (aceleași fapte) ca și cererea de extrădare; |
| --- | --- |

☐ a.

a emis un mandat european de arestare/un mandat de arestare UE-IC/NO împotriva persoanei în cauză pentru aceeași infracțiune (aceleași infracțiuni)/aceeași faptă (aceleași fapte) ca și cererea de extrădare;

| ☐ b. | nu va emite un mandat european de arestare/un mandat de arestare UE-IC/NO împotriva persoanei în cauză; |
| --- | --- |

☐ b.

nu va emite un mandat european de arestare/un mandat de arestare UE-IC/NO împotriva persoanei în cauză;

| ☐ c. | furnizează informații, deoarece cererea de extrădare este nefondată/abuzivă/motivată politic: |
| --- | --- |

☐ c.

furnizează informații, deoarece cererea de extrădare este nefondată/abuzivă/motivată politic:

Datele de contact ale persoanei în cauză

Nume:

Prenume:

Nume anterior căsătoriei, dacă este cazul:

Nume de împrumut, dacă este cazul:

Sex:

Cetățenie:

Data nașterii:

Locul nașterii:

Reședința și/sau adresa cunoscută:

Detalii privind autoritatea competentă

Statul emitent:

Autoritatea competentă:

Numele reprezentantului acesteia:

Funcția deținută (titlu/grad):

Numărul de referință al dosarului:

Adresă:

Date de contact:

Autoritatea judiciară emitentă competentă, dacă este cazul

Numele reprezentantului acesteia:

Funcția deținută (titlu/grad):

Numărul de referință al dosarului:

Adresă:

Date de contact:

Decizia oficială privind emiterea mandatului european de arestare/mandatului de arestare UE-IC/NO (anexată, dacă a fost deja emisă):

| |
| --- |

Informații suplimentare:

| |
| --- |

Date de contact relevante

Statul:

Autoritatea competentă:

Persoana de contact:

Funcția ocupată:

Numărul de referință al dosarului:

Date de contact (e-mail/numere de telefon):

Data și semnătura

---

ANEXA 8

Model de notificare sau solicitare de informații cu privire la cererile de extrădate nefondate, abuzive, în special motivate politic și/sau alte cereri, care ridică preocupări legate de cartă/CEDO

În atenția [bifați căsuța]:

| ☐ | punctul focal desemnat al.... [statul (statele)]; |
| --- | --- |

☐

punctul focal desemnat al.... [statul (statele)];

| ☐ | toate cele 29 de puncte focale; |
| --- | --- |

☐

toate cele 29 de puncte focale;

| ☐ | Eurojust; |
| --- | --- |

☐

Eurojust;

| ☐ | Europol; |
| --- | --- |

☐

Europol;

| ☐ | Interpol. |
| --- | --- |

☐

Interpol.

Prezentul document are scopul de a solicita informații sau de a notifica existența unei cereri de extrădare din partea unui stat terț, care este considerată nefondată, abuzivă, în special motivată politic.

Informații referitoare la identitatea persoanei căutate

Nume:

Prenume:

Nume anterior căsătoriei, dacă este cazul:

Nume de împrumut, dacă este cazul:

Sex:

Cetățenie:

Data nașterii:

Locul nașterii:

Reședința și/sau adresa cunoscută:

Limba (limbile) pe care le înțelege persoana căutată (dacă sunt cunoscute):

Trăsături distinctive/descrierea persoanei căutate:

Informații privind autoritatea statului terț solicitant și cererea de extrădare

1.   Statul terț emitent:

Autoritatea (judiciară) care a emis mandatul de arestare/cererea de extrădare:

Numele reprezentantului acesteia:

Funcția deținută (titlu/grad):

Numărul de referință al dosarului:

Adresă:

Date de contact:

2.   Cerere de extrădare [bifați căsuța]:

| ☐ | În scopul urmăririi penale; |
| --- | --- |

☐

În scopul urmăririi penale;

| ☐ | În scopul executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate. |
| --- | --- |

☐

În scopul executării unei pedepse sau a unei măsuri de siguranță privative de libertate.

Numărul de referință al cererii de extrădare:

3.   Informații privind infracțiunile de care este acuzată persoana în cauză:

Cererea de extrădare se referă, în total, la ... [număr] infracțiuni.

Descrierea circumstanțelor în care a(u) fost săvârșită (săvârșite) infracțiunea (infracțiunile), inclusiv momentul (data și ora), locul, gradul de participare la infracțiune (infracțiuni) a persoanei căutate:

| |
| --- |

Natura și încadrarea juridică a infracțiunii/infracțiunilor și dispozițiile legale/codul aplicabil:

| |
| --- |

Motivele pentru care cererea de extrădare este considerată nefondată, abuzivă, în special motivată politic și/sau că ridică preocupări legate de cartă sau de CEDO:

(vă rugăm să specificați):

| |
| --- |

Datele de contact ale statului care transmite informații privind cererea de extrădare

Statul:

Autoritatea competentă:

Persoana de contact:

Funcția ocupată:

Numărul de referință al dosarului:

Date de contact (e-mail/numere de telefon):

Data și semnătura

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/36

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

7 iunie 2022

(2022/C 223/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0662 |
| JPY | yen japonez | 141,66 |
| DKK | coroana daneză | 7,4395 |
| GBP | lira sterlină | 0,85365 |
| SEK | coroana suedeză | 10,5039 |
| CHF | franc elvețian | 1,0423 |
| ISK | coroana islandeză | 138,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,1843 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,739 |
| HUF | forint maghiar | 389,33 |
| PLN | zlot polonez | 4,5813 |
| RON | leu românesc nou | 4,9426 |
| TRY | lira turcească | 17,8702 |
| AUD | dolar australian | 1,4884 |
| CAD | dolar canadian | 1,3437 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,3656 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6582 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4685 |
| KRW | won sud-coreean | 1 340,75 |
| ZAR | rand sud-african | 16,4059 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,1146 |
| HRK | kuna croată | 7,5244 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 412,37 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6865 |
| PHP | peso Filipine | 56,421 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,768 |
| BRL | real brazilian | 5,1256 |
| MXN | peso mexican | 20,8435 |
| INR | rupie indiană | 82,8730 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0662

JPY

yen japonez

141,66

DKK

coroana daneză

7,4395

GBP

lira sterlină

0,85365

SEK

coroana suedeză

10,5039

CHF

franc elvețian

1,0423

ISK

coroana islandeză

138,90

NOK

coroana norvegiană

10,1843

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,739

HUF

forint maghiar

389,33

PLN

zlot polonez

4,5813

RON

leu românesc nou

4,9426

TRY

lira turcească

17,8702

AUD

dolar australian

1,4884

CAD

dolar canadian

1,3437

HKD

dolar Hong Kong

8,3656

NZD

dolar neozeelandez

1,6582

SGD

dolar Singapore

1,4685

KRW

won sud-coreean

1 340,75

ZAR

rand sud-african

16,4059

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,1146

HRK

kuna croată

7,5244

IDR

rupia indoneziană

15 412,37

MYR

ringgit Malaiezia

4,6865

PHP

peso Filipine

56,421

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,768

BRL

real brazilian

5,1256

MXN

peso mexican

20,8435

INR

rupie indiană

82,8730

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/37

---

Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză

(2022/C 223/03)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (1) a măsurilor compensatorii în vigoare aplicate importurilor de produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare în temeiul articolului 18 din Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă la miercuri, 9 martie 2022 de EUROFER, Asociația Europeană a Oțelului, (denumită în continuare „solicitantul”), în numele industriei Uniunii producătoare de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, în sensul articolului 10 alineatul (6) din regulamentul de bază.

O versiune a cererii accesibilă publicului și analiza gradului de susținere a cererii de către producătorii din Uniune sunt disponibile în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Punctul 5.6 din prezentul aviz oferă informații privind accesul părților interesate la dosar.

2.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări constă în anumite produse plate laminate din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, chiar în rulouri (inclusiv produsele „tăiate la lungime” și „benzile înguste”), simplu laminate la cald, neplacate și neacoperite (denumite, în continuare, „HRF” sau „produsul care face obiectul reexaminării”).

Următoarele produse nu fac obiectul prezentei reexaminări:

| (i) | produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați; |
| --- | --- |

(i)

produsele din oțel inoxidabil și produsele din oțeluri cu siliciu numite „magnetice” cu grăunți orientați;

| (ii) | produsele din oțel de scule și oțeluri rapide; |
| --- | --- |

(ii)

produsele din oțel de scule și oțeluri rapide;

| (iii) | produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și |
| --- | --- |

(iii)

produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de peste 10 mm și o lățime de cel puțin 600 mm și

| (iv) | produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și de cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm. |
| --- | --- |

(iv)

produsele, altfel decât în rulouri, fără modele în relief, cu o grosime de cel puțin 4,75 mm și de cel mult 10 mm și cu o lățime de cel puțin 2 050 mm.

Produsul care face obiectul reexaminării se încadrează în prezent la codurile NC 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (codul TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (codul TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (codurile TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 și 7226 91 99. Codurile NC și TARIC sunt menționate doar cu titlu informativ, fără a aduce atingere eventualei modificări a acestora în etapele viitoare ale procedurii.

3.   Măsurile existente

Măsurile aflate în prezent în vigoare constau în taxe compensatorii definitive instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei (3).

4.   Motivele reexaminării

Cererea se bazează pe faptul că este posibil ca expirarea măsurilor să conducă la continuarea sau la reapariția subvenționării și a prejudiciului pentru industria Uniunii.

4.1.   
  Afirmația privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării

Solicitantul a furnizat suficiente elemente de probă care arată că majoritatea programelor de subvenții care au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale sunt încă în vigoare și că producătorii produsului care face obiectul reexaminării din țara în cauză au beneficiat și sunt susceptibili să beneficieze în continuare de o serie de subvenții acordate de guvernul Republicii Populare Chineze la nivel național și provincial.

Solicitantul a identificat, de asemenea, un program de subvenționare suplimentar, și anume programe de conversie a creanțelor în acțiuni care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale. Acest program pare să indice existența unei subvenții care face obiectul unor măsuri compensatorii.

Solicitantul nu a cuantificat cu precizie nivelul actual de subvenționare pentru toate subvențiile. Cu toate acestea, pe baza elementelor de probă din cerere, se pare că nivelul de subvenționare rămâne substanțial.

Presupusele practici de subvenționare constau, printre altele, în: (i) transferul direct de fonduri; (ii) venituri publice nepercepute sau necolectate; (iii) furnizarea de bunuri sau servicii de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. și (iv) plăți către un mecanism de finanțare sau mandatarea unui organism privat pentru a îndeplini una sau mai multe dintre funcțiile descrise mai sus. Printre altele, solicitantul a invocat existența, de exemplu, a unor împrumuturi preferențiale și a unor granturi, precum și a unor programe de scutire a impozitelor directe, de asemenea, furnizarea de terenuri de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată, precum și o posibilă utilizare a unui program de conversie a creanțelor în acțiuni (DES). Unele dintre presupusele practici de subvenționare au făcut deja obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul anchetei inițiale, în timp ce altele sunt subvenții suplimentare sau noi, care nu au fost examinate în cadrul anchetei inițiale.

Solicitantul susține că măsurile descrise constituie subvenții deoarece implică o contribuție financiară din partea guvernului țării în cauză și conferă un avantaj producătorilor produsului care face obiectul reexaminării. Se presupune că subvențiile respective sunt specifice unei întreprinderi sau unei industrii a cărei activitate este încurajată și, prin urmare, pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

Având în vedere articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a pregătit un memorandum privind suficiența elementelor de probă, care conține analiza Comisiei privind toate elementele de probă de care dispune și pe baza căruia Comisia deschide prezenta anchetă. Memorandumul respectiv este disponibil în dosarul destinat consultării de către părțile interesate.

