# Den Europæiske Unions C 275/18.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 275 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang18. juli 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 275

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang18. juli 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 567. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022 |
| 2022/C 275/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om turisme og transport/opfølgning (Initiativudtalelse) | 1 |
| 2022/C 275/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om covid-19's indvirkning på de grundlæggende rettigheder og retsstaten i EU og demokratiets fremtid (initiativudtalelse) | 11 |
| 2022/C 275/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med en forgrønnelse af hav- og flodtransport (initiativudtalelse) | 18 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

567. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

2022/C 275/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om turisme og transport/opfølgning (Initiativudtalelse)

1

2022/C 275/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om covid-19's indvirkning på de grundlæggende rettigheder og retsstaten i EU og demokratiets fremtid (initiativudtalelse)

11

2022/C 275/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med en forgrønnelse af hav- og flodtransport (initiativudtalelse)

18

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 567. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022 |
| 2022/C 275/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa (COM(2021) 407 final — final 2021/230 (NLE)) | 24 |
| 2022/C 275/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæiske missioner (COM(2021) 609 final) | 30 |
| 2022/C 275/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/20/EF og 2001/83/EF for så vidt angår undtagelser fra visse forpligtelser vedrørende visse humanmedicinske lægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland samt Cypern, Irland og Malta (COM(2021) 997 final — 2021/0431 (COD)) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 536/2014 for så vidt angår en undtagelse fra visse forpligtelser vedrørende forsøgslægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland såvel som i Cypern, Irland og Malta (COM(2021) 998 final — 2021/0432 (COD)) | 36 |
| 2022/C 275/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Erhvervsbeskatning i det 21. århundrede (COM(2021) 251 final) | 40 |
| 2022/C 275/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/138/EF for så vidt angår proportionalitet, kvaliteten af tilsynet, rapportering, foranstaltninger vedrørende langsigtede garantier, makroprudentielle værktøjer, bæredygtighedsrisici og tilsyn med koncerner og grænseoverskridende tilsyn (COM(2021) 581 final — 2021/0295 (COD)) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et regelsæt for genopretning og afvikling af forsikrings- og genforsikringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2009/138/EF, (EU) 2017/1132 og forordning (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 648/2012 (COM(2021) 582 final — 2021/0296 (COD)) | 45 |
| 2022/C 275/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — Årlig undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 (COM(2021) 740 final) | 50 |
| 2022/C 275/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om oprettelse af EU's Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) (COM(2021) 576 final) | 58 |
| 2022/C 275/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning) (COM(2021) 734 final — 2021/0375 (COD)) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame (COM(2021) 731 final — 2021/0381 (COD)) | 66 |
| 2022/C 275/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Det nye europæiske Bauhaus — Smukt, bæredygtigt, sammen (COM(2021) 573 final) | 73 |
| 2022/C 275/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte (COM(2021) 660 final) | 80 |
| 2022/C 275/14 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010 (COM(2021) 706 final — 2021/0366 (COD)) | 88 |
| 2022/C 275/15 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af affald og om ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 og (EU) 2020/1056 (COM(2021) 709 final — 2021/0367 (COD)) | 95 |
| 2022/C 275/16 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fit for 55: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet (COM(2021) 550 final) | 101 |
| 2022/C 275/17 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs UDTALELSE om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/118/EF og direktiv (EU) 2020/262 (omarbejdning) for så vidt angår afgiftsfrie butikker i Kanaltunnelens franske terminal (COM(2021) 817 final — 2021/0418 (CNS)) | 108 |
| 2022/C 275/18 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Unionen (kodifikation) (COM(2021) 769 final — 2021/0400 (COD)) | 109 |

III   Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

567. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

2022/C 275/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa (COM(2021) 407 final — final 2021/230 (NLE))

(COM(2021) 407 final — final 2021/230 (NLE))

24

2022/C 275/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæiske missioner (COM(2021) 609 final)

(COM(2021) 609 final)

30

2022/C 275/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/20/EF og 2001/83/EF for så vidt angår undtagelser fra visse forpligtelser vedrørende visse humanmedicinske lægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland samt Cypern, Irland og Malta (COM(2021) 997 final — 2021/0431 (COD)) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 536/2014 for så vidt angår en undtagelse fra visse forpligtelser vedrørende forsøgslægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland såvel som i Cypern, Irland og Malta (COM(2021) 998 final — 2021/0432 (COD))

(COM(2021) 997 final — 2021/0431 (COD))

(COM(2021) 998 final — 2021/0432 (COD))

36

2022/C 275/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Erhvervsbeskatning i det 21. århundrede (COM(2021) 251 final)

(COM(2021) 251 final)

40

2022/C 275/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/138/EF for så vidt angår proportionalitet, kvaliteten af tilsynet, rapportering, foranstaltninger vedrørende langsigtede garantier, makroprudentielle værktøjer, bæredygtighedsrisici og tilsyn med koncerner og grænseoverskridende tilsyn (COM(2021) 581 final — 2021/0295 (COD)) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et regelsæt for genopretning og afvikling af forsikrings- og genforsikringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2009/138/EF, (EU) 2017/1132 og forordning (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 648/2012 (COM(2021) 582 final — 2021/0296 (COD))

(COM(2021) 581 final — 2021/0295 (COD))

(COM(2021) 582 final — 2021/0296 (COD))

45

2022/C 275/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — Årlig undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 (COM(2021) 740 final)

(COM(2021) 740 final)

50

2022/C 275/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om oprettelse af EU's Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) (COM(2021) 576 final)

(COM(2021) 576 final)

58

2022/C 275/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning) (COM(2021) 734 final — 2021/0375 (COD)) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame (COM(2021) 731 final — 2021/0381 (COD))

(COM(2021) 734 final — 2021/0375 (COD))

(COM(2021) 731 final — 2021/0381 (COD))

66

2022/C 275/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Det nye europæiske Bauhaus — Smukt, bæredygtigt, sammen (COM(2021) 573 final)

(COM(2021) 573 final)

73

2022/C 275/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte (COM(2021) 660 final)

(COM(2021) 660 final)

80

2022/C 275/14

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010 (COM(2021) 706 final — 2021/0366 (COD))

(COM(2021) 706 final — 2021/0366 (COD))

88

2022/C 275/15

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af affald og om ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 og (EU) 2020/1056 (COM(2021) 709 final — 2021/0367 (COD))

(COM(2021) 709 final — 2021/0367 (COD))

95

2022/C 275/16

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Fit for 55: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet (COM(2021) 550 final)

(COM(2021) 550 final)

101

2022/C 275/17

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs UDTALELSE om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/118/EF og direktiv (EU) 2020/262 (omarbejdning) for så vidt angår afgiftsfrie butikker i Kanaltunnelens franske terminal (COM(2021) 817 final — 2021/0418 (CNS))

(COM(2021) 817 final — 2021/0418 (CNS))

108

2022/C 275/18

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Unionen (kodifikation) (COM(2021) 769 final — 2021/0400 (COD))

(COM(2021) 769 final — 2021/0400 (COD))

109

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

567. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om turisme og transport/opfølgning

(Initiativudtalelse)

(2022/C 275/01)

| Ordfører: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Ordfører:

Panagiotis GKOFAS

| Vedtaget på plenarforsamlingen | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 32, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 3.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 185/2/7 |

Vedtaget på plenarforsamlingen

25.3.2021

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 32, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

3.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

185/2/7

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) påskønner EU-institutionernes enestående fælles indsats i 2021 med deres politiske forslag og foranstaltninger rettet mod at hjælpe virksomhederne med at komme på fode igen og sikre job i de europæiske turisme-, transport- og rejsesektorer, der er de økosystemer, som er hårdest ramt af covid-19-pandemien (1). Det er imidlertid endnu ikke helt tydeligt, hvad følgerne af pandemien og konsekvenserne for økonomi og samfund er. Der bør gøres store bestræbelser for at sikre en koordineret EU-tilgang i de kommende måneder med en klar støtte til SMV'er i form af lån og finansiering samt information om vaccination og sikkerhedsforanstaltninger for at garantere sikker turisme, rejse og transport og gradvis genoprette turiststrømmene (ved at gennemføre Det europæiske indikatorsystem for turisme (ETIS) og sikkerhed inden for turisme (2)). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Turismen kommer ikke til at vende tilbage til samme niveau som før pandemien, da global indbyrdes afhængighed og grønnere og mere digitale tendenser i forbrugernes adfærd vil resultere i nye forretningsmodeller. EØSU mener, at der på europæisk og nationalt/regionalt plan, er behov for følgende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | På kort sigt bør man:






  — | sikre, at der i EU's og medlemsstaternes genopretningsplaner tages behørigt hensyn til hotel-, restaurant- og cateringsektoren (HORECA) og mikrovirksomheder i turistsektoren i bred forstand, navnlig restauranter, for at sikre deres overlevelse. EU og de nationale regeringer skal bakke fuldt ud op om hastende finansielle støtteforanstaltninger, initiativer vedrørende direkte finansiering og de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte efter 2022 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

sikre, at der i EU's og medlemsstaternes genopretningsplaner tages behørigt hensyn til hotel-, restaurant- og cateringsektoren (HORECA) og mikrovirksomheder i turistsektoren i bred forstand, navnlig restauranter, for at sikre deres overlevelse. EU og de nationale regeringer skal bakke fuldt ud op om hastende finansielle støtteforanstaltninger, initiativer vedrørende direkte finansiering og de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte efter 2022

| — | sikre finansielle støtteforanstaltninger for mikrovirksomheder, navnlig SMV'er i HORECA-sektoren, forlænge EU-finansiering og national finansiering, så længe det er nødvendigt og efter december 2022, og ikke undervurdere den indvirkning, som den nuværende personalekrise vil have på genopretningstempoet |
| --- | --- |

—

sikre finansielle støtteforanstaltninger for mikrovirksomheder, navnlig SMV'er i HORECA-sektoren, forlænge EU-finansiering og national finansiering, så længe det er nødvendigt og efter december 2022, og ikke undervurdere den indvirkning, som den nuværende personalekrise vil have på genopretningstempoet

| — | forlænge Sureprogrammet til udgangen af 2022, og udsætte betalingen af alle skyldige afgifter til myndighederne, herunder beløb, der er genereret under pandemien og navnlig for mikrovirksomheder i HORECA-sektoren |
| --- | --- |

—

forlænge Sureprogrammet til udgangen af 2022, og udsætte betalingen af alle skyldige afgifter til myndighederne, herunder beløb, der er genereret under pandemien og navnlig for mikrovirksomheder i HORECA-sektoren

| — | oprette et særligt turismebudget under den flerårige finansielle ramme og forbedre betingelserne for adgangen til midler under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, f.eks. ved at fremme digitalisering og gøre infrastrukturen mere bæredygtig, anvende »tænk småt først«-princippet og »engangsprincippet«, inddrage mikrovirksomheder gennem lette administrative procedurer og indføre gennemsigtige udbudsprocedurer for turismevirksomheder og lokale turistmyndigheder (3) |
| --- | --- |

—

oprette et særligt turismebudget under den flerårige finansielle ramme og forbedre betingelserne for adgangen til midler under de nationale genopretnings- og resiliensplaner, f.eks. ved at fremme digitalisering og gøre infrastrukturen mere bæredygtig, anvende »tænk småt først«-princippet og »engangsprincippet«, inddrage mikrovirksomheder gennem lette administrative procedurer og indføre gennemsigtige udbudsprocedurer for turismevirksomheder og lokale turistmyndigheder (3)

| — | skabe forudsætningerne for at integrere mikrovirksomheder inden for turisme- og transportområdet i banksystemet og finanssektoren ved hjælp af EU-garantiordninger fra EU og ECB |
| --- | --- |

—

skabe forudsætningerne for at integrere mikrovirksomheder inden for turisme- og transportområdet i banksystemet og finanssektoren ved hjælp af EU-garantiordninger fra EU og ECB

| — | forbedre koordineringen i hele Europa, harmonisere (SMV-venlige) sundheds- og sikkerhedsprotokoller bedre, gøre rejser nemmere for befolkningen og EU's virksomheder i lande uden for EU, holde grænserne åbne, nedbringe restriktionerne for rejsende og øge antallet af koordineringsstrategier og -planer mellem EU og de nationale regeringer for at genoprette de internationale turiststrømme og udenlandske direkte investeringer |
| --- | --- |

—

forbedre koordineringen i hele Europa, harmonisere (SMV-venlige) sundheds- og sikkerhedsprotokoller bedre, gøre rejser nemmere for befolkningen og EU's virksomheder i lande uden for EU, holde grænserne åbne, nedbringe restriktionerne for rejsende og øge antallet af koordineringsstrategier og -planer mellem EU og de nationale regeringer for at genoprette de internationale turiststrømme og udenlandske direkte investeringer

| — | opfordre alle EU-institutioner, arbejdsmarkedsparter, civilsamfundsorganisationer, forskningsinstitutioner og akademiske organer til at medvirke til at afholde et »år for bæredygtig turisme« i 2022 og til at fremme et netværk af EU-udstillinger og -messer om bæredygtig turisme og transport på internationale markeder |
| --- | --- |

—

opfordre alle EU-institutioner, arbejdsmarkedsparter, civilsamfundsorganisationer, forskningsinstitutioner og akademiske organer til at medvirke til at afholde et »år for bæredygtig turisme« i 2022 og til at fremme et netværk af EU-udstillinger og -messer om bæredygtig turisme og transport på internationale markeder

| — | indføre en »turismebudgetpost« i alle TEN-T-projekter — europæiske transportkorridorer |
| --- | --- |