Comisia își rezervă dreptul de a investiga alte practici de subvenționare relevante, care pot fi descoperite în cursul anchetei.

4.2.   
  Afirmația privind posibilitatea reapariției prejudiciului

Solicitantul invocă probabilitatea reapariției prejudiciului cauzat de țara în cauză. În acest sens, solicitantul a furnizat elemente de probă suficiente conform cărora, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, este probabil ca nivelul actual al importurilor produsului care face obiectul reexaminării din țara în cauză către Uniune să crească, având în vedere existența unor capacități neutilizate substanțiale în țara în cauză. precum și atractivității pieței Uniunii Europene în ceea ce privește dimensiunea și prețurile, deoarece nivelul prețurilor de export ale produsului care face obiectul reexaminării din țara în cauză către piețele altor țări terțe a subcotat prețurile industriei Uniunii.

Solicitantul afirmă că înlăturarea prejudiciului s-a datorat în principal existenței măsurilor și că, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, o creștere a importurilor la prețuri subvenționate provenite din țara în cauză ar putea avea ca efect reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.

5.   Procedura

Întrucât a stabilit, în urma consultării comitetului înființat prin articolul 25 alineatul (1) din regulamentul de bază, că există suficiente elemente de probă privind probabilitatea de apariție a subvenționării și a prejudiciului care să justifice deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia deschide, prin prezentul aviz, o reexaminare în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

Reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor va stabili dacă expirarea măsurilor ar putea conduce la continuarea sau la reapariția subvenționării în ceea ce privește produsul care face obiectul reexaminării originar din țara în cauză, precum și la continuarea sau reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

Guvernul țării în cauză a fost invitat să participe la consultări, în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază.

De asemenea, Comisia atrage atenția părților asupra avizului publicat (4) privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții, care ar putea fi aplicabil prezentei proceduri.

De asemenea, Comisia atrage atenția părților cu privire la ancheta antidumping separată în curs care vizează același produs (5). Producătorii-exportatori, industria din Uniune și toate părțile interesate în ancheta antidumping respectivă sunt invitați să se înregistreze separat pentru prezenta anchetă și să transmită informațiile relevante în conformitate cu modalitățile și calendarele specificate în prezentul aviz, fără a ține seama de informațiile eventual transmise în contextul anchetei antidumping. Informațiile sau observațiile prezentate în contextul anchetei antidumping nu vor fi luate în considerare în mod automat în cadrul prezentei anchete, iar părțile vor trebui să prezinte, în principiu, toate informațiile privind prezenta anchetă în mod separat în contextul prezentei proceduri.

5.1.   
  Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării va viza perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2021 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului va acoperi perioada cuprinsă între luni, 1 ianuarie 2018 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada examinată”).

5.2.   
  Observații privind cererea și deschiderea anchetei

Toate părțile interesate care doresc să prezinte observații cu privire la cerere (inclusiv privind aspectele referitoare la reapariția prejudiciului și la legătura de cauzalitate) sau la orice aspecte referitoare la deschiderea anchetei (inclusiv gradul de susținere a cererii) trebuie să le prezinte în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6).

Orice cerere de audiere în legătură cu deschiderea anchetei trebuie să fie depusă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz.

5.3.   
  Procedura de stabilire a probabilității continuării sau reapariției subvenționării

În cadrul unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia examinează exporturile realizate către Uniune în perioada anchetei de reexaminare și, indiferent de exporturile către Uniune, analizează dacă, în cazul expirării măsurilor, situația societăților care produc și vând produsul care face obiectul reexaminării în țara în cauză este de așa natură încât ar fi probabilă continuarea sau reapariția exporturilor la prețuri subvenționate către Uniune.

Prin urmare, toți producătorii (7) produsului care face obiectul reexaminării din țara în cauză, inclusiv cei care nu au cooperat la ancheta care a condus la instituirea măsurilor în vigoare, sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

5.3.1.   Anchetarea producătorilor din țara în cauză

Având în vedere numărul potențial mare de producători din țara în cauză care sunt implicați în prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia poate limita la un număr rezonabil producătorii care urmează să fie anchetați, prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii sau reprezentanții care acționează în numele acestora – inclusiv cei care nu au cooperat la ancheta ce a condus la instituirea măsurilor care fac obiectul prezentei reexaminări, sunt invitați, prin prezentul aviz, să se facă cunoscuți și să transmită Comisiei informațiile cu privire la societățile lor, în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz. Aceste informații trebuie furnizate prin intermediul TRON.tdi la următoarea adresă:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R770_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Informațiile privind accesul la Tron pot fi găsite la punctele 5.6 și 5.9 de mai jos.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru selectarea eșantionului de producători, Comisia va contacta, de asemenea, autoritățile din țara în cauză și poate contacta orice asociație de producători cunoscută din țara în cauză.

Dacă este necesar să se constituie un eșantion, producătorii vor fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție, de vânzări sau de exporturi care poate fi examinat în mod rezonabil în timpul aflat la dispoziție. Comisia va informa toți producătorii cunoscuți, autoritățile țării în cauză și asociațiile de producători, prin intermediul autorităților din țara în cauză, dacă este cazul, cu privire la societățile selectate pentru a fi incluse în eșantion.

De îndată ce Comisia va fi primit informațiile necesare pentru a selecta un eșantion de producători, ea va informa părțile interesate cu privire la decizia sa de a le include sau nu în eșantion. Producătorii incluși în eșantion vor trebui să transmită un chestionar completat în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei includerii lor în eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Comisia va adăuga o notă la dosarul destinat consultării de către părțile interesate care va reflecta selectarea eșantionului. Eventualele observații cu privire la selectarea eșantionului trebuie să fie primite în termen de 3 zile de la data notificării deciziei privind eșantionul.

O copie a chestionarului destinat producătorilor din țara în cauză este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

Fără a aduce atingere posibilei aplicări a articolului 28 din regulamentul de bază, societățile care au fost de acord cu eventuala lor includere în eșantion, dar care nu sunt selectate pentru a face parte din acesta, vor fi considerate a fi cooperante.

5.3.2.   Anchetarea importatorilor neafiliați (8) (9)

Importatorii neafiliați ai produsului care face obiectul reexaminării din țara în cauză în Uniune, inclusiv cei care nu au cooperat la ancheta care a condus la instituirea măsurilor în vigoare, sunt invitați să participe la prezenta anchetă.

Având în vedere numărul potențial mare de importatori neafiliați implicați în prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia poate limita la un număr rezonabil importatorii neafiliați care urmează să fie anchetați, prin selectarea unui eșantion (acest proces este cunoscut și ca „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați sau reprezentanții care acționează în numele acestora, inclusiv cei care nu au cooperat la ancheta care a condus la instituirea măsurilor care fac obiectul prezentei reexaminări, sunt invitați, prin prezentul aviz, să se facă cunoscuți Comisiei. Părțile respective trebuie să se facă cunoscute în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz, furnizând Comisiei informațiile solicitate în anexa la prezentul aviz, referitoare la societatea (societățile) lor.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru selectarea eșantionului de importatori neafiliați, Comisia poate contacta, de asemenea, orice asociații de importatori cunoscute.

Dacă este necesar să se constituie un eșantion, importatorii pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări în Uniune ale produsului care face obiectul reexaminării provenit din țara în cauză care poate fi examinat în mod rezonabil în timpul aflat la dispoziție. Comisia va informa toți importatorii neafiliați cunoscuți și toate asociațiile de importatori cunoscute cu privire la societățile selectate pentru a fi incluse în eșantion.

Comisia va adăuga, de asemenea, o notă la dosarul destinat consultării de către părțile interesate care va reflecta selectarea eșantionului. Eventualele observații cu privire la selectarea eșantionului trebuie să fie primite în termen de 3 zile de la data notificării deciziei privind eșantionul.

În vederea obținerii informațiilor pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va pune chestionare la dispoziția importatorilor neafiliați incluși în eșantion. Părțile respective trebuie să transmită un chestionar completat în termen de 30 de zile de la data notificării selectării eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

O copie a chestionarului destinat importatorilor neafiliați este disponibilă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

5.4.   
  Procedura de stabilire a probabilității continuării sau reapariției prejudiciului

Pentru a stabili dacă există probabilitatea unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului cauzat industriei din Uniune, producătorii din Uniune ai produsului care face obiectul reexaminării sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

Anchetarea producătorilor din Uniune

Având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor și pentru a finaliza ancheta în termenele prevăzute, Comisia a decis să limiteze la un număr rezonabil producătorii din Uniune care urmează să fie anchetați, prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se efectuează în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

Comisia a selectat în mod provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Detaliile sunt disponibile în dosarul destinat consultării de către părțile interesate.

Părțile interesate sunt invitate prin prezentul aviz să formuleze observații cu privire la eșantionul provizoriu. În plus, alți producători din Uniune sau reprezentanți ai acestora care consideră că au motive să fie incluși în eșantion trebuie să contacteze Comisia în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz. Toate observațiile referitoare la eșantionul provizoriu trebuie să fie primite în termen de 7 zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Comisia va informa toți producătorii cunoscuți din Uniune și/sau toate asociațiile de producători din Uniune cu privire la societățile selectate în final pentru a face parte din eșantion.

Producătorii din Uniune incluși în eșantion vor trebui să transmită un chestionar completat în termen de 30 de zile de la data notificării deciziei includerii lor în eșantion, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

O copie a chestionarului pentru producătorii din Uniune este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

5.5.   
  Procedura de evaluare a interesului Uniunii

În cazul în care se confirmă probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării și a prejudiciului, se va decide, în temeiul articolului 31 din regulamentul de bază, dacă menținerea măsurilor compensatorii nu ar fi contrară interesului Uniunii.

Producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, sindicatele, precum și organizațiile reprezentative ale consumatorilor sunt invitate să furnizeze Comisiei informații privind interesul Uniunii.

Informațiile referitoare la evaluarea interesului Uniunii trebuie transmise în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz, cu excepția cazului în care se prevede altfel. Aceste informații pot fi furnizate fie într-un format la alegere, fie prin completarea chestionarului pregătit de Comisie.

O copie a chestionarelor, inclusiv a chestionarului destinat utilizatorilor produsului care face obiectul reexaminării, este inclusă în dosarul destinat consultării de către părțile interesate și este disponibilă pe site-ul internet al DG Comerț https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594. În orice caz, informațiile transmise în temeiul articolului 31 din regulamentul de bază vor fi luate în considerare numai dacă sunt susținute, la momentul transmiterii lor, de elemente de probă concrete care să dovedească validitatea acestora.

5.6.   
  Părțile interesate

Pentru a participa la anchetă, părțile interesate, precum producătorii din țara în cauză, producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile lor reprezentative, utilizatorii și asociațiile lor reprezentative, sindicatele, precum și organizațiile reprezentative ale consumatorilor trebuie să demonstreze mai întâi că există o legătură obiectivă între activitățile lor și produsul care face obiectul reexaminării.

Producătorii din țara în cauză, producătorii din Uniune, importatorii și asociațiile reprezentative care au oferit informații în conformitate cu procedurile descrise la punctele 5.3.1, 5.3.2 și 5.4 vor fi considerați ca fiind părți interesate în cazul în care există o legătură obiectivă între activitățile pe care le desfășoară și produsul care face obiectul reexaminării.