—

indføre en »turismebudgetpost« i alle TEN-T-projekter — europæiske transportkorridorer

| — | indføre et harmoniseret system med reducerede momssatser for hele hotel-, restaurations- og turismesektoren. Et sådant system skal være SMV-venligt og bestå af gennemsigtige procedurer med værktøjer og procedurer for adgang til finansiering (one-stop-shop, onlineværktøjer, partnersamarbejdsprogrammer med organisationer, der repræsenterer SMV'er) og en særlig budgetpost for især mikrovirksomheder |
| --- | --- |

—

indføre et harmoniseret system med reducerede momssatser for hele hotel-, restaurations- og turismesektoren. Et sådant system skal være SMV-venligt og bestå af gennemsigtige procedurer med værktøjer og procedurer for adgang til finansiering (one-stop-shop, onlineværktøjer, partnersamarbejdsprogrammer med organisationer, der repræsenterer SMV'er) og en særlig budgetpost for især mikrovirksomheder

| — | oprette en ombudsmand/myndighed til at føre tilsyn med gennemførelsen af EU's genopretningsforanstaltninger og adgangen til likviditet, navnlig for mikrovirksomheder og små virksomheder i turist- og transportsektoren, og andre specifikke opgaver (4) |
| --- | --- |

—

oprette en ombudsmand/myndighed til at føre tilsyn med gennemførelsen af EU's genopretningsforanstaltninger og adgangen til likviditet, navnlig for mikrovirksomheder og små virksomheder i turist- og transportsektoren, og andre specifikke opgaver (4)

| — | udvikle en EU-mekanisme til overvågning af tildelingen af støtte til mikrovirksomheder og SMV'er under den nuværende flerårige finansielle ramme (2021-2027). |
| --- | --- |

—

udvikle en EU-mekanisme til overvågning af tildelingen af støtte til mikrovirksomheder og SMV'er under den nuværende flerårige finansielle ramme (2021-2027).

| 1.2.2. | På mellemlang sigt bør man:






  — | undgå overdreven gældsætning og tab af virksomheders kreditværdighed (5) |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

undgå overdreven gældsætning og tab af virksomheders kreditværdighed (5)

| — | give tilladelse til, at en taskforce overvåger gennemførelsen og virkningerne af genopretningsforanstaltningerne, navnlig dem, der er rettet mod mikrovirksomheder og små virksomheder i turisme- og transportsektoren |
| --- | --- |

—

give tilladelse til, at en taskforce overvåger gennemførelsen og virkningerne af genopretningsforanstaltningerne, navnlig dem, der er rettet mod mikrovirksomheder og små virksomheder i turisme- og transportsektoren

| — | overvåge medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner og sikre, at turismerelaterede reformer er omfattet |
| --- | --- |

—

overvåge medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner og sikre, at turismerelaterede reformer er omfattet

| — | oprette en EU-mekanisme til overvågning af tildelingen af støtte til mikrovirksomheder og SMV'er under den nuværende flerårige finansielle ramme (2021-2027) |
| --- | --- |

—

oprette en EU-mekanisme til overvågning af tildelingen af støtte til mikrovirksomheder og SMV'er under den nuværende flerårige finansielle ramme (2021-2027)

| — | oprette en særlig EU-budgetpost for turisme, som afspejler både økosystemets betydning og behov i kølvandet på covid-19-krisen |
| --- | --- |

—

oprette en særlig EU-budgetpost for turisme, som afspejler både økosystemets betydning og behov i kølvandet på covid-19-krisen

| — | skabe en stærk »europæisk turismealliance« for at samle initiativer og optimere finansieringen. EØSU bør inddrages på meningsfuld vis i denne alliance. |
| --- | --- |

—

skabe en stærk »europæisk turismealliance« for at samle initiativer og optimere finansieringen. EØSU bør inddrages på meningsfuld vis i denne alliance.

| 1.2.3. | På lang sigt bør man:






  — | udvikle en langsigtet strategisk plan for turismen i EU for at fremskynde omstillingen til en modstandsdygtig og mere bæredygtig forretningsmodel inden for turisme, f.eks. ved at inkludere SMV'er i offentlig-private partnerskaber |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

—

udvikle en langsigtet strategisk plan for turismen i EU for at fremskynde omstillingen til en modstandsdygtig og mere bæredygtig forretningsmodel inden for turisme, f.eks. ved at inkludere SMV'er i offentlig-private partnerskaber

| — | prioritere erhvervsuddannelse for SMV'er på nationalt/regionalt plan og samtidig styrke mobilitetsprogrammer for lærlinge i turisme- og transportsektorerne med fokus på digitale færdigheder og færdigheder inden for bæredygtighed (6), især på nye destinationer og i afsidesliggende områder |
| --- | --- |

—

prioritere erhvervsuddannelse for SMV'er på nationalt/regionalt plan og samtidig styrke mobilitetsprogrammer for lærlinge i turisme- og transportsektorerne med fokus på digitale færdigheder og færdigheder inden for bæredygtighed (6), især på nye destinationer og i afsidesliggende områder

| — | udforme »næste generation« af EU's turisme- og transportpolitikker, der kan sikre forudsigelighed og skabe tillid til en bæredygtig genopretning |
| --- | --- |

—

udforme »næste generation« af EU's turisme- og transportpolitikker, der kan sikre forudsigelighed og skabe tillid til en bæredygtig genopretning

| — | udvikle nye finansieringsformer for mikrovirksomheder, navnlig HORECA-virksomheder og virksomheder, der ledes af kvinder, håndtere aktuelle udfordringer (7) og eftervirkningerne af covid-19-pandemien og undersøge, hvordan man bedst kan støtte disse virksomheder, sådan som H.M. Dronning Máxima af Nederlandene og GPFI har foreslået (8). |
| --- | --- |

—

udvikle nye finansieringsformer for mikrovirksomheder, navnlig HORECA-virksomheder og virksomheder, der ledes af kvinder, håndtere aktuelle udfordringer (7) og eftervirkningerne af covid-19-pandemien og undersøge, hvordan man bedst kan støtte disse virksomheder, sådan som H.M. Dronning Máxima af Nederlandene og GPFI har foreslået (8).

| 1.3. | EØSU mener, at hovedparten af de anbefalinger, som er fremsat i udvalgets udtalelse af 18. september 2020 om Turisme og transport i 2020 og derefter (9), stadig er sammenhængende og relevante, men at Kommissionen ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til dem i sine planer og høringer. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU vil gerne høre, om EU/medlemsstaterne/regionale institutioner, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationerne i almindelighed er indstillet på at sætte nyt skub i investeringer på lang sigt ved at anlægge en samlet tilgang med henblik på at støtte fastlæggelsen af en ramme for blå økonomi og en fælles turismedagsorden for 2030/2050, kortlægge egnede finansieringsmuligheder og yde kredit, eftersom SMV'erne inden for turisme vil mangle cashflow efter pandemien. Under disse forhold er det umuligt for SMV'er at investere i den blå økonomi, før de er kommet på fode igen og har betalt deres udeståender. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Det er afgørende, at der indføres nye politikker, at der tildeles tilstrækkelige finansielle ressourcer for at redde sektoren, og at der udarbejdes en langsigtet bæredygtig, intelligent og ansvarlig europæisk turismepolitik. EØSU understreger endvidere vigtigheden af, at der oprettes en særlig EU-budgetpost for turisme, og at der sikres en forsvarlig styring for at gennemføre strategiske politiske tiltag, herunder oprettelse af et europæisk turismeagentur med ansvar for at:






  — | skabe et fælles europæisk dataområde for at øge udbuddet af brugsdata |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

skabe et fælles europæisk dataområde for at øge udbuddet af brugsdata

| — | iværksætte et europæisk statistisk program til indsamling af data for på fyldestgørende måde at overvåge turismepolitikkerne og fremme udvekslingen af god europæisk praksis og læseplaner inden for bæredygtig turisme (f.eks. et europæisk akademi for bæredygtig turisme for SMV'er) |
| --- | --- |

—

iværksætte et europæisk statistisk program til indsamling af data for på fyldestgørende måde at overvåge turismepolitikkerne og fremme udvekslingen af god europæisk praksis og læseplaner inden for bæredygtig turisme (f.eks. et europæisk akademi for bæredygtig turisme for SMV'er)

| — | sætte fornyet skub i EU's internationale samarbejde med Verdensturistorganisationen (UNWTO), OECD og G20 Tourism Working Group med oprettelse af et europæisk akademi for turisme særligt for SMV'er og »train-the-trainers«-programmer i overensstemmelse med førnævnte organisationers standarder. |
| --- | --- |

—

sætte fornyet skub i EU's internationale samarbejde med Verdensturistorganisationen (UNWTO), OECD og G20 Tourism Working Group med oprettelse af et europæisk akademi for turisme særligt for SMV'er og »train-the-trainers«-programmer i overensstemmelse med førnævnte organisationers standarder.

| 1.6. | EØSU går ind for, at der anlægges en mere samlet politisk tilgang, og at der tilstræbes bæredygtige løsninger for at sikre turismens og transportens fremtid baseret på følgende tre hovedforudsætninger og muligheder:






  — | at genoprette tilliden og bane vejen for genopretning med henblik på at fremme en gradvis genoptagelse af rejseaktiviteten og af de fælles transportforbindelser både i EU og med ikke-EU-lande |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

at genoprette tilliden og bane vejen for genopretning med henblik på at fremme en gradvis genoptagelse af rejseaktiviteten og af de fælles transportforbindelser både i EU og med ikke-EU-lande

| — | at tage ved lære af erfaringerne fra pandemien og af de metoder, der er taget i brug, indføre et særligt sæt (SMV-venlige) indikatorer og harmonisere data om både pandemiens indvirkning på turisme- og transportsektoren og de pandemirelaterede tendenser i denne sektor på europæisk, regionalt og internationalt plan |
| --- | --- |

—

at tage ved lære af erfaringerne fra pandemien og af de metoder, der er taget i brug, indføre et særligt sæt (SMV-venlige) indikatorer og harmonisere data om både pandemiens indvirkning på turisme- og transportsektoren og de pandemirelaterede tendenser i denne sektor på europæisk, regionalt og internationalt plan

| — | at prioritere en bæredygtig udviklingsdagsorden med det formål at yde den fremtidige europæiske/internationale turisme langsigtet vejledning. |
| --- | --- |

—

at prioritere en bæredygtig udviklingsdagsorden med det formål at yde den fremtidige europæiske/internationale turisme langsigtet vejledning.

| 1.7. | EØSU foreslår, at der oprettes en stående europæisk eller national taskforce på højt niveau med speciale i mikrovirksomheders og små virksomheders likviditet, herunder turisme- og transportøkosystemer, som kunne fremme og støtte gennemførelsen af genopretningsforanstaltninger og fungere som en EU-overvågningsmekanisme med de nødvendige uafhængige og gennemsigtige data om mikrovirksomheders og SMV'ers likviditetsstrømme og deres adgang til midler. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne, regionerne og de europæiske/nationale arbejdsmarkedsparter til i endnu højere grad at nytænke, iværksætte fælles kvalitetsprogrammer og mere effektive politiske værktøjer inden for rescEU og katastroferisikobegrænsning samt udveksle bedste praksis om inddragelse af civilsamfundet i krisestyring og i forebyggelse af menneskelige og økonomiske tab (10). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EØSU mener, at turisme- og rejseindustrien uden kundernes tillid kommer til at halte bagefter den generelle tendens for genopretning af økonomien. En nøglefaktor for genopbygning af tilliden er at sikre en stærk beskyttelse af forbrugerrettighederne under direktivet om pakkerejser og sammensatte rejsearrangementer (11), hvor man i forbindelse med revisionen bør fokusere på at fjerne de svagheder i EU-lovgivningen om rejsendes rettigheder, som blev afdækket under pandemien. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Selv om EU's rejselovgivning giver rejsende ret til at få pengene tilbage, har mange medlemsstater truffet nationale nødforanstaltninger i direkte modstrid med denne ret ved at tvinge forbrugerne til at acceptere vouchere og/eller ved at forlænge de lovpligtige frister for tilbagebetaling. Det er vigtigt, at EU-lovgivningen både overholdes og håndhæves. Pandemien har — med sine næsten to år — også haft en direkte og katastrofal økonomisk indvirkning på turistvirksomheder og især mikrovirksomheder. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge gennemførligheden af et forslag om at tilpasse direktivet på en sådan måde, at medlemsstaterne fremover i tilfælde af force majeure-situationer som pandemien kan indføre kollektive garantifonde af hensyn til turistvirksomhedernes overlevelse og samtidig sikre forbrugerne passende kompensation. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Indledning og generelle bemærkninger

| 2.1. | Turismen i EU og resten af verden kommer ikke til at vende tilbage til det samme niveau som før pandemien. Følgerne af pandemien og konsekvenserne for samfund og økonomi er dog endnu ikke helt afdækkede. Før covid-19 tegnede turismen sig direkte eller indirekte for næsten 10 % af EU's BNP, beskæftigede ca. 22,6 mio. mennesker og havde gjort EU til verdens førende turistmål med 563 mio. internationale ankomster og 30 % af alle turismerelaterede indtægter på verdensplan i 2018. Med 30 % af alle internationale ankomster i 2018 var EU det mest populære turistmål i verden. Der var over 600 000 turistvirksomheder i EU-27 i 2018, og der blev booket i alt 1 326 049 994 overnatninger. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC) har skønnet, at turismeindustrien tegner sig for mere end 6 % af den samlede beskæftigelse i EU. Hertil kommer, at turismen bidrager langt mere til beskæftigelsen i visse områder og ofte er den eneste form for beskæftigelse for lavtuddannede arbejdstagere. Eksempelvis tegner turismen sig for over 30 % af den samlede regionale beskæftigelse på Kreta (Grækenland), i Jadranska Hrvatska (Kroatien), i Valle d'Aosta (Italien) og på De Kanariske Øer (Spanien). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Efter de mange postpandemiske bølger i 2020 og 2021 kan vi nu se omfanget af indvirkningen af covid-19 på beskæftigelsen og de ødelæggende sociale følger i turisme- og transportsektorerne i form af manglende international turisme, utilstrækkelig og lav efterspørgsel efter turismerelaterede varer/tjenester (som følge af ændringer i forbrugsmodeller og forbrugeradfærd inden for turisme under covid-19), et stigende antal virksomhedskonkurser og øget gældsætning (som ikke kun er begrænset til turismevirksomheder), problemer med at få adgang til likviditetsforanstaltninger og de offentlige forvaltningers ineffektive reaktioner. De mange nedluknings- og genåbningstiltag, misbruget af det digitale covid-19-certifikat i forbindelse med restriktionsforanstaltninger og de uafhængige myndigheders manglende evne til at sikre ensrettede rettigheder for turister/rejsende og virksomheder, komplekse og ofte manglende pålidelige informationer om den aktuelle lokale sundheds- og sikkerhedssituation for turister og de komplekse bureaukratiske procedurer for intern mobilitet inden for EU's indre grænser bidrager heller ikke til at genoprette den grænseoverskridende mobilitet og fremme den økonomiske genopretning. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Det bør nævnes, at virkningen af covid-19-pandemien på de forskellige turistmål i Den Europæiske Union ifølge den nylige rapport (12) fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste (EPRS) er »asymmetrisk og meget lokal«. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Som det fremgår af figur 1 og 2 i EPRS-rapporten, blev turismens bidrag til beskæftigelsen og BNP betydeligt reduceret under pandemien. Eksempelvis blev turismens bidrag til BNP i Italien halveret i 2020 (i forhold til 2019), idet det faldt fra 13,1 % til 7 %, og 337 000 job gik tabt. I sammenligning med USA oplevede flere EU-medlemsstater (f.eks. Tyskland, Italien og Frankrig) et større tab af BNP, men led mindre, hvad beskæftigelsen angår. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 21 måneder efter pandemiens indtog i Europa står de globale økosystemer inden for turisme og transport fortsat over for en krise uden fortilfælde (13). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | I EU har vi også set »nye« pendler- og indkøbsmønstre i byområder, som har tilpasset sig de rejserestriktioner, som regeringerne har indført, f.eks. mere gang, cykling, biltransport og onlineindkøb på bekostning af transport med offentlige transportmidler. I mange EU-lande har navnlig ældre ikke kunnet bidrage til efterspørgslen efter turisme og transport som følge af covid-19-restriktioner. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Rejseaktiviteten med jernbane, krydstogtskibe, passagerskibe og fly har lidt et fald på omkring 70 % i den internationale turismeefterspørgsel, hvilket har medført indtægts- og jobtab i begge sektorer og de sektorer, der er afhængige heraf (f.eks. industri- og detailsektoren). Selv om følgerne for fragt- og godstransport indtil videre har været beskedne, forventes denne sektor at blive mindre i de kommende år, især hvis økonomien er i tilbagegang. Derfor bør EU og medlemsstaterne tage passende hensyn til disse sektorer i deres genopretningsplaner. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sammen med disse fænomener har de nylige skovbrande i Sydeuropa og oversvømmelser i Nordeuropa — i tillæg til de tragiske menneskelige og økonomiske tab — også vist, at de konventionelle politikker og den eksisterende skrøbelige rescEU-mekanisme ikke leverer de forventede resultater, og at de er uegnede til langsigtede bæredygtige udviklingsmodeller. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Mod »næste generation« af EU-turisme- og transportpolitikker

| 3.1. | Der er behov for en ny næste generationstilgang — en tilgang, der er mere ensrettet og bygger på europæiske og nationale politiske modeller for modstandsdygtighed på kort, mellemlang og lang sigt og fuld genopretning af turisme- og transportsektoren. Centrale fælles principper bør være hjørnestenen i en ny politisk, social og økonomisk EU-dagsorden med sigte på at:






  — | genoprette tilliden til EU's økosystemer inden for turisme og transport (som primært udgøres af mikrovirksomheder og selvstændige erhvervsdrivende) blandt arbejdstagere, offentligheden, turister/rejsende samt europæiske/globale private og offentlige investorer |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

genoprette tilliden til EU's økosystemer inden for turisme og transport (som primært udgøres af mikrovirksomheder og selvstændige erhvervsdrivende) blandt arbejdstagere, offentligheden, turister/rejsende samt europæiske/globale private og offentlige investorer

| — | bidrage til at nytænke de eksisterende økosystemer i EU's turisme- og transportindustri med det formål at fremme modstandsdygtigheden og genopretningen i retningen af en »tredobbelt omstilling« (sundhed, digital teknologi, miljø) |
| --- | --- |

—

bidrage til at nytænke de eksisterende økosystemer i EU's turisme- og transportindustri med det formål at fremme modstandsdygtigheden og genopretningen i retningen af en »tredobbelt omstilling« (sundhed, digital teknologi, miljø)

| — | få efterspørgslen tilbage på niveauet fra før covid-19 og fremme nye investeringer, som er økonomisk overkommelige for SMV'erne, i bæredygtig og langsigtet vækst i disse sektorer efter 2021-2027. |
| --- | --- |

—

få efterspørgslen tilbage på niveauet fra før covid-19 og fremme nye investeringer, som er økonomisk overkommelige for SMV'erne, i bæredygtig og langsigtet vækst i disse sektorer efter 2021-2027.

| 3.2. | Kommissionens nylige Fit for 55-pakke gør det muligt for EU at nå kontinentets mål for reduktion af drivhusgasemissioner, der er fastsat i den europæiske klimalov. Pakkens forslag påvirker også de europæiske transport- og turismeøkosystemer. Medmindre disse foranstaltninger udformes med den rette politik for øje, vil forslagene ikke føre til en »næste generation« af EU-politikker for turisme og transport. Tværtimod kan de foreslåede foranstaltninger føre til betydelige reguleringsmæssige omkostningsstigninger for både større og mindre virksomheder i EU og skade deres konkurrenceevne i forhold til transport- og turismevirksomheder uden for EU, der ligger tæt på EU's grænser, og dermed bringe europæiske arbejdspladser i disse sektorer i fare. EU-regioner, der er meget afhængige af turisme, vil derfor blive særligt hårdt ramt. Ved en ny »næste generation«-tilgang bør man derfor være opmærksom på de omkostningsmæssige konsekvenser af denne lovgivningspakke for de europæiske transport- og turismeøkosystemer og sikre, at deres (internationale) konkurrenceevne ikke lider skade. Kun på denne måde kan den europæiske beskæftigelse og konkurrenceevne sikres, kulstoflækage undgås, og den nye »næste generations«-tilgang blive en succes. |
| --- | --- |

3.2.

4.   En god start: en ny EU-bevidsthed

| 4.1. | Fuld udnyttelse af fleksibiliteten i de midlertidige rammebestemmelser for statslige foranstaltninger til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud bør sikres indtil udgangen af 2022, og det vigtige Sureprogram mod arbejdsløshed bør være operationelt i samme periode. Sociale aktører og SMV-organisationer bør ikke desto mindre inddrages yderligere, således at pakken lever op til forventningerne for så vidt angår virkning og effektivitet. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | De likviditets-, finans- og rekapitaliseringsordninger, der er til rådighed for små virksomheder og små og mellemstore HORECA-virksomheder, kræver dog et hurtigt politisk tiltag, der forlænger disse foranstaltninger og programmer til udgangen af 2022-2023. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | De fremsendte nationale genopretnings- og resiliensplaner og den nye flerårige finansielle ramme (2021-2027) forudsætter begge et styrket og harmoniseret system af fælles metoder og udveksling af politisk praksis (herunder det europæiske semester) for at sikre den nødvendige symmetriske økonomiske genopretning i EU, fair konkurrence blandt offentlige og private aktører, især restauranter og små og mellemstore HORECA-virksomheder) på nationalt/regionalt/lokalt plan, social konvergens og inklusion. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Det fastlægges i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, hvorledes midlerne vil blive tildelt og anvendt inden for gældende frister. Turismen er — afhængigt af, hvilket EU-land der er tale om — omfattet af enten turismespecifikke foranstaltninger, der moderniserer sektoren, eller af horisontale foranstaltninger, der er relevante for alle sektorer. Vi har derfor udviklet en kort- til mellemfristet/langfristet ramme med fire centrale politiske søjler, der tjener som basis for vores endelige konklusion og anbefalinger: |
| --- | --- |

4.4.

4.5.   SØJLE I: Likviditet, genopretning af beskæftigelsen og af erhvervslivets tillid

| 4.5.1. | Da der ikke foreligger nogen klar og ajourført information om den forventede indvirkning af den finansielle støtte, som ydes gennem Kommissionens genopretningsprogram under Den Europæiske Investeringsfond (EIF), på mikrovirksomheder og SMV'er, giver EØSU udtryk for sin bekymring og foreslår:






  — | at der oprettes en taskforce til overvågning af gennemførelsen af genopretningsforanstaltningerne, især dem, der er rettet mod mikrovirksomheder og små virksomheder i turisme- og transportsektoren |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

at der oprettes en taskforce til overvågning af gennemførelsen af genopretningsforanstaltningerne, især dem, der er rettet mod mikrovirksomheder og små virksomheder i turisme- og transportsektoren

| — | at medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner overvåges for at vurdere, om de indeholder turismerelaterede reformer |
| --- | --- |

—

at medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner overvåges for at vurdere, om de indeholder turismerelaterede reformer

| — | at der oprettes en EU-mekanisme til overvågning af tildelingen af støtte til mikrovirksomheder og SMV'er under den nuværende flerårige finansielle ramme (2021-2027) |
| --- | --- |

—

at der oprettes en EU-mekanisme til overvågning af tildelingen af støtte til mikrovirksomheder og SMV'er under den nuværende flerårige finansielle ramme (2021-2027)

| — | at der oprettes en særlig EU-budgetpost for turisme, som afspejler både økosystemets betydning og dets behov i kølvandet på covid-19-krisen |
| --- | --- |

—

at der oprettes en særlig EU-budgetpost for turisme, som afspejler både økosystemets betydning og dets behov i kølvandet på covid-19-krisen

| — | at der iværksættes ordninger, der skal give en ny chance, og ordninger for tidlig varsling for turismevirksomheder og små transportvirksomheder og et nyt brugervenligt solvensprogram for SMV'er |
| --- | --- |

—

at der iværksættes ordninger, der skal give en ny chance, og ordninger for tidlig varsling for turismevirksomheder og små transportvirksomheder og et nyt brugervenligt solvensprogram for SMV'er

| — | at disse forskellige initiativer og forslag samles i en »europæisk turismealliance«, så man kan udpege problemer, finde på løsninger og skabe finansiering på en mere målrettet måde. EØSU vil bidrage ved at deltage i alliancens drøftelser og arbejde. |
| --- | --- |

—

at disse forskellige initiativer og forslag samles i en »europæisk turismealliance«, så man kan udpege problemer, finde på løsninger og skabe finansiering på en mere målrettet måde. EØSU vil bidrage ved at deltage i alliancens drøftelser og arbejde.

4.6.   SØJLE II: Datavidennetværk og beredskab, sundhed og sikkerhed, risikoreduktion

| 4.6.1. | Turismen påvirker økonomien, det naturlige og menneskeskabte miljø, lokalbefolkningen på de besøgte steder og de besøgende selv. Politikker, der sigter mod at gøre turismen mere bæredygtig og udnytte dens potentiale for at bidrage til opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, hæmmes af manglen på statistikker om turismens bæredygtighed. Hvis bæredygtighed inden for turismen er en prioritet, bør vi også gøre måling heraf til en prioritet. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Verdensturistorganisationen (UNWTO) hjælper i samarbejde med De Forenede Nationers statistikafdeling førende lande og institutioner med at udvikle en statistisk ramme for måling af turismens bæredygtighed. Internationale agenturer understreger det voksende behov for at måle turismens bæredygtighed i alle dens dimensioner — de økonomiske, sociale og miljømæssige — og EU kunne bidrage med sine nationale erfaringer og fastlægge en harmoniseret standard. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   SØJLE III: Mellem-/langfristede omstillingsforløb

| 4.7.1. | EU's industristrategi bør sætte yderligere skub i den grønne og den digitale omstilling og forbedre modstandsdygtigheden i EU's industrielle økosystemer, hvor mikrovirksomhederne og SMV'erne udgør en vigtig del, især i turisme- og transportsektorerne. De »omstillingsforløb« for turismen der er skabt i samarbejde med civilsamfundsorganisationerne, arbejdsmarkedets parter, offentlige myndigheder og tilsynsmyndigheder, bør ledsages af en samlet tilgang. Dette er nødvendigt for at kunne sammenligne bæredygtige scenarier og tage politiske løsninger for turisme-, HORECA- og transportsektorerne op til fornyet overvejelse på europæisk, nationalt og regionalt plan. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | SØJLE IV: Styring og ressourcer: Civilsamfundsorganisationernes rolle i den næste generation af bæredygtige turisme- og transportpolitikker (nationale genopretnings- og resiliensplaner). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kommissionen har fremsat syv flagskibsinitiativer, hvortil den opfordrer EU-landene til at foreslå investeringer og reformer. Flere af disse flagskibe såsom dem, der er opført nedenfor, kan afføde investeringer i turisme:






  — | Renovering: Turismeinfrastrukturen bør renoveres for at forbedre den energimæssige ydeevne (næsten energineutrale bygninger), tilgængelighed og ressourcestyring og for at udvikle cirkulære forretningsmodeller (f.eks. med henblik på fødevare- og affaldshåndtering) samt bæredygtige udenlandske/europæiske direkte investeringer |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