Alte părți vor putea să participe la anchetă în calitate de părți interesate din momentul în care se fac cunoscute, cu condiția să existe o legătură obiectivă între activitățile pe care le desfășoară și produsul care face obiectul reexaminării. Faptul de a fi considerat parte interesată nu aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază.

Accesul la dosarul destinat consultării de către părțile interesate se face prin intermediul Tron.tdi la următoarea adresă: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Vă rugăm să urmați instrucțiunile de pe pagina respectivă pentru a obține acces (10).

5.7.   
  Alte informații prezentate în scris

Toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă în sprijinul acestora, în condițiile stabilite în prezentul aviz. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, informațiile respective și elementele de probă în sprijinul acestora trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz.

5.8.   
  Posibilitatea audierii de către serviciile Comisiei responsabile cu ancheta

Toate părțile interesate pot solicita să fie audiate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta. Orice solicitare de audiere trebuie să fie formulată în scris și să precizeze motivele pe care se bazează cererea, precum și un rezumat al documentelor pe care partea interesată dorește să le discute în timpul audierii. Audierea va fi limitată la aspectele pe care părțile interesate le-au semnalat în scris în prealabil.

În principiu, audierile nu vor fi utilizate pentru a prezenta informații concrete care nu sunt incluse încă în dosar. Cu toate acestea, în interesul unei bune gestionări și pentru a permite serviciilor Comisiei să progreseze în cadrul anchetei, părțile interesate pot primi îndrumări cu privire la oferirea de noi informații concrete în urma unei audieri.

5.9.   
  Instrucțiuni de transmitere a observațiilor scrise și de trimitere a chestionarelor completate și a corespondenței

Informațiile transmise Comisiei în scopul desfășurării anchetelor de apărare comercială trebuie să nu facă obiectul unor drepturi de autor. Înainte de transmiterea către Comisie a unor informații și/sau a unor date care fac obiectul drepturilor de autor ale unor părți terțe, părțile interesate trebuie să solicite autorizarea specifică din partea deținătorului drepturilor de autor, care să permită în mod explicit Comisiei: (a) să utilizeze informațiile și datele în scopul prezentei proceduri de apărare comercială și (b) să furnizeze informațiile și/sau datele părților interesate de prezenta anchetă, într-o formă care să le permită să-și exercite dreptul la apărare

Toate informațiile prezentate în scris, inclusiv cele solicitate prin prezentul aviz, chestionarele completate și corespondența furnizate de părțile interesate, pentru care se solicită un tratament confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Sensitive” (11) („versiune cu caracter sensibil”). Părțile care furnizează informații pe parcursul prezentei anchete sunt invitate să ofere motive pentru solicitarea unui tratament confidențial.

Părțile care transmit informații cu mențiunea „Sensitive” trebuie să furnizeze rezumate cu caracter neconfidențial ale acestora, în temeiul articolului 29 alineatul (2) din regulamentul de bază, care vor purta mențiunea „For inspection by interested parties” (versiune destinată consultării de către părțile interesate). Aceste rezumate trebuie să fie suficient de detaliate pentru a permite o înțelegere rezonabilă a elementelor esențiale ale informațiilor transmise cu titlu confidențial. Dacă o parte care furnizează informații confidențiale nu prezintă motive întemeiate pentru solicitarea unui tratament confidențial sau nu furnizează un rezumat neconfidențial al acestora în formatul și de calitatea solicitate, Comisia poate să nu ia în considerare respectivele informații, cu excepția cazului în care se poate demonstra în mod convingător, utilizând surse adecvate, că informațiile sunt corecte.

Părțile interesate sunt invitate să prezinte toate documentele și cererile prin intermediul TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) inclusiv împuternicirile și fișele de certificare scanate. Prin utilizarea TRON.tdi sau a e-mailului, părțile interesate își exprimă acordul cu privire la normele aplicabile transmiterii informațiilor pe cale electronică, conținute în documentul intitulat „CORESPONDENȚA CU COMISIA EUROPEANĂ ÎN CAZURILE DE APĂRARE COMERCIALĂ”, care este publicat pe site-ul Direcției Generale Comerț: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Părțile interesate trebuie să își indice numele, adresa, numărul de telefon și o adresă de e-mail valabilă și trebuie să asigure faptul că adresa de e-mail furnizată este o adresă de e-mail oficială funcțională, care este verificată zilnic. După comunicarea datelor de contact, Comisia va comunica cu părțile interesate doar prin TRON.tdi sau prin e-mail, cu excepția cazului în care acestea solicită în mod explicit să primească toate documentele din partea Comisiei prin alte mijloace de comunicare sau cu excepția cazului în care natura documentului care trebuie trimis impune utilizarea unei scrisori recomandate. Pentru mai multe reguli și informații privind corespondența cu Comisia, inclusiv principiile aplicabile transmiterii prin TRON.tdi și prin e-mail, părțile interesate sunt invitate să consulte instrucțiunile sus-menționate privind comunicarea cu părțile interesate.

Adresa Comisiei pentru corespondență:

| Comisia Europeană |
| --- |
| Direcția Generală Comerț |
| Direcția G |
| Birou: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Comisia Europeană

Direcția Generală Comerț

Direcția G

Birou: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

Adrese de E-mail:

TRADE-R770-HRF-SUBSIDY@ec.europa.eu

TRADE-R770-HRF-INJURY@ec.europa.eu

6.   Calendarul anchetei

Ancheta se încheie, în mod normal, în termen de 12 luni și, în orice caz, nu mai târziu de 15 luni de la data publicării prezentului aviz, în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) din regulamentul de bază.

7.   Transmiterea informațiilor

Ca regulă generală, părțile interesate pot să transmită informații doar în termenele specificate în secțiunea 5 din prezentul aviz.

Pentru a finaliza ancheta în termenele obligatorii, Comisia nu va accepta contribuții de la părțile interesate după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale sau, dacă este cazul, după expirarea termenului pentru prezentarea observațiilor cu privire la comunicarea constatărilor finale suplimentare.

8.   Posibilitatea de a prezenta observații cu privire la informațiile transmise de alte părți

Pentru a se garanta drepturile la apărare, părțile interesate ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații cu privire la informațiile transmise de alte părți interesate. Atunci când fac acest lucru, părțile interesate se pot referi numai la aspectele semnalate în contribuțiile celorlalte părți interesate și nu pot semnala probleme noi.

Observațiile cu privire la informațiile furnizate de alte părți interesate ca răspuns la comunicarea constatărilor definitive ar trebui prezentate în termen de 5 zile de la termenul pentru prezentarea observațiilor privind constatările definitive, cu excepția cazului în care se prevede altfel. În cazul în care există o comunicare a constatărilor finale suplimentară, observațiile transmise de alte părți interesate ca răspuns la această comunicare suplimentară trebuie să aibă loc în termen de 1 zi de la termenul pentru prezentarea observațiilor privind această comunicare suplimentară, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Calendarul stabilit nu aduce atingere dreptului Comisiei de a solicita informații suplimentare de la părțile interesate în cazuri justificate în mod corespunzător.

9.   Prelungirea termenelor specificate în prezentul aviz

La cererea părților interesate care prezintă un motiv întemeiat în acest sens, se pot acorda prelungiri ale termenelor prevăzute în prezentul aviz.

Orice prelungire a termenelor prevăzute în prezentul aviz trebuie să fie solicitată numai în circumstanțe excepționale și va fi acordată doar dacă este justificată în mod corespunzător. În orice caz, orice prelungire a termenului prevăzut pentru transmiterea răspunsului la chestionare se va limita, în mod normal, la 3 zile și nu va depăși, de regulă, 7 zile. În ceea ce privește termenele pentru transmiterea altor informații specificate în avizul de deschidere, prelungirile se vor limita la 3 zile, cu excepția cazului în care se demonstrează existența unor circumstanțe excepționale.

10.   Lipsa de cooperare

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili constatări pozitive sau negative, pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile pot să nu fie luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile.

În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, concluziile sunt stabilite pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

Faptul că nu se oferă un răspuns pe suport electronic nu este considerat un refuz de a coopera, cu condiția ca partea interesată respectivă să demonstreze că prezentarea unui răspuns în forma cerută ar antrena sarcini sau costuri suplimentare nerezonabile. Partea interesată trebuie să contacteze imediat Comisia în acest sens.

11.   Consilier-auditor

Părțile interesate pot solicita intervenția consilierului-auditor pentru proceduri comerciale. Consilierul-auditor examinează cererile de acces la dosar, litigiile privind confidențialitatea documentelor, cererile de prelungire a termenelor și orice alte cereri privind drepturile la apărare ale părților interesate și ale terților care ar putea să apară în cursul procedurii.

Consilierul-auditor poate organiza audieri și poate acționa ca mediator între partea sau părțile interesate și serviciile Comisiei, pentru a asigura exercitarea deplină a drepturilor la apărare ale părților interesate. Cererile de audiere adresate consilierului-auditor trebuie să fie formulate în scris și să precizeze motivele pe care se bazează. Consilierul-auditor va examina motivele care stau la baza cererilor. Aceste audieri trebuie să aibă loc doar dacă problemele nu au fost soluționate cu serviciile Comisiei în timp util.

Orice cerere trebuie să fie transmisă în timp util și cu promptitudine, pentru a nu se pune în pericol buna desfășurare a procedurii. În acest sens, părțile interesate trebuie să solicite intervenția consilierului-auditor în cel mai scurt timp posibil de la producerea evenimentului care justifică o astfel de intervenție. În cazul în care cererile de audiere sunt prezentate în afara termenelor aplicabile, consilierul-auditor va examina, de asemenea, motivele întârzierii, natura problemelor semnalate și impactul pe care îl au aceste probleme asupra drepturilor la apărare, având în vedere interesele de a se asigura buna administrare și finalizarea la timp a anchetei.

Pentru mai multe informații și date de contact, părțile interesate pot consulta paginile dedicate consilierului-auditor de pe site-ul web al DG Comerț: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Posibilitatea de a solicita o reexaminare în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază

Întrucât prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor este deschisă în conformitate cu dispozițiile articolului 18 din regulamentul de bază, constatările sale nu vor conduce la modificarea măsurilor existente, ci la abrogarea sau menținerea acestora în conformitate cu articolul 22 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Dacă oricare dintre părțile interesate consideră că este necesară o reexaminare a măsurilor pentru a permite o eventuală modificare a acestora, partea respectivă poate solicita o reexaminare în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază.

Părțile care doresc să solicite o astfel de reexaminare, care ar urma să se desfășoare independent de reexaminarea efectuată în perspectiva expirării măsurilor menționată în prezentul aviz, pot contacta Comisia la adresa indicată mai sus.

13.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi tratate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

Pe site-ul web al DG Comerț este disponibil un aviz privind protecția datelor care informează toate persoanele cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților de apărare comercială ale Comisiei: http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  JO C 372, 16.9.2021, p. 10.

(2)  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17).

(4)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022XC0405%2801%29&from=RO

(6)  Toate trimiterile la publicarea prezentului aviz sunt trimiteri la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

(7)  Un producător este orice societate din țara în cauză care produce produsul care face obiectul reexaminării, inclusiv oricare dintre societățile care îi sunt afiliate și care sunt implicate în producția, vânzarea pe piața internă sau exportul produsului care face obiectul examinării.

(8)  În eșantion pot fi incluși doar importatori care nu sunt afiliați producătorilor-exportatori. Importatorii afiliați producătorilor-exportatori trebuie să completeze anexa la chestionarul destinat producătorilor-exportatori respectivi. În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, se consideră că două persoane sunt afiliate dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau din consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatorul celeilalte; (d) o terță parte posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o terță persoană; (g) împreună, acestea controlează direct sau indirect o terță persoană sau (h) sunt membre ale aceleiași familii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558). Se consideră că persoanele sunt membre ale aceleiași familii numai dacă sunt legate prin una dintre următoarele relații: (i) soț și soție, (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I, (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini), (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II, (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată, (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate. În conformitate cu articolul 5 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, „persoană” înseamnă o persoană fizică, o persoană juridică sau orice asociere de persoane care nu este persoană juridică, dar care este recunoscută în conformitate cu legislația Uniunii sau cu cea națională ca având capacitatea de a încheia acte juridice (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

(9)  Datele furnizate de importatorii neafiliați pot fi utilizate și în legătură cu alte aspecte ale prezentei anchete decât stabilirea interesului Uniunii.

(10)  În caz de probleme tehnice, vă rugăm să contactați serviciul de asistență al DG Comerț prin e-mail la adresa: trade-service-desk@ec.europa.eu sau prin Tel. +32 22979797.

(11)  Un document care poartă mențiunea „Sensitive” este un document considerat confidențial în temeiul articolului 29 din regulamentul de bază și al articolului 12 din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii (Acordul SMC). De asemenea, acesta este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(12)  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

---

ANEXĂ

| ☐ | Versiune cu caracter sensibil |
| --- | --- |
| ☐ | Versiune destinată consultării de către părțile interesate |
| (bifați căsuța corespunzătoare) |

☐

Versiune cu caracter sensibil

☐

Versiune destinată consultării de către părțile interesate

(bifați căsuța corespunzătoare)

AVIZ DE DESCHIDERE A UNEI REEXAMINĂRI ÎN PERSPECTIVA EXPIRĂRII MĂSURILOR COMPENSATORII APLICABILE IMPORTURILOR DE ANUMITE PRODUSE PLATE LAMINATE LA CALD DIN FIER, DIN OȚEL NEALIAT SAU DIN ALTE OȚELURI ALIATE, ORIGINARE DIN REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ

INFORMAȚII PENTRU SELECTAREA EȘANTIONULUI DE IMPORTATORI NEAFILIAȚI

Prezentul formular este menit să ajute importatorii neafiliați să furnizeze informațiile necesare pentru eșantionare solicitate la punctul 5.3.2 din avizul de deschidere.

Atât versiunea cu caracter sensibil („Sensitive”), cât și versiunea destinată consultării de către părțile interesate („For inspection by interested parties”) trebuie returnate Comisiei astfel cum se indică în avizul de deschidere.

1.   IDENTITATE ȘI DATE DE CONTACT

Vă rugăm să furnizați următoarele date cu privire la societatea dumneavoastră:

| Denumirea societății | |
| --- | --- |
| Adresa | |
| Persoana de contact | |
| Adresă de E-mail: | |
| Număr de telefon | |

Denumirea societății

Adresa

Persoana de contact

Adresă de E-mail:

Număr de telefon

2.   CIFRA DE AFACERI ȘI VOLUMUL VÂNZĂRILOR

Indicați cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR), precum și valoarea în euro (EUR) și volumul exprimat în tone aferente importurilor în Uniune și revânzărilor pe piața Uniunii după importul din Republica Populară Chineză, în cursul perioadei anchetei, al produsului care face obiectul reexaminării, astfel cum este definit în avizul de deschidere.

| | Volumul (tone) | Valoarea, exprimată în euro (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR) | | |
| Importurile în Uniune de produs care face obiectul reexaminării originar din Republica Populară Chineză | | |
| Importurile de produs care face obiectul reexaminării (toate originile) | | |
| Revânzările pe piața Uniunii ale produsului care face obiectul reexaminării, după importul din Republica Populară Chineză | | |

Volumul (tone)

Valoarea, exprimată în euro (EUR)

Cifra de afaceri totală a societății dumneavoastră, exprimată în euro (EUR)

Importurile în Uniune de produs care face obiectul reexaminării originar din Republica Populară Chineză

Importurile de produs care face obiectul reexaminării (toate originile)

Revânzările pe piața Uniunii ale produsului care face obiectul reexaminării, după importul din Republica Populară Chineză

3.   ACTIVITĂȚILE SOCIETĂȚII DUMNEAVOASTRĂ ȘI ALE SOCIETĂȚILOR AFILIATE (1)

Vă rugăm să furnizați detalii care descriu exact activitățile societății, precum și ale tuturor societăților afiliate (vă rugăm să le enumerați și să precizați relația cu societatea dvs.) implicate în producția și/sau vânzarea (la export și/sau pe piața internă) a produsului care face obiectul reexaminării. Astfel de activități pot include, fără a se limita la acestea, achiziționarea produsului care face obiectul reexaminării, producerea acestuia în temeiul unor acorduri de subcontractare ori prelucrarea sau comercializarea acestuia.

| Denumirea și adresa societății | Activități | Afiliere |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Denumirea și adresa societății

Activități

Afiliere

4.   ALTE INFORMAȚII

| | Vă rugăm să furnizați orice alte informații relevante pe care societatea le consideră utile pentru a ajuta Comisia să selecteze eșantionul. |
| --- | --- |

Vă rugăm să furnizați orice alte informații relevante pe care societatea le consideră utile pentru a ajuta Comisia să selecteze eșantionul.

5.   CERTIFICARE

Prin comunicarea informațiilor menționate anterior, societatea își exprimă acordul cu privire la eventuala sa includere în eșantion. În cazul în care societatea este selectată să facă parte din eșantion, aceasta va implica completarea unui chestionar și acceptarea unei vizite la sediile sale pentru verificarea răspunsului său. Dacă societatea afirmă că nu este de acord cu o eventuală includere a sa în eșantion, se va considera că nu a cooperat la anchetă. Constatările Comisiei în cazul importatorilor necooperanți se bazează pe datele disponibile, iar rezultatul le poate fi mai puțin favorabil acestor societăți decât dacă ele ar fi cooperat.

Semnătura reprezentantului autorizat:

Numele și funcția reprezentantului autorizat:

Data:

---

(1)  În conformitate cu articolul 127 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, se consideră că două persoane sunt afiliate dacă: (a) una dintre ele face parte din conducerea sau din consiliul de administrație al întreprinderii celeilalte persoane; (b) au calitatea juridică de asociați; (c) una este angajatorul celeilalte; (d) o terță parte posedă, controlează sau deține direct sau indirect 5 % sau mai mult din acțiunile sau părțile emise cu drept de vot de ambele persoane; (e) una dintre ele o controlează pe cealaltă în mod direct sau indirect; (f) ambele sunt controlate în mod direct sau indirect de către o terță persoană; (g) împreună, acestea controlează direct sau indirect o terță persoană sau (h) sunt membre ale aceleiași familii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558). Se consideră că persoanele sunt membre ale aceleiași familii numai dacă sunt legate prin una dintre următoarele relații: (i) soț și soție, (ii) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul I, (iii) frați și surori (buni, consangvini și uterini), (iv) ascendenți și descendenți, în linie directă de gradul II, (v) unchi sau mătușă și nepot sau nepoată, (vi) socri și ginere sau noră, (vii) cumnați și cumnate. În conformitate cu articolul 5 punctul 4 din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii, „persoană” înseamnă o persoană fizică, o persoană juridică sau orice asociere de persoane care nu este persoană juridică, dar care este recunoscută în conformitate cu legislația Uniunii sau cu cea națională ca având capacitatea de a încheia acte juridice (JO L 269, 10.10.2013, p. 1).

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/48

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10762 – H&F / IRI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 223/04)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. și fondurile sale paralele („H&F”, Statele Unite ale Americii); |
| --- | --- |

—

Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. și fondurile sale paralele („H&F”, Statele Unite ale Americii);

| — | NPD Group, L.P., o societate de portofoliu controlată de Hellman & Friedman („NPD”, Statele Unite ale Americii); |
| --- | --- |

—

NPD Group, L.P., o societate de portofoliu controlată de Hellman & Friedman („NPD”, Statele Unite ale Americii);

| — | Information Resources, Inc. („IRI”, Statele Unite ale Americii). |
| --- | --- |

—

Information Resources, Inc. („IRI”, Statele Unite ale Americii).

H&F va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic indirect asupra întreprinderii IRI, printr-un acord de fuziune între IRI și NPD.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | H&F: firmă de investiții în societăți necotate; |
| --- | --- |

—

H&F: firmă de investiții în societăți necotate;

| — | NPD: societate de cercetare de piață; |
| --- | --- |

—

NPD: societate de cercetare de piață;

| — | IRI: societate de cercetare de piață care furnizează informații referitoare la consumatori, cumpărători și piața cu amănuntul și analize axate pe produsele de consum ambalate. |
| --- | --- |

—

IRI: societate de cercetare de piață care furnizează informații referitoare la consumatori, cumpărători și piața cu amănuntul și analize axate pe produsele de consum ambalate.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10762 - H&F / IRI

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/50

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 223/05)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | XLCEE-Holding GmbH („XLCEE”, Austria), care aparține grupului XXXLutz Group („XXXLutz”, Austria), |
| --- | --- |

—

XLCEE-Holding GmbH („XLCEE”, Austria), care aparține grupului XXXLutz Group („XXXLutz”, Austria),

| — | Derot Fund S.À R.L. („Derot”, Luxemburg), controlată de domnul Formela, |
| --- | --- |

—

Derot Fund S.À R.L. („Derot”, Luxemburg), controlată de domnul Formela,

| — | BLACK RED WHITE S.A. („BRW”, Polonia), controlată de Derot. |
| --- | --- |

—

BLACK RED WHITE S.A. („BRW”, Polonia), controlată de Derot.

Întreprinderile XLCEE și Derot vor dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi BRW.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | XLCEE este un holding de investiții în cadrul grupului XXXLutz. XXXLutz își desfășoară activitatea în principal în sectorul comerțului cu amănuntul de mobilă, articole de mobilier și bunuri de uz casnic în Europa, dispunând de magazine fizice și online; |
| --- | --- |

—

XLCEE este un holding de investiții în cadrul grupului XXXLutz. XXXLutz își desfășoară activitatea în principal în sectorul comerțului cu amănuntul de mobilă, articole de mobilier și bunuri de uz casnic în Europa, dispunând de magazine fizice și online;

| — | Derot este o societate holding de investiții, controlată de domnul Formela. Domnul Formela controlează, de asemenea, BRW Trading Company (Belarus), care exploatează patru magazine de vânzare cu amănuntul de mobilă, articole de mobilier și bunuri de uz casnic în Belarus; |
| --- | --- |

—

Derot este o societate holding de investiții, controlată de domnul Formela. Domnul Formela controlează, de asemenea, BRW Trading Company (Belarus), care exploatează patru magazine de vânzare cu amănuntul de mobilă, articole de mobilier și bunuri de uz casnic în Belarus;

| — | BRW este o societate producătoare de mobilă și de vânzare cu amănuntul care își desfășoară activitatea în domeniul fabricării de mobilă și al exploatării de magazine fizice de mobilă, articole de mobilier și bunuri de uz casnic, în principal în Polonia și – într-o măsură mai mică – în Slovacia și Belarus. |
| --- | --- |

—

BRW este o societate producătoare de mobilă și de vânzare cu amănuntul care își desfășoară activitatea în domeniul fabricării de mobilă și al exploatării de magazine fizice de mobilă, articole de mobilier și bunuri de uz casnic, în principal în Polonia și – într-o măsură mai mică – în Slovacia și Belarus.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/52

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10575 – BOUYGUES / EQUANS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 223/06)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Bouygues S.A. („Bouygues”, Franța); |
| --- | --- |

—

Bouygues S.A. („Bouygues”, Franța);

| — | Equans S.A.S. („Equans”, Franța). |
| --- | --- |

—

Equans S.A.S. („Equans”, Franța).