Renovering: Turismeinfrastrukturen bør renoveres for at forbedre den energimæssige ydeevne (næsten energineutrale bygninger), tilgængelighed og ressourcestyring og for at udvikle cirkulære forretningsmodeller (f.eks. med henblik på fødevare- og affaldshåndtering) samt bæredygtige udenlandske/europæiske direkte investeringer

| — | Omskoling og opkvalificering: Erhvervsdrivende inden for turismesektoren, især ledere af mikrovirksomheder, arbejdstagere og destinationsforvaltere, bør uddannes til at understøtte den grønne og den digitale omstilling |
| --- | --- |

—

Omskoling og opkvalificering: Erhvervsdrivende inden for turismesektoren, især ledere af mikrovirksomheder, arbejdstagere og destinationsforvaltere, bør uddannes til at understøtte den grønne og den digitale omstilling

| — | Modernisering: Digitaliseringen af de offentlige forvaltninger med ansvar for turismepolitik bør understøttes, og datadeling mellem offentlige forvaltninger, destinationsforvaltere og virksomheder bør fremmes |
| --- | --- |

—

Modernisering: Digitaliseringen af de offentlige forvaltninger med ansvar for turismepolitik bør understøttes, og datadeling mellem offentlige forvaltninger, destinationsforvaltere og virksomheder bør fremmes

| — | Opladning og optankning: Der bør investeres i ren mobilitet, og forbindelserne til turistmål, navnlig turismehotspots, bør forbedres (f.eks. transport ad vandvej, busser, offentlig transport) |
| --- | --- |

—

Opladning og optankning: Der bør investeres i ren mobilitet, og forbindelserne til turistmål, navnlig turismehotspots, bør forbedres (f.eks. transport ad vandvej, busser, offentlig transport)

| — | Indførelsen af en særlig »turismebudgetpost« i TEN-T-projekter (europæiske transportkorridorer) vil gøre det muligt at tage hensyn til særlige karakteristika. |
| --- | --- |

—

Indførelsen af en særlig »turismebudgetpost« i TEN-T-projekter (europæiske transportkorridorer) vil gøre det muligt at tage hensyn til særlige karakteristika.

| 4.10. | Medlemsstaterne og EU-institutionerne har behov for en stærk partnerskabsramme med europæiske/nationale/regionale partnere samt europæiske/nationale/regionale arbejdsmarkedsparter (social dialog). Europæiske/nationale organisationer og civilsamfundsorganisationer og andre interessenter vil blive bedt om at indtage en proaktiv rolle, der tilfører merværdi på alle niveauer (ud over at være fuldt involveret i det europæiske semester, markedsovervågning mv.) med en række fælles langsigtede mål, fælles tidsplaner og en ny økonomisk konvergens til sikring af social inklusion. Der er et presserende behov for at planlægge forud og handle — efter en grundig reevaluering — ved hjælp af en konkret fælles politisk dagsorden og nationale forpligtelser til at udvikle en mere bæredygtig, attraktiv og indbyrdes forbundet forretningsmodel inden for turisme og transport, som egner sig til den nye globale efterspørgsel og den ændrede livsstil. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen: Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation COM(2020) 456 final, støtte under samhørighedspolitikken for 2021-2027, og en pakke med sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger såsom vaccinationspolitik, EU's digitale covidcertifikat, mindstekravene for det europæiske covid-19-Safety Seal-mærke for turisme mv.

1

Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation

(2)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/digitalisation-and-safety-for-tourism?p_l_back_url=%2Fsearch%3Fq%3Dtourism

2

(3)  For mikrovirksomhedsorganisationer og interessenter i almindelighed er de største interesseområder i forbindelse med »turismeomstillingen« følgende: grønnere turisme (cirkulær turisme, turisme, der er tilgængelig for alle, kulstofneutral mobilitet, viden om bæredygtighed, bæredygtigt forbrug), digitalisering (dataanalyse og styring af realtidsoplevelser, digital helårsturisme og virtuelle oplevelser, teknologiunderstøttede destinationer, omlægning af den fælles værdiskabelse, digital selvstændiggørelse og turismeudbyderes og forbrugeres viden) og modstandsdygtighed (den omskiftelige turismesektors tilpasningsevne, opkvalificering og fastholdelse af arbejdstagere af høj kvalitet i turismesektoren, destinationsstyring til understøttelse af trivsel for alle, egenkapitalstøtte, tilgængelighed og turismens sociale indvirkning på klimaændringerne, aldring og den digitale kløft).

3

(4)  Yderligere opgaver, der skal varetages af ombudsmanden/myndigheden: at overvåge medlemsstaternes aktiviteter i forbindelse med deres nationale genopretnings- og resiliensplaner for at vurdere, om turismerelaterede reformer er blevet gennemført på en sammenhængende måde, at overvåge ordninger for »en chance mere« og »tidlig varsling« for turisme- og små transportvirksomheder og et nyt, brugervenligt solvensprogram for SMV'er og at skabe forudsætninger for en budgetpost specifikt til turisme, så både dette økosystems betydning og dets behov i kølvandet på covid-19-krisen afspejles.

4

(5)  Tiltag: omlægning af fremmedkapital, styrkelse af mikrovirksomheders sammenlægnings- og klyngekapacitet, fremme af egenkapital og indførelse af skatteincitamenter for private investorer og understøttelse af ordninger for tidlig varsling for små insolvenstruede virksomheder.

5

(6)  Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1).

6

(7)  H.M. Dronning Máxima holdt i sin egenskab af FN-generalsekretærens særlige fortaler for inklusiv udviklingsfinansiering (UNSGSA) en tale på G20-topmødet i Rom den 31. oktober 2021, www.unsgsa.org.

7

(8)  Global Partnership for Financial Inclusion er en inklusiv platform for alle G20-lande.

8

(9)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 219.

9

(10)  FN's Sendairamme for katastrofeforebyggelse 2015-2030, SME knowledge network and preparedness demonstrative centres, https://www.europeansmeacademy.eu/news/improving-preparednes-response-to-eu-natural-and-man-made-disasters/.

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2302 af 25. november 2015 om pakkerejser og sammensatte rejsearrangementer (EUT L 326 af 11.12.2015, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets tænketank, Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19, februar 2021.

12

(13)  Dette er gået hårdest ud over små virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende i de respektive værdi- og forsyningskæder samt arbejdstagere og samfund og deres modstandsdygtighed.

13

---

BILAG

Følgende passager i sektionens udtalelse blev vedtaget og ændringsforslagene forkastet på plenarforsamlingen, men opnåede dog mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

ÆNDRINGSFORSLAG 3

INT/949

Turisme og transport/opfølgning

Punkt 2.1

Ændres som følger:

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.1 | Turismen i EU og resten af verden kommer ikke til at vende tilbage til det samme niveau som før pandemien. Følgerne af pandemien og konsekvenserne for samfund og økonomi er dog endnu ikke helt afdækkede. Før covid-19 tegnede turismen sig direkte eller indirekte for næsten 10 % af EU's BNP, beskæftigede ca. 22,6  mio. mennesker og havde gjort EU til verdens førende turistmål med 563 mio. internationale ankomster og 30 % af alle turismerelaterede indtægter på verdensplan i 2018. Med 30 % af alle internationale ankomster i 2018 var EU det mest populære turistmål i verden. Der var over 600 000 turistvirksomheder i EU-27 i 2018, og der blev booket i alt 1 326 049 994 overnatninger. |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

2.1

Turismen i EU og resten af verden kommer ikke til at vende tilbage til det samme niveau som før pandemien. Følgerne af pandemien og konsekvenserne for samfund og økonomi er dog endnu ikke helt afdækkede. Før covid-19 tegnede turismen sig direkte eller indirekte for næsten 10 % af EU's BNP, beskæftigede ca. 22,6  mio. mennesker og havde gjort EU til verdens førende turistmål med 563 mio. internationale ankomster og 30 % af alle turismerelaterede indtægter på verdensplan i 2018. Med 30 % af alle internationale ankomster i 2018 var EU det mest populære turistmål i verden. Der var over 600 000 turistvirksomheder i EU-27 i 2018, og der blev booket i alt 1 326 049 994 overnatninger.

| 2.1 | Turismen i EU og resten af verden kommer ikke til at vende tilbage til det samme niveau som før pandemien
  med det samme
  . Følgerne af pandemien og konsekvenserne for samfund og økonomi er dog endnu ikke helt afdækkede. Før covid-19 tegnede turismen sig direkte eller indirekte for næsten 10 % af EU's BNP, beskæftigede ca. 22,6  mio. mennesker og havde gjort EU til verdens førende turistmål med 563 mio. internationale ankomster og 30 % af alle turismerelaterede indtægter på verdensplan i 2018. Med 30 % af alle internationale ankomster i 2018 var EU det mest populære turistmål i verden. Der var over 600 000 turistvirksomheder i EU-27 i 2018, og der blev booket i alt 1 326 049 994 overnatninger. |
| --- | --- |

2.1

Turismen i EU og resten af verden kommer ikke til at vende tilbage til det samme niveau som før pandemien
  med det samme
  . Følgerne af pandemien og konsekvenserne for samfund og økonomi er dog endnu ikke helt afdækkede. Før covid-19 tegnede turismen sig direkte eller indirekte for næsten 10 % af EU's BNP, beskæftigede ca. 22,6  mio. mennesker og havde gjort EU til verdens førende turistmål med 563 mio. internationale ankomster og 30 % af alle turismerelaterede indtægter på verdensplan i 2018. Med 30 % af alle internationale ankomster i 2018 var EU det mest populære turistmål i verden. Der var over 600 000 turistvirksomheder i EU-27 i 2018, og der blev booket i alt 1 326 049 994 overnatninger.

Resultat af afstemningen:

| For: | 72 |
| --- | --- |
| Imod: | 84 |
| Hverken for eller imod: | 21 |

For:

72

Imod:

84

Hverken for eller imod:

21

ÆNDRINGSFORSLAG 1

INT/949

Turisme og transport/opfølgning

Punkt 1.2

Ændres som følger:

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Turismen kommer ikke
  til
  at vende tilbage til samme niveau som før pandemien, da global indbyrdes afhængighed og grønnere og mere digitale tendenser i forbrugernes adfærd vil resultere i nye forretningsmodeller. EØSU mener, at der på europæisk og nationalt/regionalt plan, er behov for følgende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt: | Trods de positive udsigter forventes turismen
  ikke at vende tilbage til samme niveau som før pandemien, da global indbyrdes afhængighed og grønnere og mere digitale tendenser i forbrugernes adfærd vil resultere i nye forretningsmodeller. EØSU mener, at der på europæisk og nationalt/regionalt plan, er behov for følgende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt: |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

Turismen kommer ikke
  til
  at vende tilbage til samme niveau som før pandemien, da global indbyrdes afhængighed og grønnere og mere digitale tendenser i forbrugernes adfærd vil resultere i nye forretningsmodeller. EØSU mener, at der på europæisk og nationalt/regionalt plan, er behov for følgende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt:

Trods de positive udsigter forventes turismen
  ikke at vende tilbage til samme niveau som før pandemien, da global indbyrdes afhængighed og grønnere og mere digitale tendenser i forbrugernes adfærd vil resultere i nye forretningsmodeller. EØSU mener, at der på europæisk og nationalt/regionalt plan, er behov for følgende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt:

Resultat af afstemningen:

| For: | 77 |
| --- | --- |
| Imod: | 91 |
| Hverken for eller imod: | 20 |

For:

77

Imod:

91

Hverken for eller imod:

20

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/11

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om covid-19's indvirkning på de grundlæggende rettigheder og retsstaten i EU og demokratiets fremtid

(initiativudtalelse)

(2022/C 275/02)

| Ordfører: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Ordfører: | Cristian PÎRVULESCU |

Ordfører:

José Antonio MORENO DÍAZ

Ordfører:

Cristian PÎRVULESCU

| Plenarforsamlingens beslutning | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag Forretningsordenens | artikel 32, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 10.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 205/7/5 |

Plenarforsamlingens beslutning

25.3.2021

Retsgrundlag Forretningsordenens

artikel 32, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

10.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

205/7/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU udtrykker sin dybe bekymring over den måde, hvorpå covid-19 påvirker tilværelsen, sikkerheden, velfærden og værdigheden for alle mennesker, der bor i EU. EØSU er ligeledes meget bekymret over den indvirkning, som covid-19 har på personer og samfund verden over, navnlig i de lande, hvor der ikke er den rette sundheds-, social- og uddannelsesinfrastruktur til at håndtere pandemien. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU og medlemsstaterne er nødt til at tackle de systemiske sårbarheder i Europas sundhedsinfrastruktur i lyset af den stigende mobilitet og den øgede sandsynlighed for farlige zoonotiske sygdomme. Desuden bør indsatsen for at bekæmpe pandemien ledsages af indførelsen af et egentligt socialt og økonomisk støttesystem for at begrænse de ødelæggende virkninger. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Som EØSU tidligere har fastslået, er Den Europæiske Union baseret på fælles europæiske værdier, som ikke kan fraviges under nogen omstændigheder: respekt for den menneskelige værdighed og menneskerettigheder, frihed, demokrati, lighed og retsstaten (1). Disse værdier må ikke glemmes, når EU og Unionens medlemsstater står over for en krise og konsekvenserne heraf i form af økonomiske, sociale og uddannelsesmæssige udfordringer. Selv om den aktuelle krise kræver en hurtig reaktion og berettiger visse ekstraordinære og tidsbegrænsede foranstaltninger, må disse ikke gå imod retsstaten, og de må ikke bringe demokratiet, magtens tredeling og de europæiske borgeres grundlæggende rettigheder i fare (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EU bør indrette sine politikker, strategier og programmer med sigte på en retfærdig og omfattende genopretning efter krisen med opadgående konvergens inden for medicinske, sociale, økonomiske og demokratiske standarder. På baggrund af den indsats, der gøres via NextGenerationEU-instrumentet for at afhjælpe de umiddelbare økonomiske og sociale skader, som coronaviruspandemien har forårsaget, gentager EØSU sin støtte til Kommissionens forslag til forordning om oprettelsen af et nyt værktøj, som åbner mulighed for økonomiske korrigerende foranstaltninger over for medlemsstater, der begår alvorlige og vedvarende krænkelser af de værdier, der er anført i artikel 2 (3). Vi har desuden brug for en bredere fortolkning af retsstatsprincippet, så det omfatter beskyttelse af grundlæggende rettigheder og garanti for pluralistisk demokrati. Retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og demokrati udgør en trekantsforbindelse, hvor de er uløseligt forbundet med og gensidigt afhængige af hinanden. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EU-institutionerne og medlemsstaternes regeringer bør anvende de eksisterende institutioner for social dialog og dialog med borgerne til fuldt ud at inddrage civilsamfundsorganisationerne og arbejdsmarkedets parter i at skabe et pluralistisk, demokratisk rum, hvor forskellige synspunkter og kritik hilses velkommen, med forholdsregler, der dæmmer op for udbredelsen af falske nyheder og ubegrundede og uberettigede ekstremistiske og konspirationsdrevne ytringer, som ikke er forenelige med menneskerettighederne. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Regeringerne bør klart fastlægge retsgrundlaget for deres foranstaltninger. Enhver reform af eksisterende lovgivning og dertil knyttede regler i tilfælde af en sundhedskrise eller indførelsen af nye love og regler, herunder som forberedelse på nye pandemier, bør klart fastlægge begrænsninger og betingelser og en udtrykkelig bestemmelse om parlamentarisk kontrol og domstolsprøvelse af foranstaltningernes proportionalitet og deres overensstemmelse med nationale og internationale menneskerettighedsstandarder. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Regler og politikker vedrørende covid-19 bør så vidt muligt være klare, sammenhængende og konsekvente og kommunikeres rettidigt. Derudover bør civilsamfundet, herunder arbejdsmarkedets parter, inddrages og høres med henblik på reglernes og politikkernes udarbejdelse, og et evidensbaseret rationale bør lægges til grund. Dette klarhedsprincip bør også gælde for oprettelsen af forudsigelige mekanismer med alle de nødvendige demokratiske materielle og proceduremæssige garantier, så man er klar til at reagere på eventuelle fremtidige pandemier, sundhedskriser eller naturkatastrofer på regulær vis. Regler, politikker og anden relevant information derom bør være tilgængelig for alle grupper i samfundet, herunder sproglige mindretal. Når politikken ændres, bør det meddeles i tilstrækkeligt god tid gennem forskellige officielle og offentlige kanaler, så borgerne får tid til at forberede sig og ændre deres adfærd tilsvarende. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Der bør stilles krav om, at regeringsministre med ansvar for at indføre pandemiforanstaltninger jævnligt aflægger rapport til parlamentet. Medlemsstaternes parlamenter bør nedsætte udvalg, kommissioner eller grupper, som undersøger covid-19-foranstaltningerne og regelmæssigt aflægger rapport til parlamenterne og til de lokale og regionale repræsentative forsamlinger. Af hensyn til tilsynet med regeringens handlinger bør det også være et krav, at disse rapporter og regeringens svar drøftes i parlamentet. Landene bør sikre, at der er adgang til klage og domstolsprøvelse ved at garantere et uafhængigt retsvæsen, muliggøre online- og fjernarbejde i domstolene og yde støtte til sårbare procesparter, vidner og tiltalte og sagsøgte i straffesager og civile sager. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | De grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og respekten for demokratiet er nedfældet i EU-traktaten og EU's charter om grundlæggende rettigheder samt i de forpligtelser i henhold til international ret, som alle EU's medlemsstater som suveræne stater har tilsluttet sig. I henhold til folkeretten har alle lande pligt til at respektere, beskytte og værne om menneskerettighederne. Disse værdier er grundlæggende, indbyrdes forbundne og gensidigt forstærkende. Der er tale om internationale forpligtelser, ikke ideologi. Så selv om det er fornuftigt at debattere procedurerne for den bedste gennemførelse af menneskerettighederne, må princippet om, at de skal respekteres, ikke være genstand for politisk debat. Myndighederne har ligeledes pligt til at reagere på folkesundhedskriser. De skal sikre, at deres foranstaltninger er genstand for en egentlig demokratisk debat, offentlig høring og parlamentarisk kontrol. Heri ligger også et behov for at imødegå falske nyheder, herunder dem, der har til formål at underminere en politisk modstander, da de kan sabotere en effektiv indsats over for en pandemikrise. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EØSU understreger, at selv om NextGenerationEU-instrumentet og de nationale genopretnings- og resiliensplaner udspringer af de bedste intentioner, og selv om Kommissionen er åben over for at inddrage civilsamfundsorganisationerne, arbejdsmarkedets parter og de berørte parter, bliver de over en bred kam stadig ikke inddraget nok, og procedurerne er ikke tilrettelagt således, at civilsamfundsorganisationernes synspunkter kan slå tilstrækkeligt igennem (4). Risikoen er, at selv om planerne bliver en succes, således at den grønne og digitale omstilling fremmes, og væksten stimuleres på mellemlang og lang sigt, så vil der ikke være en forbedring af den vanskelige situation for de borgere, der i dag er arbejdsløse, har mistet deres indtægt, hvis helbred og leve- og arbejdsforhold bliver stadig dårligere, og som oplever tiltagende ulighed. Der bør straks foretages analyser af resiliensplanernes fordelingsvirkninger, og resultaterne bør drøftes med civilsamfundsorganisationerne, arbejdsmarkedets parter og interessenterne på nationalt plan og på EU-plan. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU understreger forbindelsen mellem beskyttelse af demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og udvikling og gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Som anført tidligere bør borgernes velfærd og grundlæggende rettigheder opbygges omkring en fælles og konsekvent social model, der er fleksibel nok til at rumme forskellige nationale traditioner og erfaringer, og som er i overensstemmelse med traktatens værdier, principper og mål, med søjlen og dens fornyede og fremadskuende konsensus (5). I overvågningen af gennemførelsen af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder bør pandemiens omfattende forstyrrende virkninger tages i betragtning. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pandemien har været en global krise, der utvivlsomt vil have langvarige, men ulige konsekvenser for forskellige befolkningsgrupper. En prioritet må være støtte til sårbare grupper i tråd med princippet om »ikke at lade nogen i stikken«, og især bør der være fokus på sårbare arbejdstagere og realisering af søjlens princip 14 om minimumsindkomst. Støtten til de virksomheder, der er ramt af pandemien, bør også optrappes, og det gælder navnlig de virksomheder, der er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt, og dem, der har vanskeligt ved at fortsætte driften, f.eks. SMV'er. Man bør også se på konsekvenserne for de socialøkonomiske virksomheder, som krisen er gået alvorligt ud over (6). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EØSU mener, at handlingsplanen for europæisk demokrati bør inkludere et storstilet initiativ til fremme af undervisning i demokrati og grundlæggende rettigheder, da dette er en faktor i at værne om de demokratiske værdier og et aktivt medborgerskab. Initiativet bør være inkluderende og rettet mod alle borgere, dog med særligt fokus på de unge. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Retsstatsprincippet

| 2.1. | Kriterierne for vurdering af, om en statslig foranstaltning er forenelig med retsstatsprincipperne, er klare, og under normale forhold og endnu mere under kriser er det absolut nødvendigt, at disse principper overholdes. Kriterierne er lovlighed, retssikkerhed, forbud mod vilkårlig brug af udøvende beføjelser og regeringers ansvarlighed i forhold til loven, og de sikres gennem retslig og parlamentarisk kontrol (7). Brugen af nødbeføjelser skal være nødvendig, forholdsmæssig og midlertidig og til enhver tid respektere rammerne som fastsat i ikke blot det pågældende lands forfatning, men også i de standarder, der er fastsat i EU-lovgivningen og international ret. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Covid-19-pandemien har medført komplekse udfordringer for retsvæsenet, det politiske og sociale system og sundheds- og uddannelsessystemerne i alle medlemsstater. I en situation med så store udfordringer kan vidtstrakt overholdelse af retsstatsprincippet forekomme urealistisk. Ny dokumentation fra lande i og uden for Europa viser imidlertid, at de lande, der har holdt fast i en politisk proces og lovgivningsproces med respekt for retsstatsprincippet, har været bedre til at håndtere sundhedskrisen med lavere dødelighed og smittetal, men også med en høj grad af tillid til regeringen fra befolkningens side, hvilket er afgørende for at kunne reagere så effektivt som muligt på krisen (8). Enhver demokratisk regerings lovlige og effektive håndtering af den aktuelle sundhedskrise og eventuelle lignende kriser i fremtiden bør være styret af retsstatsprincipperne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hvad angår medlemsstaternes foranstaltninger over for pandemien, giver tre af retsstatens centrale hovedprincipper anledning til bekymring, nemlig 1) princippet om lovlighed, 2) princippet om retssikkerhed og 3) princippet om ansvarlighed i forhold til loven (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I henseende til lovlighed er der afdækket en række problemer forbundet med regeringernes foranstaltninger på nationalt og lokalt/regionalt plan, herunder iværksættelsen af foranstaltninger uden retsgrundlag eller lovhjemmel, indførelsen og/eller forlængelsen af »undtagelsestilstand« i klar modstrid med de nationale forfatningsmæssige rammer, regeringers brug af retsgrundlag på en anden måde end tiltænkt og begrænsninger af de grundlæggende rettigheder, hvilket udgør en åbenbar tilsidesættelse af forfatningsmæssige eller internationale menneskerettighedsbestemmelser. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | I henseende til retssikkerhed er de nationale bestemmelser, der er problematiske, bl.a. indførelse af restriktioner med en uklar fortolkning, modsætningsforhold mellem regeringens politik og de underliggende lovforanstaltninger samt så hyppige lovændringer, at det er yderst vanskeligt for almindelige borgere at forstå, hvad de må og ikke må. I en nødsituation er risikoen og usikkerheden øget, og befolkningen ønsker, at regeringen — og mere generelt de offentlige myndigheder — udstikker klare retningslinjer for, hvad der er lovligt og ikke lovligt. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | I henseende til ansvarlighed i forhold til loven kommer problemerne med den parlamentariske og retslige kontrol med regeringernes covid-19-foranstaltninger til udtryk i en omgåelse af parlamenterne. Før februar 2021 havde under halvdelen af EU's medlemsstater nedsat særlige parlamentariske udvalg, offentliggjort rapporter eller planlagt regelmæssige debatter om covid-19-relaterede foranstaltninger, og mindre end en tredjedel af regeringsforanstaltningerne havde været genstand for en gennemgang (f.eks. via en debat eller afstemning i parlamentet) eller ændringsprocedure i parlamenterne (10). Domstolsprøvelse er den proces, hvormed domstolene sikrer, at regeringen handler i overensstemmelse med loven, og den er særlig vigtig i krisetider, hvor de grundlæggende rettigheder kan blive alvorligt indskrænket. I hele EU er der blevet udtrykt bekymring, hvad angår effektiviteten af domstolsprøvelse og adgang til klage på baggrund af covid-19-foranstaltninger (11). Lukningen af domstole eller begrænsningen af adgang til domstolsprøvelse, så kun visse typer sager blev behandlet, havde en negativ indflydelse på borgernes muligheder for at løse deres tvister og underminerede adgangen til klage og domstolsprøvelse, især der hvor de mest sårbare samfundsgrupper blev uforholdsmæssigt hårdt ramt af de foranstaltninger, der blev indført som reaktion på pandemien. I de fleste medlemsstater var retssystemerne dårligt forberedt på krisen på grund af en ringe grad af digitalisering, og fordi nogle samfundsgrupper, især sårbare grupper, ikke havde tilstrækkelig information om, hvordan retsvæsenet fungerer og derfor ikke adgang til domstolene. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Afslutningsvis kan det konkluderes, at man ved at følge retsstatsprincippet opnår den mest effektive indsats i forhold til folkesundhedskriser (12). Retsstatsprincippet er en grundlæggende værdi ikke blot under normale forhold, men også og måske endda endnu mere i krisetider. På baggrund af den indsats, der gøres via NextGenerationEU-instrumentet for at afhjælpe de umiddelbare økonomiske og sociale skader, som coronaviruspandemien har forårsaget, gentager EØSU sin støtte til Kommissionens forslag til forordning om oprettelsen af et nyt værktøj, som åbner mulighed for økonomiske korrigerende foranstaltninger over for medlemsstater, der begår alvorlige og vedvarende krænkelser af de værdier, der er anført i artikel 2 (13). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Grundlæggende rettigheder