Întreprinderea Bouygues va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Equans.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Bouygues este o societate holding a unui grup industrial diversificat, care își desfășoară activitatea în sectoarele construcțiilor, realizării și întreținerii de infrastructuri de transport, dezvoltării imobiliare, mass-mediei și telecomunicațiilor. Bouygues furnizează, de asemenea, servicii de inginerie electrică prin intermediul Colas Rail, o filială deținută în totalitate de Colas. Colas Rail furnizează servicii de inginerie electrică pentru infrastructurile feroviare, printre care se numără electrificarea feroviară (instalarea și întreținerea catenarelor și a liniilor aeriene de contact) și semnalizarea feroviară; |
| --- | --- |

—

Bouygues este o societate holding a unui grup industrial diversificat, care își desfășoară activitatea în sectoarele construcțiilor, realizării și întreținerii de infrastructuri de transport, dezvoltării imobiliare, mass-mediei și telecomunicațiilor. Bouygues furnizează, de asemenea, servicii de inginerie electrică prin intermediul Colas Rail, o filială deținută în totalitate de Colas. Colas Rail furnizează servicii de inginerie electrică pentru infrastructurile feroviare, printre care se numără electrificarea feroviară (instalarea și întreținerea catenarelor și a liniilor aeriene de contact) și semnalizarea feroviară;

| — | Equans este o întreprindere care își desfășoară activitatea la nivel mondial, în sectorul serviciilor multitehnice. Activitățile întreprinderii Equans se axează pe ingineria electrică, mecanică și termică, instalațiile de ventilație și aer condiționat, soluțiile de refrigerare, gestionarea instalațiilor, precum și pe digitalizarea și tehnologia informației și comunicațiilor. Equans furnizează, de asemenea, servicii de electrificare feroviară (instalarea și întreținerea catenarelor și a liniilor aeriene de contact) prin intermediul întreprinderilor Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire și Fabricom. |
| --- | --- |

—

Equans este o întreprindere care își desfășoară activitatea la nivel mondial, în sectorul serviciilor multitehnice. Activitățile întreprinderii Equans se axează pe ingineria electrică, mecanică și termică, instalațiile de ventilație și aer condiționat, soluțiile de refrigerare, gestionarea instalațiilor, precum și pe digitalizarea și tehnologia informației și comunicațiilor. Equans furnizează, de asemenea, servicii de electrificare feroviară (instalarea și întreținerea catenarelor și a liniilor aeriene de contact) prin intermediul întreprinderilor Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire și Fabricom.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10575 – BOUYGUES / EQUANS

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/54

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2022/C 223/07)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„Aceite Campo de Calatrava”

Nr. UE: PDO-ES-0642-AM01 – 10.1.2022

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumire

„Aceite Campo de Calatrava”

2.   Stat membru

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Clasa 1.5. Uleiuri și grăsimi (unt, margarină, uleiuri etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Ulei de măsline extra virgin obținut din fructele măslinului (Olea europea L.) din soiurile Cornicabra sau Picual, separat sau combinate, putându-se utiliza ca soiuri secundare Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki și Lecciana într-o proporție de până la 15 %, obținut prin procedee mecanice sau prin alte procedee fizice care nu alterează uleiul și care păstrează gustul, aroma și caracteristicile fructului din care este produs.

Măslinele sunt culese direct din pom, la un grad de maturitate cuprins între 3 și 6.

Parametrii maximi admiși pentru uleiurile de măsline extravirgine care poartă denumirea de origine „Aceite Campo de Calatrava”

Nivelul minim al acidului oleic: 70 %.

Aciditate: maximum 0,5 °.

Indice de peroxid: maximum 15 meq O2/kg.

K232: maximum 2.

K270: maximum 0,15 °.

Evaluare organoleptică:

Valoarea medie a defectului : Md = 0

Scorul mediu al atributului fructat: Mf > 3.

Din punct de vedere organoleptic, uleiurile exprimă caracteristicile fiecărui soi inclus, obținându-se profiluri senzoriale cu atribute fructate complexe și cu intensități clar perceptibile. Acestea din urmă se traduc în faptul că atributul fructat al uleiurilor Campo de Calatrava trebuie să aibă un scor de minimum 3 puncte de intensitate. Gustul amar și picant pe care îl lasă în gură, ale cărui valori de intensitate se înscriu între 3 și 6, neîndepărtându-se cu mai mult de 2 puncte de scorul atributului fructat, trebuie să fie apreciabil și echilibrat.

Toate uleiurile extra virgine de măsline produse în Campo de Calatrava au o prezență puternică a aromelor de fructe verzi ale măslinelor și ale altor fructe proaspete. Trebuie să fie prezente cel puțin aceste două atribute pozitive.

Conținutul în acid gras oleic al uleiurilor Campo de Calatrava este de 79,64 %, în vreme ce datele raportate de alte zone producătoare indică valori oscilând între 56,9 % și 78,4 % (Uceda, El cultivo del olivo [Cultivarea măslinului]). Valoarea minimă admisă este de 70 %.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

—

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Pentru păstrarea caracteristicilor tipice ale produsului în toate etapele și pentru menținerea calității uleiurilor cu această denumire, procesul de ambalare trebuie să se realizeze în aria geografică delimitată. În acest mod, organismele de control pot monitoriza în totalitate procesul de producție, iar etapele finale de manipulare a produsului sunt realizate de producători experimentați din regiune. Aceștia cunosc cel mai bine modul în care sunt afectate uleiurile de diferitele procedee de ambalare, cum ar fi durata și metoda de decantare, procedeele și materialele de filtrare (pânze textile, fibre, hârtie, celuloză, pământuri filtrante, perlită și diatomit), temperaturile la ambalare, comportamentul la temperaturi scăzute și la depozitare. Scopul final este păstrarea caracteristicilor tipice ale produsului. O filtrare adecvată garantează că produsul este prezentat în mod corespunzător pentru a fi vândut consumatorilor și că se mențin condiții de conservare optime. Filtrarea îndepărtează resturile solide dizolvate și umiditatea, a căror prezență ar duce la practici culinare necorespunzătoare și ar favoriza depunerile, care ar provoca fermentația anaerobă a carbohidraților și a proteinelor.

Unitățile de ambalare trebuie să dispună de sisteme separate, astfel încât uleiurile care beneficiază de DOP să fie ambalate separat de celelalte.

De asemenea, ele trebuie să dețină sisteme omologate de măsurare a uleiului.

Uleiul trebuie ambalat în recipiente din sticlă, în PET-uri, în recipiente din metal învelite cu un strat protector, în recipiente de tip tetra-brik sau în recipiente din ceramică vitrificată.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Pe lângă denumirea comercială, etichetele recipientelor de ulei trebuie să includă logoul denumirii protejate cu mențiunea „Denominación de Origen Protegida (sau D.O.P.)” Aceite Campo de Calatrava [Denumire de origine protejată (sau DOP) „Aceite Campo de Calatrava”].

Recipientele utilizate pentru a pune uleiul protejat la dispoziția consumatorilor trebuie să poarte o etichetă de certificare în plus față de eticheta principală, care trebuie să menționeze denumirea de origine protejată. Etichetele de certificare trebuie numerotate, emise și monitorizate de organismul de control astfel încât să nu poată fi reutilizate. Cantitatea de etichete numerotate emise pentru producători de către organismul de control se încadrează în limita cantității de ulei de măsline certificată și înregistrată pentru ambalare.

Etichetarea trebuie realizată în conformitate cu normele generale de etichetare.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Zona de producție, prelucrare și ambalare este situată în sudul comunității Castilla-La Mancha, ocupând centrul provinciei Ciudad Real și reprezentând o unitate morfologică, geografică și istorică absolut omogenă. Zona cuprinde comunele Aldea del Rey, Almagro, Argamasilla de Calatrava, Ballesteros de Calatrava, Bolaños de Calatrava, Calzada de Calatrava, Cañada de Calatrava, Carrión de Calatrava, Granátula de Calatrava, Miguelturra, Moral de Calatrava, Pozuelo de Calatrava, Torralba de Calatrava, Valenzuela de Calatrava, Villanueva de San Carlos și Villar del Pozo.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Campo de Calatrava se află în partea de sud a platoului central din Peninsula Iberică, cu altitudini medii de peste 600 m.

Prezența frecventă a presiunilor ridicate și efectul continental au un impact major asupra climei. Anticiclonii care se formează în timpul iernii dau naștere unor temperaturi foarte scăzute, iar pe timp de vară același fenomen conduce la temperaturi foarte ridicate.

Precipitațiile nu sunt deosebit de abundente din cauza situării marginale a ariei în raport cu zona de trecere a fronturilor și depresiunilor atmosferice dinspre sud-vest sau strâmtoarea Gibraltar (care generează majoritatea precipitațiilor). Precipitațiile ajung rareori la 500 mm în Campo de Calatrava.

Solul este alcalin, de adâncime medie.

Materia vulcanică din zonă este alcalină. Această caracteristică a solului este o altă particularitate care distinge zona de alte regiuni producătoare de ulei și influențează caracteristicile anumitor uleiuri.

Culoarea închisă a solurilor din Campo de Calatrava duce la absorbția unei cantități mai mari de radiații solare, generând temperaturi mai ridicate la nivelul solului, precum și soluri care, din punct de vedere agronomic, favorizează dezvoltarea timpurie a culturii de măslini.

5.2.   Specificitatea produsului

Caracteristicile produsului „Aceite Campo de Calatrava” trebuie să fie următoarele:

| — | Uleiul trebuie să provină în proporție de cel puțin 85 % din soiurile Cornicabra și/sau Picual și, dacă este cazul, restul de 15 % din soiurile Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki și Lecciana; |
| --- | --- |

—

Uleiul trebuie să provină în proporție de cel puțin 85 % din soiurile Cornicabra și/sau Picual și, dacă este cazul, restul de 15 % din soiurile Arbosana, Hojiblanca, Arbequina, Koroneiki și Lecciana;

| — | Un înalt conținut în acid oleic, valorile minime pentru aceste uleiuri fiind de 70 %; |
| --- | --- |

—

Un înalt conținut în acid oleic, valorile minime pentru aceste uleiuri fiind de 70 %;

| — | Un scor al atributului fructat mai mare de 3, prezența atributelor măslinelor verzi și ale altor fructe proaspete fiind o cerință minimă; |
| --- | --- |

—

Un scor al atributului fructat mai mare de 3, prezența atributelor măslinelor verzi și ale altor fructe proaspete fiind o cerință minimă;

| — | Profilul senzorial trebuie să fie echilibrat, cu puternice accente amare și picante ale căror valori de intensitate se înscriu între 3 și 6, neîndepărtându-se cu mai mult de 2 puncte de scorul atributului fructat. |
| --- | --- |

—

Profilul senzorial trebuie să fie echilibrat, cu puternice accente amare și picante ale căror valori de intensitate se înscriu între 3 și 6, neîndepărtându-se cu mai mult de 2 puncte de scorul atributului fructat.

| — | Acest ulei se distinge de celelalte uleiuri cu denumire de origine protejată prin faptul că este singurul ulei compus în cea mai mare parte din soiurile Cornicabra și/sau Picual. |
| --- | --- |

—

Acest ulei se distinge de celelalte uleiuri cu denumire de origine protejată prin faptul că este singurul ulei compus în cea mai mare parte din soiurile Cornicabra și/sau Picual.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Solul calcaros de adâncime medie, materia vulcanică, nivelul hidric redus, cu precipitații scăzute, verile călduroase și iernile cu perioade lungi de îngheț, precum și solurile care favorizează dezvoltarea timpurie a culturilor – toate acestea formează un ecosistem aproape arid care, de-a lungul secolelor, a păstrat prin selecție naturală soiurile Cornicabra și Picual, adaptate perfect la mediu, asigurând astfel un produs final cu proprietăți definite și distincte de restul regiunilor cultivatoare de măslini. Aceste condiții pedoclimatice duc la o concentrație mai mare de acid gras oleic (Civantos, 1999), cu valori minime de 70 %, ceea ce conduce la obținerea unor uleiuri cu o mai mare stabilitate din punctul de vedere al oxidării.