| 3.1. | Covid-19-pandemien har lagt et enormt pres på alle de institutioner og infrastrukturer, som fremmer og beskytter de grundlæggende rettigheder i EU. Sundhedssystemerne, som hurtigt var i knæ, og den omfattende socioøkonomiske krise udgjorde en trussel mod de fleste europæiske borgeres tilværelse, sundhed og velfærd og øgede risikoen for fattigdom. Dette ramte især særlige grupper, der mærkede konsekvenserne af konkrete og vedvarende afbrydelser af de sociale tjenester som følge af langvarig underfinansiering og systemets manglende beredskab til at håndtere kriser. EØSU gentager i den henseende sin opfordring til, at der indføres en bindende europæisk ramme for en anstændig minimumsindkomst i Europa (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EU og medlemsstaterne bør igangsætte nogle grundige samfundsmæssige overvejelser om krisens oprindelse og årsagen til, at de fleste europæiske sundhedssystemer var tæt på at bryde sammen som følge af pandemien. Flere års sparepolitikker har medført en generel tendens til ikke at investere i sundhedssektoren og andre vigtige sociale tjenester (hjælp til plejekrævende og sårbare personer, plejehjem osv.). Det har skabt en tidsindstillet bombe, som eksploderede på grund af den store sundhedsmæssige udfordring. I lyset af den igangværende konference om Europas fremtid bør alle involverede opfordres til at tage ved lære af denne krise for at kunne lægge grunden til en rekonstruktion af velfærdsstaten. Modstandsdygtighed er et tomt ord, hvis man ikke sætter alt ind på at skabe en ny europæisk samfundsmodel med mennesket i fokus. EU skal være forberedt på fremtidige kriser, når det gælder beslutningstagning, gennemsigtige procedurer, politikker og økonomiske ressourcer. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Beskyttelsen af de rettigheder, der er stadfæstet i chartret om grundlæggende rettigheder, blev udfordret af krisens opståen og den politiske reaktion, navnlig retten til levering af sundhedsydelser, ikkeforskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene, børns rettigheder, ældres rettigheder og rettigheder for personer med handicap såvel som rimelige arbejdsvilkår, social sikring og social bistand. Hvad ligestilling mellem kønnene angår, var kvinder desværre underrepræsenteret i de ad hoc-beslutningsstrukturer, der blev oprettet for at tackle covid-19, og der manglede et kønsspecifikt fokus i mange konsekvensvurderinger. Det er også nødvendigt med en udtrykkelig anerkendelse af, at konsekvenserne af pandemien og de deraf følgende foranstaltninger har været uforholdsmæssigt fordelt mellem kønnene. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Børns rettigheder, navnlig når det gælder adgang til undervisning og social støtte, er af stor vigtighed for udvalget. Sådan som EØSU allerede har foreslået, bør der lægges særlig vægt på covid-19-krisens indvirkning på børns rettigheder, velfærd og intellektuelle og følelsesmæssige udvikling (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU gentager sin anbefaling fra udtalelsen Den nye strategi for gennemførelse af chartret om grundlæggende rettigheder om, at Kommissionen i 2022-rapporten fokuserer på covid-19-pandemiens indvirkning på de grundlæggende rettigheder, navnlig dem, der vedrører den socioøkonomiske velfærd (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EU har et stort ansvar for at fremme og beskytte menneskerettighederne i hele verden. EØSU mener ligeledes, at EU kunne gøre mere for at hjælpe verden med at tackle covid-19-pandemien. EØSU bifalder og støtter EU's indsats inden for nødhjælp til humanitære behov med henblik på at styrke sundheds-, vand- og sanitetssystemerne og afbøde de sociale og økonomiske konsekvenser af pandemien. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | På kort sigt bør der afsættes flere ressourcer til at sikre en bred og retfærdig adgang til vacciner. De 100 mio. vaccinedoser, som EU har givet tilsagn om, er langtfra nok til at dække det presserende behov i det meste af verden (17). Som verdens største eksportør af vacciner bør EU være parat til at ændre sin strategi. Vacciner bør fremstilles i større målestok og i et større antal, med det sigte at tredjelande skal kunne opnå en sikker vaccinationsdækning. Som led i det førnævnte behov for at skabe en ny europæisk økonomisk og social model bør alle europæiske aktører gøre sig nogle grundige overvejelser om de endelige mål med det indre marked og de hermed forbundne politikker. Disse overvejelser bør have mennesket i centrum og se på begreber som offentlige goder, kollektiv sundhed og alternative måder at måle velstand på, herunder med udgangspunkt i forslagene fra arbejdsmarkedets parter (18). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Der bør gøres en større indsats for at fremme og beskytte de grundlæggende sociale rettigheder som en direkte og effektiv måde at tackle pandemiens negative sundhedsmæssige, sociale, økonomiske og uddannelsesmæssige virkninger på. Den europæiske søjle for sociale rettigheder bør betragtes som en naturlig politisk udvikling inden for beskyttelse af de grundlæggende sociale rettigheder. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Agenturet for Grundlæggende Rettigheders beføjelser og omfanget af Kommissionens rapporter om retsstatssituationen bør udvides, så de fuldt ud dækker og muliggør en tilstrækkelig overvågning af respekten for disse grundlæggende sociale rettigheder. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EØSU understreger forbindelsen mellem beskyttelse af demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder og udvikling og gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Som anført tidligere bør borgernes velfærd og grundlæggende rettigheder opbygges omkring en fælles og konsekvent social model, der er fleksibel nok til at rumme forskellige nationale traditioner og erfaringer, som er i overensstemmelse med traktatens værdier, principper og mål, med søjlen og dens fornyede og fremadskuende konsensus (19). I overvågningen af gennemførelsen af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder bør pandemiens omfattende forstyrrende virkninger tages i betragtning. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Demokratiets fremtid

| 4.1. | Pandemien er et globalt fænomen med politiske og demokratiske følgevirkninger overalt i verden. Ifølge en nylig undersøgelse er konsekvenserne for demokratiets tilstand meget alvorlige derved, at antallet af lande, der bevæger sig i retning mod at blive autoritære stater, overstiger antallet af lande, der bevæger sig i retning af demokrati, at demokratiet er i tilbagegang i nogle af de største lande, at der stilles spørgsmålstegn ved integriteten af valg i flere lande, at den demokratiske tilbagegang mange steder har opbakning i befolkningen, at ikkedemokratiske stater bliver endnu mere autoritære, og at der er en tendens til, at indskrænkningerne af grundlæggende frihedsrettigheder bliver normalen, fordi sundhedskrisen trækker ud (20). EU bør være opmærksom på disse globale udviklingstendenser, som har betydning for EU's egne globale og regionale politikker, og være et demokratisk eksempel til efterfølgelse for hele verden. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Demokratiets fremtid og EU's fremtid hænger sammen. EU blev oprettet som et instrument, der skulle skabe fred og samarbejde, og hvad der er nok så vigtigt, som et demokratisk instrument i alle stadier. Vi er nødt til at sikre, at alle de udfordringer og spændinger, som pandemien har medført, ikke påvirker kvaliteten og funktionen af vores demokratiske systemer og — lige så vigtigt — ønsket om at skabe en integreret, demokratisk, social og fremgangsrig Union. Heri ligger bl.a., at EU-lovgivning bør have forrang fremfor national lovgivning i overensstemmelse med traktaterne. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Siden starten af 2020, da covid-19 ramte Europa med ødelæggende konsekvenser, har der været anvendt en række politiske instrumenter til at bekæmpe pandemien. I de fleste tilfælde blev nødforanstaltningerne og de medicinske og administrative foranstaltninger gennemført inden for rammerne af nødordninger, som var forskellige med hensyn til indhold og varighed. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | I flere EU-lande blev der udtrykt alvorlig bekymring vedrørende motiverne bag og konsekvenserne af disse nødordninger. Der har bl.a. været tale om manglende inddragelse af parlamenter og lokale/regionale forsamlinger, mangelfuld kontrol med den udøvende magt, begrænset informationen af befolkningen, mangel på gennemsigtighed, social dialog og deltagelse, ingen kontrol med udgifterne og utilstrækkelig støtte til de hårdest ramte personer, herunder sundhedspersonale. I lande, hvor demokratiet allerede var meget sårbart, har nødordningerne fungeret som acceleratorer for allerede eksisterende tendenser (21). I lande med et stabilt demokratisk system er der blevet sat spørgsmålstegn ved evnen til at tilpasse sig nye omstændigheder og effektiviteten af de trufne foranstaltninger. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | De politiske tiltag har også medført et hidtil uset niveau af misinformation og modstand mod sundhedsforanstaltningerne, fra nedlukning til behandlinger og vacciner. Selv om EU's bestræbelser på at støtte forskning i og indkøbe og distribuere vacciner generelt har været en succes, har EU's manglende evne til at kommunikere dette til hele den europæiske befolkning båret ved til udbredelsen af falske nyheder, navnlig fra vaccineskeptiske grupper. Fortællingerne herom fik så stor medvind på de sociale medier, at de gik ud over befolkningens tillid til sundhedssystemet og sundhedspersonalet og udløste misfornøjelse med forskere, politikere, akademikere og civilsamfundsledere, som talte for den WHO-anbefalede strategi. Der var typisk tale om en blanding af konspirationsteorier og stærk mistillid til lægevidenskaben og medicinske teknologier, navnlig vacciner. Samlet set konkluderer OECD, at covid-19-krisen har fremskyndet en generel tendens i befolkningen til faldende tillid til institutioner, hvilket har affødt desinformation, polarising og manglende vilje til at overholde offentlige politikker. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | I flere lande har denne opfattelse hjulpet radikale højrefløjspartier og EU-skeptiske partier og organisationer med at udbygge deres politiske base. Med den vedvarende sundhedsmæssige og socioøkonomiske krise vil disse partiers mobilisering og indflydelse blive endnu større (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | I alle lande har spændingerne som følge af den sundhedsmæssige og økonomiske krise et betydeligt potentiale for at skabe splittelse mellem forskellige grupper og sociale kategorier. Ifølge en nylig undersøgelse har pandemien og dens følgevirkninger haft forskellig indvirkning på unge og gamle, på dem, der angiver at være blevet ramt økonomisk, og dem, der overvejende ser covid-19 som en folkesundshedskrise, og på dem, der ser staten som en beskytter, og dem, der ser den som en undertrykker (23). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EU og medlemsstaterne bør være klar over de risici, en længerevarende krise vil medføre. Den vigtigste udfordring, som EU-institutionerne og medlemsstaternes regeringer står over for, er at styrke demokratiet, retsstaten og de grundlæggende rettigheder under pandemien på trods af tvivl og kritik. Formålet med en demokratisk strategi er ikke at legitimere den politiske elite og regeringseliten, men at sikre, at foranstaltningerne forbliver effektive og samtidig fremme den demokratiske pluralisme, et ordentligt system med kontrol og tilsyn og en rationel, konstruktiv kritik fra civilsamfundet. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | I den henseende bør EU-institutionerne og medlemsstaternes regeringer anvende de eksisterende institutioner med ansvar for den sociale og civile dialog for fuldt ud — og på en gennemsigtig måde — at inddrage civilsamfundsorganisationerne, arbejdsmarkedets parter og interessenterne i af skabe et pluralistisk, demokratisk rum, hvor forskellige synspunkter og kritik hilses velkommen. EØSU understreger, at selv om NextGenerationEU-instrumentet og de nationale genopretnings- og resiliensplaner udspringer af de bedste intentioner, og selv om Kommissionen er åben over for at inddrage civilsamfundsorganisationerne, arbejdsmarkedets parter og de berørte parter, bliver de over en bred kam stadig ikke inddraget nok, og processerne er ikke tilrettelagt således, at deres synspunkter kan slå tilstrækkeligt igennem. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Som EØSU anbefalede i sin udtalelse om handlingsplanen for europæisk demokrati, bør fremme af europæisk demokrati — ud over de områder, der allerede er omfattet — også omfatte fremme af demokratisk deltagelse på EU-niveau og på nationalt, regionalt og lokalt niveau, inddragelse af civilsamfundet samt demokrati i alle dets former og aspekter, herunder demokrati på arbejdsmarkedet. EØSU mener desuden, at der bør lægges større vægt på den civile dialog, som i ethvert demokrati er en afgørende forudsætning for bedst mulig beslutningstagning og medansvar i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 11 i EU-traktaten (24). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EØSU mener, at handlingsplanen for europæisk demokrati bør inkludere et storstilet initiativ til fremme af undervisning i demokrati og grundlæggende rettigheder, da dette er en faktor i at værne om de demokratiske værdier og et aktivt medborgerskab. Initiativet bør være inkluderende og rettet mod alle borgere, dog med særligt fokus på de unge. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, indlæg ved Luca Jahier, formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og José Antonio Moreno Díaz, formand for gruppen om grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, 15. april 2020.

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs erklæring, EU's reaktion på udbruddet af covid-19 og behovet for en hidtil uset solidaritet mellem medlemsstaterne, 6. april 2020.

2

(3)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 173.

3

(4)  EØSU's resolution om Inddragelse af det organiserede civilsamfund i de nationale genopretnings- og resiliensplaner — Hvad virker, hvad virker ikke?, 25/02/2021 (EUT C 155 af 30.4.2021, s.1).

4

Inddragelse af det organiserede civilsamfund i de nationale genopretnings- og resiliensplaner — Hvad virker, hvad virker ikke?

(5)  EUT C 374 af 16.9.2021, s. 38.

5

(6)  Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises, juni 2020.

6

The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises

(7)  Europarådet, Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen), Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections, Strasbourg, 19. juni 2020, CDL-AD(2020)014.

7

Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections

(8)  Se f.eks. følgende globale, komparative undersøgelser og databaser: CompCoRe med sammenfatning i Sheila Jasanoff, Stephen Hilgartner »A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020«, Verfassungsblog, 11. maj 2021, og »Power and the COVID-19 Pandemic«, Verfassungsblog Symposium, med sammenfatning i J Grogan,»Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I« og»Part II« med konklusionerne fra Power and the COVID-19 Pandemic
  Verfassungsblog Symposium (2021).

8

Verfassungsblog Symposium,

Power and the COVID-19 Pandemic

Verfassungsblog Symposium

(9)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
  The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).

9

Extraordinary or extralegal responses?

The rule of law and the COVID-19 crisis

(10)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
  The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).

10

Extraordinary or extralegal responses?

The rule of law and the COVID-19 crisis

(11)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses?
  The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, May 2021).

11

Extraordinary or extralegal responses?

The rule of law and the COVID-19 crisis

(12)  J. Grogan og N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (RECONNECT Policy Brief, august 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.

12

Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies

(13)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 173.

13

(14)  EUT C 190 af 5.6.2019, s. 1. Der blev fremsat en modudtalelse til denne EØSU-udtalelse. Modudtalelsen blev forkastet, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer.

14

(15)  EUT C 341 af 24.8.2021, s. 50.

15

(16)  EUT C 341 af 24.8.2021, s. 50.