Datorită solurilor aride și alcaline și precipitațiilor scăzute, „Aceite Campo de Calatrava” prezintă profiluri senzoriale cu scoruri minime de 3 puncte pentru aromele de fructe verzi ale măslinelor și ale altor fructe proaspete.

Condițiile de stres hidric din faza de coacere a fructului, generate de nivelul redus al precipitațiilor, duc la apariția unor accente amare și picante apreciabile și echilibrate, cu valori de intensitate cuprinse între 3 și 6, care nu se îndepărtează cu mai mult de 2 puncte de scorul atributului fructat.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_AM01_AceiteCC.pdf

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/58

---

Publicarea documentului unic modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) Nr. 1151/2012

(2022/C 223/08)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei.

DOCUMENT UNIC

„Chorizo Riojano”

Nr. UE: PGI-ES-0654-AM01 — 27.10.2021

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

„Chorizo Riojano”

2.   Statul membru sau țara terță

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.2. Produse din carne (preparate, sărate, afumate etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Chorizo Riojano” este un cârnat de tipul chorizo, în formă de potcoavă, fără aditivi, din categoria de calitate „Extra”, preparat în Comunitatea autonomă La Rioja. El prezintă următoarele caracteristici:

3.3.   Caracteristici morfologice

Cârnații de tipul chorizo care beneficiază de prezenta IGP sunt în formă de potcoavă și mai mult sau mai puțin cilindrici, cu un diametru cuprins între 30 și 40 mm și o greutate de cel puțin 200 g. Consistența lor este fermă și compactă și, de obicei, au un aspect rugos. Când sunt tăiați, feliile sunt netede și bine închegate în secțiune. Nu au colorații anormale și prezintă o diferențiere netă între bucățile de carne și cele de slănină.

Caracteristici fizice și chimice

| Umiditate | maximum 45 % |
| --- | --- |
| Raport colagen/proteine | maximum 14 % |
| Procentul de grăsime în substanța uscată | maximum 57,0 % |
| Nitrați exprimați în NaNO3 | maximum 100 ppm |
| Nitriți exprimați în NaNO2 | maximum 20 ppm |
| Fosfați totali exprimați în P2O5 | maximum 7 500  ppm |

Umiditate

maximum 45 %

Raport colagen/proteine

maximum 14 %

Procentul de grăsime în substanța uscată

maximum 57,0 %

Nitrați exprimați în NaNO3

maximum 100 ppm

Nitriți exprimați în NaNO2

maximum 20 ppm

Fosfați totali exprimați în P2O5

maximum 7 500  ppm

(conținut natural al cărnii de porc, fără fosfați adăugați)

Caracteristici organoleptice

Aroma – predominant de boia de ardei cu nuanțe de usturoi – este echilibrată, intensă și persistentă. Nu există mirosuri râncede sau înțepătoare. Gustul este intens și persistent, cu un bun echilibru între carnea macră și grăsime. Produsul este doar puțin acrișor și nu există arome râncede sau anormale. Cârnații de tipul chorizo obținuți din boia de ardei iute sunt picanți. Produsul are o textură echilibrată și bine închegată, se mestecă ușor și nu este gumos.

Materii prime

Carne de porc și grăsime care sunt indicate în mod deosebit pentru conservare, inclusiv carne macră de porc, fără țesut conjunctiv, de la porci masculi castrați sau de la scroafe, și bucăți de piept de porc fără șorici sau de carne macră lardeo [denumirea utilizată pentru bucățile rezultate în urma tranșării cărnii de porc care sunt utilizate pentru fabricarea produselor conservate], asezonate cu sare fină uscată, boia de ardei din categoria de calitate „Extra” și usturoi curățat proaspăt și introduse ca umplutură în intestine naturale de porc.

Grăsimea de porc adăugată la amestec trebuie să fie fermă. Acest produs nu poate fi fabricat cu grăsime moale și untoasă din piept de porc, care ar deveni vâscoasă prin tocare și din care s-ar scurge grăsime în cursul procesului de maturare și conservare a cârnatului. De asemenea, cantitatea de grăsime adăugată trebuie să fie limitată, nedepășind niciodată 57 % din substanța uscată. Acesta este unul dintre factorii-cheie care diferențiază „Chorizo Riojano” de alți cârnați de tipul chorizo, care suferă o schimbare bruscă de pH ce îngreunează maturarea corectă și conservarea ulterioară.

3.4.   Hrană pentru animale și materii prime

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Pregătirea materiilor prime:

Unitățile de prelucrare a cărnii care produc „Chorizo Riojano” trebuie să aibă capacitatea de a prelua carcasele și/sau bucățile de carne și de a le manipula în mod adecvat, evitând orice scădere a pH-ului și orice alterare a culorii și/sau a texturii și examinând și testând carcasele sau bucățile de carne în momentul livrării pentru a se asigura de calitatea lor corespunzătoare.

Operațiunile de desprindere a cărnii, de dezosare și de secționare trebuie efectuate cât mai repede posibil, evitându-se acumularea cărnii în zona de desfășurare a acestor operațiuni.

Încăperea în care se manipulează carnea trebuie să fie climatizată la o temperatură care să nu depășească 12 oC.

Refrigerarea cărnii și a grăsimii înainte de tocare:

Încăperile frigorifice în care se conservă carcasele refrigerate trebuie să dispună de echipamente de suspendare a cărnii care să împiedice contactul carcaselor între ele.

Tocarea cărnii și a grăsimii la dimensiunea necesară pentru fiecare produs:

„Chorizo Riojano” trebuie să fie fabricat la un moment diferit și într-un loc diferit față de toate celelalte produse, inclusiv alte categorii de cârnați de tipul chorizo.

Carnea gata de prelucrare trebuie să fie matură și acidificată, necongelată, cu un pH mai mic de 6,3, astfel încât să se matureze cu ușurință asigurând uscarea pastei în interiorul cârnatului.

De asemenea, carnea nu trebuie să fie umedă astfel încât, dacă este cazul, se drenează sucul din bucățile de carne de porc.

Odată pregătite, carnea și slănina se taie în bucăți și se toacă destul de fin. Carnea și slănina trebuie să fie tăiate neted, astfel încât să se limiteze deteriorarea lanțurilor de proteine din care este constituit țesutul, precum și a celulelor adipoase și să se favorizeze o bună coeziune între bucățile de carne, o uscare corectă și, în final, să se asigure aspectul și culoarea în secțiune caracteristice acestor cârnați de tipul chorizo.

Toate spațiile destinate preparării trebuie să fie climatizate, iar umiditatea relativă, circulația și reîmprospătarea aerului trebuie să fie adecvate din punct de vedere tehnologic, igienic și sanitar.

Asezonarea cu sare, alte ingrediente și mirodenii:

După tocarea cărnii și a slăninii se adaugă sare fină uscată, usturoi curățat proaspăt, boia de ardei din categoria de calitate „Extra” și, în cazul cârnaților de tipul chorizo picanți, piper cayenne.

Amestecarea și frământarea ingredientelor:

După tocarea materiilor prime și adăugarea celorlalte ingrediente, toate componentele se amestecă bine având grijă să se elimine aerul conținut în pastă pentru a stimula astfel închegarea tuturor ingredientelor și a evita fărâmițarea acestor cârnați de tipul chorizo la tăiere.

Următoarea etapă, frământarea într-o cuvă de frământare sub vid, este esențială pentru a asigura asezonarea optimă a tocăturii.

Repausul și răcirea amestecului:

După tocare, amestecare și frământare, pasta se va lăsa obligatoriu 12-24 de ore în repaus înainte de a fi introdusă în intestinele de porc.

Instalațiile frigorifice folosite în acest scop trebuie să fie separate de celelalte și să aibă o temperatură de 0-6 oC.

Introducerea ca umplutură în intestine naturale de porc:

Odată ce amestecul este gata, se va introduce ca umplutură în intestine naturale de porc. Șprițurile de umplere trebuie să fie netede și nu excesiv de lungi pentru a evita încălzirea. Din același motiv, amestecul trebuie introdus cu presiune suficientă în intestin, altfel se creează cavități în interiorul cârnatului, ceea ce poate provoca decolorarea sau mucegăirea amestecului.

Intestinele naturale trebuie să fie perfect curate și să nu prezinte niciun semn de alterare, leziune sau boală care să le facă improprii pentru consumul uman.

Intestinele trebuie spălate în prealabil pentru a deveni mai elastice și a adera bine la pastă fără să formeze goluri sau cute.

Legarea:

După ce amestecul de carne a fost introdus în intestin, acesta se va lega cu sfoară din bumbac albă sau, în cazul în care cârnatul de tipul chorizo este picant, roșie.

Maturarea pentru o perioadă relativ lungă:

Etapa de maturare se realizează prin păstrarea acestor cârnați de tipul chorizo atârnați în spații ventilate, cu temperatură mai mică sau egală cu 16 oC și umiditate relativă și circulație a aerului adecvate pentru ca produsul să piardă treptat umiditate și să dobândească consistența, aroma, culoarea și gustul caracteristice; temperatura poate ajunge până la 20 oC în cazul în care maturarea se produce într-un secadero natural (spații destinate să valorifice condițiile ambientale naturale în scopul conservării prin uscare).

Utilizarea spațiilor speciale în care condițiile de maturare (temperatura, umiditatea relativă și ventilarea) pot fi ajustate automat la nivelul dorit este permisă pentru a controla aceste condiții și a împiedica fluctuația lor.

Instalațiile trebuie să dispună de un spațiu vizibil și accesibil și de aparate de control care să permită în orice moment al proceselor de fermentare și de maturare verificarea temperaturii și a umidității, precum și monitorizarea evoluției produsului.

Conservarea prin uscare în încăperi cu aer condiționat sau în ambiente naturale:

După încheierea maturării, produsul este mutat pentru etapele de post-maturare și de conservare prin uscare în instalațiile așa-numite de atârnare sau de uscare, unde trebuie să rămână până la sfârșitul acestei etape finale, în care are loc continuarea proceselor microbiene și enzimatice de maturare, care conduc la stabilizarea culorii și a aromei acestor cârnați de tipul chorizo. Timpul de conservare al „Chorizo Riojano” variază în funcție de lungimea și/sau diametrul produsului. Cârnații la care s-au format cute, bule de aer sau care prezintă orice alt defect trebuie să fie aruncați.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul trebuie să fie însoțit de o etichetă de certificare numerotată, eliberată de Consiliul de reglementare, pe care apare mențiunea Indicación Geográfica Protegida [indicație geografică protejată] „Chorizo Riojano”, precum și logoul produsului. Eticheta de certificare trebuie să fie aplicată în unitatea producătoare înregistrată într-un mod care să împiedice reutilizarea acesteia.

Unitățile de prelucrare autorizate să fabrice cârnații care beneficiază de IGP „Chorizo Riojano” trebuie să figureze în registrele corespunzătoare și sunt principalele responsabile de respectarea tuturor normelor stabilite pentru acest produs.

Consiliul de reglementare are sarcina de a actualiza permanent acest registru.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria în care are loc prepararea, maturarea, conservarea prin uscare și etichetarea este Comunitatea autonomă La Rioja.