16

(17)  Det Europæiske Råds konklusioner om covid-19, 25. maj 2021.

17

(18)  Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners, 3. marts 2021.

18

(19)  EUT C 374 af 16.9.2021, s. 38.

19

(20)  International Institute for Democracy and Electoral Assistance (International IDEA), The Global State of Democracy Report 2021.

20

(21)  Se Petra Guasti, The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe. The Rise of Autocracy and Democratic Resilience, Democratic Theory, Volume 7, Issue 2, Winter 2020: s. 47.

21

Democratic Theory

(22)  Se f.eks. José Javier Olivas Osuna og José Rama, COVID-19: A Political Virus? VOX's Populist Discourse in Times of Crisis, Frontiers in Political Science, 18. juni 2021.

22

, Frontiers in Political Science

(23)  Ivan Krastev og Mark Leonard, Europe's Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics, ECFR Policy Brief, september 2021.

23

Europe's Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics

(24)  EUT C 341 af 24.8.2021, s. 56.

24

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/18

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med en forgrønnelse af hav- og flodtransport

(initiativudtalelse)

(2022/C 275/03)

| Ordfører: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Ordfører:

Pierre Jean COULON

| Plenarforsamlingens beslutning | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 32, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 207/1/2 |

Plenarforsamlingens beslutning

25.3.2021

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 32, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

207/1/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU gentager konklusionerne og anbefalingerne i udtalelserne »FuelEU Maritime« (1) og »NAIADES III« (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | På disse områder må »alle interessenter i den maritime sektor og forsyningskæde (...) arbejde tæt sammen for i sidste ende at nå dette mål«. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Der skal endvidere være den nødvendige »interesse i at bygge intermodale terminaler«, som kan bane vej for »udbygningen af transport ad indre vandveje i byerne«, der kan »bidrage til en forbedring af livskvaliteten«. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | EØSU mener, at forgrønnelsen af hav- og flodtransport skal tage hensyn til sundheden og livskvaliteten for mennesker, der bor i nærheden af søveje eller havne. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Som følge heraf skal havnemyndigheder, lokale og regionale myndigheder og transportaktører arbejde sammen om at genoverveje forbindelserne mellem by, havne og transportaktører. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Den grønne omstilling kan først komme på tale, når der er gennemført passende uddannelse af arbejdstagerne. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Disse anbefalinger udgør en integreret del af en fremtidig valorisering af den blå økonomi. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Indledning

| 2.1. | Meddelelsen fra Kommissionen om modernisering af flodsejladsen i Europa, »NAIADES III«, der blev offentliggjort den 24. juni 2021, og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelsen af vedvarende brændstoffer i søtransport kaldet »FuelEU Maritime«, der blev offentliggjort den 14. juli 2021, indleder dekarboniseringen af disse sektorer. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | »NAIADES III« er en handlingsplan, der har til formål at forbedre flodtransporten på 35 punkter med udgangspunkt i en meget enkel konstatering fra transportkommissær Adina Vălean: Flodtransport er »en af de transportformer, som udleder mindst CO2, og de indre vandveje kan spille en central rolle i dekarboniseringen af vores transportsystemer«. Alligevel bruger kun 6 % af EU's godstransport vores floder og kanaler, til trods for at nettet af indre vandveje er 41 000 km langt. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Formålet med meddelelsen er at muliggøre transport af en større mængde varer gennem Europas floder og kanaler og at lette overgangen til nulemissionspramme frem mod 2050. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kommissionen foreslår derfor at revidere direktivet om intermodal transport fra 1992 (3), som er den eneste EU-retsakt, der direkte støtter overgangen fra vejgodstransport til lavemissionstransportformer (indre vandveje, havtransport og jernbanetransport), men hvis virkning er blevet påvirket af en utilfredsstillende gennemførelse i medlemsstaterne. En væsentlig årsag til denne manglende gennemførelse er, at mobilitetspakken fra 2018 indeholdt en reel konflikt mellem på den ene side målet om at opnå fair konkurrence mellem virksomheder og vejtransportansatte på det indre marked (ved at begrænse cabotagekørsel fra og til intermodale terminaler) og på den anden side overgangen fra modal til intermodal transport ved at sænke omkostningerne for denne. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Forslaget til forordning om skibsfart er en del af den politiske og lovgivningsmæssige »Fit for 55«-pakke, der har til formål at reducere drivhusgasemissionerne med 55 % inden 2030. Det er primært rettet mod emissionsreduktionsmål og pålægger transportvirksomhederne at indberette, hvilken type skibe og brændstof de anvender. Det er derfor forholdsvis uforpligtende. Dette skyldes, at havtransport ifølge Kommissionen generelt kun tegner sig for 10 % af de transportrelaterede emissioner i EU. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EØSU kan kun tilslutte sig Kommissionens politik for forgrønnelse af havtransporten og transporten ad indre vandveje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dette gør udvalget i udtalelserne »FuelEU Maritime« (4) og »NAIADES III« (5), som for nyligt er blevet vedtaget. EØSU ønsker samtidig at benytte lejligheden til at gøre nogle overvejelser om de samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med forgrønnelsen af hav- og flodtransporten og henlede civilsamfundets opmærksomhed på, at en forgrønnelse af hav- og flodtransporten også forudsætter, at det maritime rum omlægges, således at transporten kan tilpasse sig til klimaforandringerne som led i »den blå økonomi« (6). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Denne initiativudtalelse består af to dele om forskellige emner. Første emne vedrører hovedsagelig karakteren af flodtransport og -havne, andet emne drejer sig om de sociale spørgsmål vedrørende de ansatte inden for hav- og flodtransport. EØSU understreger, at havtransport udgør et sektormarked, der omfatter lokaltransport med færger, der besejler byer og øgrupper ad floder og korte havruter, og langdistancetransport med færger, massegodsskibe, containerskibe og krydstogter.
  Denne udtalelse behandler ikke alle disse sektorer, men omhandler den samfundsmæssige dimension af den lokale og regionale transport. |
| --- | --- |

3.1.

Denne udtalelse behandler ikke alle disse sektorer, men omhandler den samfundsmæssige dimension af den lokale og regionale transport.

| 3.2. | Forgrønnelsen af flod- og havtransport kræver en integreret tilgang, da den fremtidige transportinfrastruktur også skal tage hensyn til lokalsamfundenes beboeres og arbejdstageres sundhed. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | I denne initiativudtalelse om de samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med forgrønnelsen af havtransport og transport ad indre vandveje forekommer det vigtigt for EØSU, at Kommissionen råder over grundige undersøgelser af de sundhedsmæssige virkninger af aktiviteter i flod- og søhavne. Disse undersøgelser bør fokusere på analysen af store miljøforvaltningssystemer og indeholde anbefalinger til en drift af sø- og flodhavne, der tager hensyn til sundhedsspørgsmål. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cabotagesejlads spiller en central rolle for den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, navnlig for øområder. Den favoriserer en kulstoffattig politik, mindsker miljøpåvirkningen og fremmer princippet om multimodalitet. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Forbedring af luftkvaliteten i havne og konsekvenserne heraf for beboernes sundhed er et følsomt emne. En videreudvikling af strømforsyningssystemer i flod- og søhavne, som Rotterdams havn har gjort det, således at skibe af enhver størrelse kan slukke deres motorer, når de ligger ved kaj, forekommer relevant for EØSU, da dette vil bidrage til at beskytte beboernes og arbejdstagernes sundhed. Dette gælder også for krydstogtskibe, der ofte ligger ved kaj i centrale havneområder. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Støjforurening forårsaget af maritime havneaktiviteter kan ikke ignoreres, da det handler om indbyggernes livskvalitet på den ene side og arbejdstagernes sundhed på den anden. Det samme gælder for folk, der bor langs de indre vandveje. En forbedring af transporten ad indre vandveje går hånd i hånd med den socioøkonomiske udvikling i baglandet. Denne udvikling må imidlertid ikke ske på bekostning af indbyggernes livskvalitet, selv om transport ad indre vandveje medfører færre gener end vejtransport. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Man kan ikke tale om forgrønnelsen af transport ad indre vandveje og havtransport uden at komme ind på spørgsmålene om uddannelse af medarbejdere, beskæftigelsesudsigter og forskelsbehandling af mænd og kvinder i disse sektorer og uden at inddrage de samfundsmæssige udfordringer i forbindelse med de gennemgribende ændringer, som digitaliseringen og automatiseringen af arbejdet medfører. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | En fornyelse af flåden er afgørende for at gøre transport ad indre vandveje mindre afhængig af fossile brændstoffer. Størstedelen af denne sektor består imidlertid af mindre bådførere og SMV'er, der i øjeblikket har økonomiske vanskeligheder (omsætningstab på ca. 2,7 mia. EUR og nedgang på mindst 70 % i passagertransporten). Den samfundsmæssige accept af den nødvendige fornyelse af flåden forudsætter derfor, at bådførerne giver deres tilslutning, hvilket kun kan sikres, hvis deres tillid opnås gennem investeringer og langsigtet økonomisk støtte. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Overgangen til en nulemissionstransport ad indre vandveje kræver derfor ikke blot økonomisk støtte til de eksisterende bådførere, men også en øget indsats for at uddanne nuværende og kommende sømænd. Succesen med at gøre flod- og havtransport grønnere afhænger også af sektorens evne til at styre omstillingen af arbejde og færdigheder. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Særlige bemærkninger

Havne

| 4.1. | På havtransportområdet fører politikken for grønnere havtransport til en nytænkning af forbindelserne mellem byen og havnene. Udviklingsprojekter baseret på en fuldstændig oliebaseret økonomi og den verdensomspændende »supercontainerisering« i anden halvdel af det 20. århundrede har ført til, at havnene flyttes væk fra byerne, som er blevet for små, og at der er opstået industrihavnezoner i yderområderne. Men store havne- eller byprojekter kræver en næsten enstemmig opbakning, hvilket indebærer, at man betragter en ofte meget kompleks vifte af argumenter, der forbinder offentlighedens interesse med særlige tilkendegivelser. Disse befolknings- og samfundsmæssige krav er helt nye i det århundreder gamle forhold, der kendetegner en by og dens havn. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Havnemyndigheden og kommunerne kan være helt på linje eller i total modstrid med hinanden med samfundsmæssige og miljømæssige aspekter, som det i dag ikke er til at komme udenom (7). I havnebyer, hvor skibe ligger side om side med lokale beboere, industrier, virksomheder og turistaktiviteter, er miljøkvalitet og genekilder blevet faktorer, der har betydning for mobiliseringen af indbyggerne. F.eks. kører skibenes motorer både dag og nat, hvilket medfører, at luftforurening er en daglig plage for beboerne i mange havneområdet i EU. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Et stort antal fragt- og passagerskibe og færger udleder gas og små partikler i luften. Støjen fra motorerne er også en uudholdelig gene, fordi det er en permanent støj, som forstærkes om natten. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Problemet skyldes, at kun nogle af kajpladserne er udstyret med landbaseret strømforsyning. Som følge heraf er nogle skibe tvunget til at benytte deres egne generatorer. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Forbedring af luftkvaliteten i havne og konsekvenserne heraf for beboernes sundhed er et følsomt emne. Samfundets efterspørgsel efter forebyggende og korrigerende foranstaltninger for luftkvaliteten i nærheden af havne udtales med stigende styrke, navnlig på de sociale medier. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Det samme gælder for støjforurening forårsaget af havneaktiviteter. EØSU mener, at en forgrønnelse af havtransport og transport ad indre vandveje forudsætter et overblik over og en diagnose af havnenes miljøvirkninger, navnlig i områderne i grænsefladen mellem byer og havne. Dette bør være et første skridt forud for vedtagelsen af enhver foranstaltning og vil muliggøre intelligent miljøforvaltning af grænsefladen mellem by og havn, som udviklingen af flodhavne kan bidrage til. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | En forgrønnelse af havtransport og transport ad indre vandveje kan ikke besluttes uden en forudgående evaluering af virkningerne af spredningen af gasemissioner, selv med lave CO2-emissioner, af skibene, af havneområdets topografiske profil, af fordelingen af befolkningen i områder, der påvirkes af havneaktiviteten, af tilstedeværelsen af vejrstationer, fordi vejret påvirker spredningen eller stagnationen af gasser i luften, og af sensorer, der måler forurening og støjniveauer. |
| --- | --- |

4.7.

Ansatte i søfartssektoren

| 4.8. | Forgrønnelsen kan heller ikke se bort fra en anden stor samfundsmæssig udfordring: beskæftigelse og uddannelse inden for de nye erhverv for »søens folk«. På trods af manglen på tilgængelige, nøjagtige og sammenlignelige data om »søens folk« er det almindeligt anerkendt, at den maritime sektor lider under mangel på færdigheder, og at det er vanskeligt at besætte stillinger og fastholde »søens folk«. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Den manglende tiltrækningskraft, der til en vis grad hersker i denne erhvervssektor, skyldes bl.a., at søfart ikke længere betragtes som en måde at se verden på, fordi det er blevet billigere og lettere at rejse. Ifølge en uafhængig undersøgelse, der er udarbejdet for Kommissionen, opfattes sektoren også som svært forenelig med et såkaldt normalt socialt liv og familieliv, samtidig med at den tilbyder dårlige arbejdsvilkår og dårlige udsigter til faglig udvikling, til trods for konventionen om søfarendes arbejdsforhold 2006 (kaldet »MLC 2006«), der fastsætter minimumsstandarder for arbejds- og levevilkår for »søens folk« i verdens handelsflåde (8). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | En rapport fra Det Europæiske Fællesskabs Rederisammenslutning tyder imidlertid på, at søfart i visse samfundslag opfattes som prestigefyldt og respektabelt, navnlig takket være offentlige oplysningskampagner om sektoren, stipendier osv. |
| --- | --- |

4.10.