5.   Legătura cu aria geografică

Specificitatea ariei geografice

Factori naturali: Aria geografică delimitată este supusă unui număr de trei influențe diferite de climă. Această combinație climatică face din La Rioja locul ideal pentru maturarea și conservarea prin uscare în condiții naturale ale acestui cârnat de tipul chorizo, permițând realizarea corectă a transformării sale fizico-chimice treptate, ceea ce conduce la ameliorarea aspectului în tăietură și la dezvoltarea gustului și a aromei atât de caracteristice.

În prezent, acest factor climatic a scăzut în relevanță ca urmare a faptului că ultimele faze de elaborare ale produsului au loc în camere cu atmosferă controlată unde ventilarea, umiditatea și temperatura pot fi reglate. Cu toate acestea, condițiile meteorologice predominante sunt întotdeauna luate în considerare în acest proces, astfel încât clima continuă să joace un rol foarte important.

Factorul uman: Ceea ce diferențiază cu adevărat „Chorizo Riojano” de alți cârnați de tipul chorizo este metoda tradițională de preparare folosită din timpuri străvechi și transmisă cu succes unităților de prelucrare a cărnii care produc „Chorizo Riojano”.

Specificitatea produsului

Indicația geografică protejată „Chorizo Riojano” poate fi utilizată numai pentru cârnații de tipul chorizo din categoria de calitate „Extra” fabricați în mod tradițional în unități înregistrate în care se controlează în mod eficace fiecare dintre fazele proceselor de preparare, maturare, conservare prin uscare și etichetare, alături de calitatea materiilor prime și de modul de manipulare a acestora. Numai cârnații de tipul chorizo care au trecut cu succes prin toate controalele prevăzute de-a lungul întregului proces pot fi comercializați sub denumirea de „Chorizo Riojano”, purtând simbolul IGP ca garanție a originii.

Legătura cauzală dintre aria geografică, calitate și reputație

Tradiția istorică și reputația produsului: Din punct de vedere istoric, sosirea frigului în regiunile înalte din La Rioja coincidea cu tradiția anuală a sacrificării porcilor și a preparării cârnaților de tipul chorizo din carne de porc, care trebuiau să fie preparați în cantități suficiente pentru tot anul, astfel încât să țină până la recoltarea strugurilor de vin din toamna următoare. Prin urmare, cunoștințele localnicilor în ceea ce privește prepararea și maturarea acestui produs, atât de dificil de preparat și de conservat în mod corect, erau de o importanță vitală. În prezent, există enclave dispersate în La Rioja, în special în regiunile înalte, unde aceste practici continuă să fie folosite în mod frecvent.

Prepararea acestor cârnați de tipul chorizo a început să se industrializeze în La Rioja în secolul al XIX-lea, când apar primele întreprinderi familiale care își vindeau produsele în propria localitate și în împrejurimi. Potrivit arhivei istorice a orașului, prima referință la o „fabrică de mezeluri situată în Logroño” datează din 1890. Într-un document datând din același an, un industriaș și avocat pe nume Julio Farias descrie modul în care expediase cârnați de tipul chorizo din La Rioja în Cuba „în conserve perfect unse cu grăsime și puse în bain-marie [baie de apă] ca să poată suporta temperatura aceea fără să sufere nici cea mai mică alterare”, asigurându-se că au ajuns în stare bună, deoarece pregătise deja materiale publicitare (el face referire la „prospecte, foi de prezentare și alte forme de publicitate”) și avea încredere în calitatea cârnaților săi de tipul chorizo: „[...] chiar dacă în Statele Unite i se face articolului mare concurență la preț, calitatea celui de pe pământul nostru se dovedește infinit mai bună, așa cum arată și faptul că până și cei mai săraci îl preferă, deși îi costă mai scump”.

Un alt exemplu provine din cartea lui Javier Herce Galarreta, care reunește mai multe articole publicate în ziarul La Gaceta del Norte în 1979. În capitolul VII, pe care îl consacră cărnii de porc, el scrie: „În La Rioja, porcul are o importanță enormă, nu numai consumat proaspăt. Jamboanele, cârnații și sângereții reprezintă esențialul unei preparări a cărnii specifică zonei, asemănători cu cei din alte regiuni ca formă, dar diferiți ca gust și utilizare. Ca denumire, probabil că cel mai cunoscut este «Chorizo Riojano», deosebit de toți ceilalți cârnați din alte regiuni, suav, aromat, puțin picant, cu o culoare puternică. Importanța care se dă porcului și produselor din carne de porc este vizibilă în La Rioja: fabricile de prelucrare a cărnii de porc, de mezeluri au proliferat în mod evident în zonă ajungând să formeze veritabili poli comerciali, precum Baños de Río Tobía sau Laguna de Cameros și, recent, Albelda de Iregua, având aproximativ aceeași importanță ca și industria vinicolă sau a conservelor. O industrie gastronomică în Sierra, alta în Rioja Alta și o a treia în Rioja Baja, mezeluri, vin și conserve, o triplă manifestare industrială și gastronomică pentru trei regiuni într-una singură: La Rioja.”

Depresiunea economică din anii 1930 și incapacitatea constantă a clienților de a-și achita facturile au condus la închiderea multor fabrici, unica dovadă a faptului că au existat vreodată care a rămas în urma lor fiind înregistrările din registrele municipale de taxe industriale. În urma acestei schimbări economice, Baños de Río Tobía a devenit centrul nervos al acestei industrii. Deși se pot imagina mai multe motive pentru a explica de ce descendenții primilor industriași s-au decis să își înființeze propriile fabrici acolo, se pare că un factor care i-a influențat a fost reprezentat de condițiile climatice favorabile ale zonei. Miguel Ángel Villoslada explică astfel: „La început, fabricile erau localizate acolo unde clima era potrivită, adică uscată și rece, cu puține variații de temperatură. De aceea sunt atâtea fabrici în Baños [de Río Tobía]. Ne aflăm la o altitudine de 500 m, chiar la intrarea în Sierra de la Demanda și în toată zona Urbiónului. Este un loc protejat de vânturile excesiv de reci din Sierra de Herrera și nu sunt schimbări foarte bruște de temperatură și umiditate.”

În prezent, tradiția anuală a sacrificării porcilor și a preparării și conservării artizanale a acestor cârnați de tipul chorizo se practică încă, dar la scară mică, prepararea acestor cârnați și a celorlalte produse din carne trecând în sarcina unităților de prelucrare a cărnii, care, de obicei, sunt situate în zonă. Fără a uita metoda tradițională de preparare urmată din timpuri străvechi, aceste unități reușesc să realizeze maturarea produsului chiar atunci când condițiile atmosferice nu sunt optime, deoarece dispun de spații și instalații special concepute în acest scop.

Baños de Río Tobía continuă să aibă distincția de a fi locul din regiune în care sunt concentrate cele mai multe unități de prelucrare a cărnii. Deoarece clima joacă în prezent un rol mult mai puțin decisiv, această concentrare se datorează în mare măsură tradiției ancestrale de conservare a cărnii: „aici aproape toți cei din industrie sunt înrudiți, pentru că au aceleași origini.” Cu toate acestea, unitatea de prelucrare a cărnii cu cea mai mare cifră de afaceri din La Rioja este situată în Albelda de Iregua. Și-a început activitatea în 1960 ca măcelărie locală, iar prima fabrică s-a deschis în 1983, comercializând doar cârnați de tipul chorizo în formă de potcoavă, și a devenit rapid principalul producător din țară.

Marile întreprinderi de prelucrare a cărnii din afara comunității La Rioja încearcă să profite de prestigiul produsului utilizând denumirea „Chorizo Riojano” pentru cârnații lor de tipul chorizo, deși aceștia nu seamănă deloc cu produsul care beneficiază de această indicație geografică protejată.

În plus, tradiția și prestigiul care au contribuit la marea reputație a „Chorizo Riojano” se reflectă, de asemenea, în unele dintre cele mai renumite rețete ale regiunii, cum ar fi patatas con chorizo (cartofi cu cârnați de tipul chorizo), calderete (o tocană de miel), choricillo asado al sarmiento (frigărui cu cârnăciori de tipul chorizo) și preñaditos (chifle umplute cu cârnați de tipul chorizo), acești cârnați însoțind totodată aproape orice tocană de legume.

În cele din urmă, merită remarcat faptul că produsul „Chorizo Riojano” este menționat la paginile 110 și 111 din Inventario Español de Productos Tradicionales [Inventarul spaniol al produselor tradiționale].

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

La rubrica Pliegos de condiciones [Caiete de sarcini] la adresa:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

| 8.6.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/63

---

Publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2022/C 223/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Bardejovský Med / Med z Bardejova”

Nr. UE: PDO-SK-02778 – 28.6.2021

DOP (X) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Bardejovský Med / Med z Bardejova”

2.   Statul membru sau țara terță

Republica Slovacă

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.4. Alte produse de origine animală (ouă, miere, produse lactate cu excepția untului etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea „Bardejovský Med / Med z Bardejova” vizează trei produse distincte:

| | mierea de mană de brad, |
| --- | --- |

mierea de mană de brad,

| | mierea de mană de tei și |
| --- | --- |

mierea de mană de tei și

| | mierea de mană. |
| --- | --- |

mierea de mană.

Produsul este comercializat sub formă lichidă sau cristalizată.

Mierea de mană de brad

Caracteristici fizico-chimice

Conținut de apă: cel mult 18 % la suprafața recipientului după stabilizare

Conținut de hidroximetilfurfural (HMF):

| | pentru mierea nelichefiată după centrifugare, maximum 5 mg/kg |
| --- | --- |

pentru mierea nelichefiată după centrifugare, maximum 5 mg/kg

| | pentru mierea lichefiată după cristalizare, maximum 15 mg/kg |
| --- | --- |

pentru mierea lichefiată după cristalizare, maximum 15 mg/kg

Conținutul de zaharoză: maximum 5 g/100 g

Conținutul de glucoză și fructoză: cel puțin 60 %

Conținutul de oligoelemente: peste 1 %

Conductivitate electrică: cel puțin 100 mS/m

Conține cantități foarte mari de minerale și oligoelemente.

Caracteristici organoleptice

Aspect

| Culoare | : | limpede, variază de la maro închis la negru, cu o ușoară nuanță verde după cristalizare
  95-114 mm pe scara Pfund |
| --- | --- | --- |
| Cristalizare | : | cristalizarea produce cristale foarte fine, care se dizolvă rapid la temperatură scăzută, atunci când mierea este dizolvată |
| Miros | : | subtil, nu foarte pronunțat, ușor dulce, care amintește de mirosul untului |
| Gust | : | ușor dulce, cu note subtile de unt, nu foarte pronunțate |

Culoare

:

limpede, variază de la maro închis la negru, cu o ușoară nuanță verde după cristalizare

95-114 mm pe scara Pfund

Cristalizare

:

cristalizarea produce cristale foarte fine, care se dizolvă rapid la temperatură scăzută, atunci când mierea este dizolvată

Miros

:

subtil, nu foarte pronunțat, ușor dulce, care amintește de mirosul untului

Gust

:

ușor dulce, cu note subtile de unt, nu foarte pronunțate

Mierea de mană de tei

Caracteristici fizico-chimice

Conținut de apă: cel mult 18 % la suprafața recipientului după stabilizare

Conținut de hidroximetilfurfural (HMF):

| | pentru mierea nelichefiată după centrifugare, maximum 5 mg/kg |
| --- | --- |

pentru mierea nelichefiată după centrifugare, maximum 5 mg/kg

| | pentru mierea lichefiată după cristalizare, maximum 15 mg/kg |
| --- | --- |

pentru mierea lichefiată după cristalizare, maximum 15 mg/kg

Conținutul de zaharoză: maximum 5 g/100 g

Conținutul de glucoză și fructoză: cel puțin 60 %;

Conținutul de oligoelemente: peste 1 %;

Conductivitate electrică: cel puțin 90 mS/m

Caracteristici organoleptice

Aspect

| Culoare | : | limpede, variază de la maro închis la negru, cu o ușoară nuanță verde după cristalizare
  95-110 mm pe scara Pfund |
| --- | --- | --- |
| Cristalizare | : | mierea de mană de tei se cristalizează relativ rapid în comparație cu cea obținută din alte specii; cristalele rezultate sunt destul de mari, ele seamănă cu grăunțele grosiere de nisip |
| Miros | : | picant, cu aromă puternică de flori de tei |
| Gust | : | ușor picant, cu o notă distinctivă, asemănătoare mentolului |

Culoare

:

limpede, variază de la maro închis la negru, cu o ușoară nuanță verde după cristalizare

95-110 mm pe scara Pfund

Cristalizare

:

mierea de mană de tei se cristalizează relativ rapid în comparație cu cea obținută din alte specii; cristalele rezultate sunt destul de mari, ele seamănă cu grăunțele grosiere de nisip

Miros

:

picant, cu aromă puternică de flori de tei

Gust

:

ușor picant, cu o notă distinctivă, asemănătoare mentolului

Mierea de mană

Caracteristici fizico-chimice

Conținut de apă: cel mult 18 % la suprafața recipientului după stabilizare

Conținut de hidroximetilfurfural (HMF):

| | pentru mierea nelichefiată după centrifugare, maximum 5 mg/kg |
| --- | --- |

pentru mierea nelichefiată după centrifugare, maximum 5 mg/kg

| | pentru mierea lichefiată după cristalizare, maximum 15 mg/kg |
| --- | --- |

pentru mierea lichefiată după cristalizare, maximum 15 mg/kg

Conținutul de zaharoză: maximum 5 g/100 g

Conținutul de glucoză și fructoză: cel puțin 60 %;

Conținutul de oligoelemente: peste 1 %;

Conductivitate electrică: cel puțin 95 mS/m

Caracteristici organoleptice

Aspect

| Culoare | : | limpede, roșu maroniu, maro spre maro închis
  95-110 mm pe scara Pfund |
| --- | --- | --- |
| Cristalizare:rapidă; | : | cristalele formate sunt destul de groase |
| Miros | : | ușor picant |
| Gust | : | amintește discret de gustul untului, picant, cu un gust caracteristic de secreție zaharoasă |

Culoare

:

limpede, roșu maroniu, maro spre maro închis

95-110 mm pe scara Pfund

Cristalizare:rapidă;

:

cristalele formate sunt destul de groase

Miros

:

ușor picant

Gust

:

amintește discret de gustul untului, picant, cu un gust caracteristic de secreție zaharoasă

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției mierii „Bardejovský Med / Med z Bardejova”, de la amplasarea stupilor până la umplerea borcanelor, trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ambalarea mierii „Bardejovský Med / Med z Bardejova” trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată menționată la punctul 4, pentru a proteja mai bine autenticitatea și calitatea produselor și pentru a asigura trasabilitatea și controlul acestora.

Aceasta este singura modalitate de a păstra calitatea produselor și de a preveni orice modificare a caracteristicilor lor fizico-chimice și organoleptice. Transportarea produselor către un nou amplasament duce la modificări ale temperaturii și ale umidității, la impregnarea cu mirosuri străine, la creșterea cantității de HMF și la diminuarea activității diastazice. Ambalarea produselor în aria delimitată reduce riscul amestecării cu miere din afara ariei delimitate la punctul 4.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Mierea „Bardejovský Med / Med z Bardejova” este produsă în munții Čergov din districtul Bardejov, în localitățile Hertník, Šiba, Hervartov, Richvald, Kríže, Tarnov, Rokytov și Mokroluh și în următoarele sectoare ale orașului Bardejov: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka și Bardejov-Mihaľov.

5.   Legătura cu aria geografică

Cererea de înregistrare a denumirii de origine „Bardejovský Med / Med z Bardejova” se bazează exclusiv pe calitatea și pe caracteristicile specifice ale produsului, care sunt rezultatul factorilor naturali și umani prezenți în aria geografică.

Munții Čergov se află în partea de nord-est a Slovaciei. Aceștia s-au format pe o bază din fliș format din gresie și argilit. Suprafața este acoperită cu păduri mixte dominate de fag, brad și molid. Sectorul Bardejov este acoperit cu arboret de brad omogen, iar o parte din acesta cuprinde, de asemenea, tei cu frunze mici și fag. Proporția bradului în pădurile din această arie geografică delimitată este foarte ridicată (estimată la 70 %). Aproximativ 6 000 ha din suprafața împădurită sunt acoperite de brad, iar stupii sunt situați în aceste zone în stupine permanente sau nomade.

Întregul lanț muntos Čergov este situat într-o zonă cu climă rece, cu temperaturi medii cuprinse între -3 °C și -6 °C iarna și între 14 °C și 16 °C în timpul verii; stratul de zăpadă este prezent în această zonă timp de 120-160 de zile pe an. Zona beneficiază de 10-30 zile pe an în care temperatura este de minimum 25 °C. Clima este mai degrabă răcoroasă și umedă, ceea ce creează condiții propice pentru afidele cu dungi verzi (Cinara pectinatae) din familia Lachnidea și pentru înmulțirea lor în cadrul unor colonii mari. Afidele produc o secreție zaharoasă, aceasta fiind o resursă de bază pentru producerea mierii „Bardejovský Med / Med z Bardejova”.

Afidele se hrănesc prin perforarea ramurilor bradului sau a frunzelor altor foioase sau conifere și prin aspirarea sevei. Metabolismul lor nu poate prelucra o parte din componentele sevei și, prin urmare, o excretează sub formă de picături dulci, pe care albinele le duc în stupi, le îmbogățesc cu substanțe specifice (enzime), le îngroașă, le depozitează în faguri și le utilizează pentru a produce miere. În această zonă creșterea albinelor melifere carnioliene (Apis mellifera carnica) are o tradiție îndelungată; albinele respective s-au adaptat la condițiile climatice locale și la procesul colectării secreției zaharoase.

Albinele produc mierea „Bardejovský Med / Med z Bardejova” în stupi aflați permanent în stupine sau în stupi nomazi, în limitele determinate în mod precis ale comunelor din aria geografică delimitată. Stupii trebuie să fie confecționați din material natural- lemn. Albinele nu pot fi ținute în ansambluri de stupi din plastic sau din polistiren.

Mierea este obținută din faguri prin centrifugare, utilizând extractoare de miere. Centrifugarea se realizează atunci când mierea este maturată, iar conținutul de apă nu depășește 18 %. Este interzisă centrifugarea fagurilor cu puiet. În timpul sezonului apicol este interzisă utilizarea în stupi a medicamentelor chimice. Conținutul de apă al mierii nu poate fi redus prin evaporare cu ajutorul mijloacelor tehnice. După centrifugare, mierea este filtrată cu ajutorul unor site pentru îndepărtarea impurităților (ceară, albine etc.). Numai impuritățile pot fi eliminate din miere și nu se poate adăuga nimic în aceasta. Mierea este apoi depozitată în recipiente destinate acestui scop sau poate fi ambalată imediat în borcane de sticlă destinate vânzării finale către consumatori. După centrifugare, în cazul în care mierea a fost depozitată în recipiente, aceasta poate fi dizolvată numai la temperaturi sub 45 °C. Întregul proces de centrifugare și ambalare a mierii poate avea loc numai într-o unitate desemnată în acest scop și aprobată de Regionálna veterinárna a potravinová správa (administrația veterinară și alimentară regională) competentă și care trebuie să fie situată în aria geografică delimitată.

Apicultorii colectează mierea într-un mod tradițional, artizanal, care este strâns legat de zonă. Priceperea apicultorilor locali constă în alegerea locului în care sunt amplasate stupinele, modul de obținere a mierii, centrifugarea acesteia și principiile de depozitare și ambalare a mierii. Pentru afumător se utilizează numai lemn aflat în descompunere și provenit de la arbori locali, care produce fum inofensiv și neiritant. În timpul sezonului apicol, albinele nu pot fi hrănite cu zahăr sau cu alt tip de hrană. Fagurii sunt descăpăciți în mod tradițional, cu ajutorul unei furculițe de descăpăcit. Mierea este extrasă din rame prin centrifugare, fără încălzire. Mierea nu este pasteurizată.

Specificitatea produselor „Bardejovský Med / Med z Bardejova” constă în principal în faptul că atât mierea de mană de tei, cât și mierea de mană conțin, de asemenea, miere de mană de brad, care le influențează culoarea, ce variază de la maro închis la negru; amestecul are un gust foarte delicat. Această calitate specifică se datorează compoziției produsului și conținutului său ridicat de flavonoide, minerale și oligoelemente. Mierea obținută astfel se caracterizează prin consistența destul de densă, gustul delicat, culoarea închisă și aromă. Conține cantități foarte mari de minerale și oligoelemente.

Dată fiind calitatea produselor „Bardejovský Med / Med z Bardejova” obținute în situri naturale nepoluate, acestea au câștigat mai multe premii la expoziții internaționale prestigioase. Calitatea produsului a fost demonstrată, de asemenea, într-un text publicat în ziarul Pravda la 5 iulie 2016: „De exemplu, cu ceva timp în urmă mierea de mană originară din Bardejov a fost declarată produs de referință pentru acest tip de produs.” Un articol din ziarul Nový čas din 14 octombrie 2012 purta titlul „Mierea din Bardejov este cea mai bună din lume: apicultorul Jozef a câștigat medalia de aur”.

Produsele „Bardejovský Med / Med z Bardejova” au legături strânse cu aria geografică din care provin. Calitățile specifice ale produselor sunt legate de această arie. Arboretul omogen de brad crește doar într-un mediu foarte favorabil și nepoluat. Condițiile microclimatice, altitudinea, clima și umiditatea ariei delimitate creează condiții favorabile pentru reproducerea afidelor, ceea ce, la rândul său, are un impact asupra producției de secreție zaharoasă. Stupii sunt amplasați în păduri dense de brad.

Conductivitatea electrică a mierii de mană obținută în aria geografică delimitată este mult mai mare decât conductivitatea obișnuită a mierii de mană produse în alte zone. Conductivitatea electrică generează un conținut ridicat de oligoelemente și minerale, cum ar fi magneziu, mangan, fier, cupru, cobalt, calciu, fosfor și altele. Prezența acestor minerale și oligoelemente în solul local în care cresc brazii conferă produselor „Bardejovský Med / Med z Bardejova” caracteristicile și calitatea specifice. Aceste substanțe rare pătrund în ramurile bradului prin sistemul radicular și sunt apoi excretate de afidele care se hrănesc cu sevă. Albinele le transferă apoi în stupi, unde se produce mierea. Aceste aspecte au un impact asupra compoziției și calității mierii și conferă mierii din Bardejov proprietățile sale caracteristice.

În această arie geografică se produce miere de brad de foarte mult timp, fără întrerupere. Experiența și priceperea apicultorilor locali se reflectă în metoda de producere a mierii. Datorită priceperii lor deosebite, apicultorii locali sunt, de asemenea, în măsură să respecte numeroasele cerințe impuse producției de miere și să producă miere cu caracteristicile specifice care decurg din caracterul excepțional al acestei arii geografice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Specifikacia_Bardejov.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---