Kvinders repræsentation på transportområdet

| 4.11. | Kvinder er fortsat relativt underrepræsenteret inden for havtransport, og der er ikke mange tegn på, at dette vil blive bedre med tiden. Med undtagelse af nogle nordiske lande og Nederlandene udfylder kvinderne i denne sektor job, der har lavere status og er mindre vellønnede end mændenes. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EØSU er part i den europæiske jury for integration og valorisering af kvinder i transportfagene som helhed, herunder indenfor hav- og flodtransport. Det fremgår af en onlineundersøgelse foretaget af Det Europæiske Transportarbejderforbund fra 7. oktober til 29. november 2019, at kvinder kun udgør 22 % af lønmodtagerne inden for transport, alle sektorer taget under ét (9). Denne undersøgelse peger på, at der i sektoren fortsat består et stort antal barrierer, der skyldes kønsbestemte uligheder og stereotyper. Havtransport har altid været en mandesektor, og EØSU mener, at dette bør ændres, for at man kan tackle den udfordring, der ligger i kvindens plads i denne sektor. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Forgrønnelsen af havtransporten kunne være anledningen til dette. EØSU mener således, at den teknologiske udvikling, der kommer som led i denne forgrønnelse, kan ventes at føre til en beskæftigelsesdynamik inden for havtransport og en ændring i opfattelsen af denne sektor, i takt med at traditionelle job til søs udvikler sig til job med høj merværdi på land, hvilket kan føre til, at der i højere grad kan ansættes kvinder. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Søfolk med de rette kvalifikationer er afgørende for at sikre en søfart, der både er sikker, og som respekterer miljøet. Denne dynamiske sektors levedygtighed afhænger af, at den fortsat kan tiltrække tilstrækkeligt med nye medarbejdere af kvalitet og fastholde de erfarne medarbejdere, herunder kvinder og andre underrepræsenterede grupper. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EØSU mener, at alle berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, bør inddrages, for at man kan finde effektive og varige løsninger i forbindelse med forgrønnelsen af havtransporten (10). |
| --- | --- |

4.15.

Søfolk

| 4.16. | Imidlertid kan automatiseringen af skibe mindske antallet af besætningsmedlemmer og skibspersonel, hvilket vil resultere i et fald i efterspørgslen efter »søens folk« og samtidig øge arbejdsbyrden og ansvaret for dem, der allerede er i tjeneste. Det er usandsynligt, at udsigten til arbejdsløshed eller omskoling vil nyde samfundsmæssig accept. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Derudover kan digitalisering og automatisering forbedre arbejdsvilkårene for højt kvalificeret personale med computer- og elektrotekniske færdigheder. Dette vil også mindske den administrative byrde, som ofte nævnes som en stor belastning for personalet, og gøre det muligt at udvikle næsten autonome operativsystemer, hvilket ikke er uvæsentligt for arbejdstiden og tiltrækningskraften ved søfart. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Den digitalisering og automatisering, som forgrønnelsen af havtransport vil indbefatte, vil medføre en gennemgribende ændring af sektoren. Dette vil ikke ske på kort sigt, ikke mindst fordi rederne endnu ikke er helt klar til det. Til gengæld vil disse nye teknologier blive tilpasset de eksisterende fartøjer. Omkostningerne ved fornyelse af flåden spiller også en rolle i denne modvilje. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Vi kan heller ikke se bort fra risikoen for, at ændrede kvalifikationsbehov kan skade beskæftigelsen, ved at nogle sømænd lades i stikken, eller ved at man ikke uddanner morgendagens søfolk på passende vis. Dette udgør en stor udfordring for søfartsskolerne, som kun kan løses af dem, der arbejder tæt sammen med søfartsindustrien for at tilpasse sig dennes behov. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Desuden er efter- og videreuddannelse af søfolk afgørende for at bevare deres færdigheder og lette overgangen fra søbaserede job til landbaserede job, der sandsynligvis vil blive et resultat af forgrønnelsen af havtransporten. Dette er afgørende for en positiv indvirkning på samfundet som helhed. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Mere kvalificeret personale betyder øgede arbejdskraftomkostninger, risiko for social dumping til skade for det mindst kvalificerede personale og risiko for illoyal konkurrence på arbejdsmarkedet, hvilket indebærer, at det er nødvendigt at beskytte europæiske søfolks beskæftigelse. Der henvises til undersøgelsen »Seafarers and digital disruption« fra 2018 (11). Det ser imidlertid ud til, at deres antal er faldende, og at deres alder er stigende, hvilket rejser spørgsmålet om, hvorvidt de er konkurrencedygtige med ikkeeuropæiske søfolk. Det er en anden problematik, som dog alligevel skal nævnes i denne initiativudtalelse. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Arbejdsmarkedets parter spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at arbejdsstandarderne overholdes eller endog styrkes inden for havtransport. Kollektive forhandlinger kan imidlertid blive vanskeliggjort af forskellene i den arbejdsret, der gælder om bord, og kompliceres af anvendelsen af arbejdsretten i grænseområder på grund af manglende kommunikation, samarbejde og koordinering mellem de forskellige myndigheder, der er ansvarlige for at overvåge arbejdsvilkårene. |
| --- | --- |

4.22.

Flodtransport

| 4.23. | Visse af disse overvejelser vedrørende ansatte inden for havtransport kan i nogle tilfælde overføres til transport ad indre vandveje, bortset fra at arbejdsmarkedet inden for transport ad indre vandveje hovedsagelig består af aldrende uafhængige operatører på grund af en kombination af sociale, økonomiske og kulturelle faktorer (12). Det kan bemærkes, at aldringen også gælder kategorien af ansatte, fordi unge foretrækker at arbejde i land med regelmæssige arbejdstider og mulighed for at tilbringe deres weekender hjemme. F.eks. er denne faktor meget vigtig i Vesteuropa, hvor omkring 80 % af flodfragtselskaberne er selvstændige ejere/operatører, hvis arbejdstid ikke er regelmæssig. Dette fører til mangel på arbejdskraft på de indre vandveje, både på markederne for flodtransport af passagerer og på fragtmarkedet, og fænomenet kan konstateres for kvalificeret personale på lederniveau og kvalificerede bådførere i segmentet for flydende last. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | EØSU bemærker, at denne mangel også skyldes tekniske faktorer. I takt med at besætningsmedlemmernes arbejde bliver mere og mere teknisk, søger virksomheder, der udfører transport ad indre vandveje, specialiserede profiler, men disse er vanskelige at finde. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | At gøre sektoren mere attraktiv for især den yngre generation kræver, at der vedtages grundlæggende sociokulturelle og samfundsmæssige foranstaltninger, som f.eks. udvikling af kooperativer for bedre at tilpasse de økonomiske imperativer (effektivitet, rentabilitet, stor arbejdsbyrde) til de sociale, kulturelle og samfundsmæssige aspekter (privatliv og socialt liv, familie osv.). |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Endelig bemærker EØSU, at virkningerne af covid-19-krisen, som allerede mærkes, vil kunne observeres i de kommende år, ikke mindst fordi arbejdsmarkedet inden for transport ad indre vandveje vil skulle ændre sig yderligere som følge af forgrønnelsen af sektoren. |
| --- | --- |

4.26.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om »FuelEU Maritime« (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 145).

1

(2)  EØSU's udtalelse om »NAIADES III« (EUT C 194 af 12.5.2022, s. 102).

2

(3)  Rådets direktiv 92/106/EØF af 7. december 1992 om indførelse af fælles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne (EFT L 368 af 17.12.1992, s. 38).

3

(4)  EØSU's udtalelse om »FuelEU Maritime« (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 145).

4

(5)  EØSU's udtalelse om »NAIADES III« (EUT C 194 af 12.5.2022, s. 102).

5

(6)  EØSU's udtalelse om »En ny tilgang til en bæredygtig blå økonomi i Den Europæiske Union«, ordfører: Simo Tiainen (EUT C 517 af 22.12.2021, s. 108) og EØSU's udtalelse om »Innovation i den blå økonomi«, ordfører: Séamus Boland (EUT C 12 af 15.1.2015, s. 93).

6

(7)  B. Daudet og Y. Alix »Gouvernance des territoires ville-port: empreintes locales, concurrences régionales et enjeux globaux« [Forvaltning af by-havneområderne: lokale fodaftryk, regional konkurrence og globale udfordringer], Organisations et Territoires, 2012.

7

Organisations et Territoires

(8)  Coffey, Consultores em Transportes Inovacāo e Sistemas, Oxford Research og World Maritime University, Study on social aspects within the maritime transport sector [Undersøgelse af de sociale aspekter af havtransportsektoren], Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2020.

8

Study on social aspects within the maritime transport sector

(9)  https://www.etf-europe.org/make-transport-fit-for-women-to-work-in-etf-sounds-alarm-over-industrys-growing-gender-divide/

9

(10)  https://www.ecsa.eu/index.php/etf-ecsa-declaration-enhanced-participation-women-european-shipping

10

(11)  https://www.ics-shipping.org/wp-content/uploads/2018/10/ics-study-on-seafarers-and-digital-disruption.pdf

11

(12)  Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen, Rapport thématique sur le marché du travail dans le secteur de la navigation intérieure européenne [Temarapport om arbejdsmarkedet i den europæiske sektor for sejlads på indre vandveje], februar 2021.

12

Rapport thématique sur le marché du travail dans le secteur de la navigation intérieure européenne

---

III Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

567. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg — INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/24

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa

(COM(2021) 407 final — final 2021/230 (NLE))

(2022/C 275/04)

| Ordfører: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Medordfører: | Panagiotis GKOFAS |

Ordfører:

Paul RÜBIG

Medordfører:

Panagiotis GKOFAS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 182 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 3.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 219/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 2.5.2022

Retsgrundlag

Artikel 182 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

3.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

219/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU glæder sig over, at pagten for forskning og innovation i Europa fastsætter fælles vedtagne værdier og principper for FoI og på et overordnet niveau udpeger de områder, hvor medlemsstaterne i fællesskab vil udvikle prioriterede aktioner. Pagten støtter således det nye europæiske forskningsrum (EFR) under hensyntagen til, at forskning og innovation i vid udstrækning hører under de nationale kompetencer. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rådets henstilling er opdelt i et antal hovedområder, som behandles i følgende afsnit:






  1. | Værdier og principper |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

Værdier og principper

| 2. | Prioriterede områder for fælles indsats |
| --- | --- |

2.

Prioriterede områder for fælles indsats

| 3. | Prioritering af investeringer i FoU |
| --- | --- |

3.

Prioritering af investeringer i FoU

| 4. | Koordinering af politikker samt overvågning og rapportering. |
| --- | --- |

4.

Koordinering af politikker samt overvågning og rapportering.

| 1.3. | Europa bør sørge for, at de europæiske FoU-resultater i fremtiden omsættes til værdiskabelse, erhvervsaktiviteter og beskæftigelse. Et meget vigtigt redskab for at kunne omsætte europæiske FoU-resultater til erhvervsaktiviteter, overskud og arbejdspladser i Europa er intellektuelle ejendomsrettigheder. Den store betydning af intellektuelle ejendomsrettigheder og patenter bør føjes til punktet om værdiskabelse, og der bør udvikles en klar strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder for Europa inden for rammerne af pagten for det nye EFR. Denne aktive og passive EU-patentpolitik og patentstrategi bør ledsages af en aktiv og passiv licensstrategi og et gennemsigtigt overvågningssystem for den globale nettobalance mellem patenter og licenser. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU glæder sig over pagtens klare opfordring til at uddybe EFR, dvs. til at gå fra at koordinere nationale politikker til en dybere integration af disse politikker, og dens opfordring til at fremskynde den dobbelte grønne og digitale omstilling. Hidtil er FoI i EU-27 stadig hovedsagelig blevet gennemført i parallelle arbejdssiloer. Disse siloer skal nu forbindes med massive »kommunikationsrør«, hvilket efter EØSU's opfattelse skal være et af pagtens vigtigste mål. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU mener, at EU i lyset af de massive investeringer i forskning, teknologi og innovation i Asien (Kina, Sydkorea osv.) er nødt til at fremskynde sin indsats inden for forskning og innovation betydeligt, navnlig hvad angår den hurtige omsætning af FoU-resultaterne til innovative produkter og tjenesteydelser, eftersom Europa halter bagefter på dette område, som det klart fremgår af COM(2020) 628. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU understreger, at der skal sættes skub i FoU i EU, og at den digitale omstilling skal gennemføres hurtigt. En nyligt offentliggjort rapport fra Kommissionen med titlen 2021 EU Industrial R&D Investment Scoreboard viser, at Kina fra 2020 til 2021 øgede sine FoU-investeringer med 18,1 %, og at USA øgede dem med 9,1 %, mens EU-27 reducerede sine FoU-investeringer med 2,2 %. Disse omstillingsprocesser skal være rimelige og retfærdige, og de må ikke lade nogen civilsamfundsgrupper i stikken, navnlig ikke sårbare borgere, EU-borgere, som bor i fjerntliggende regioner, eller arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Som påpeget i det nye EFR og i pagten har EU virkelig brug for en ny vision, dvs. en ny aftale for EU's EFR. Hvis strategien blot indeholder »mere af det samme« som i den gamle strategi for forskning, teknologi og innovation, vil EU fortsat sakke bagud i forhold til USA og Asien (Kina, Sydkorea osv.) inden for FoI. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Hidtil har kun en begrænset andel af EU's befolkning (kun den »sædvanlige gamle garde inden for FoI«) været involveret i EU's FoI-politikker. Moderne socioøkonomisk forskning fremhæver imidlertid den store betydning, som samspillet mellem videnskab, teknologi og samfund har for succes mht. FoI. For at kunne yde et konkret bidrag til et stærkere EU i verden opfordrer EØSU til, at civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer (navnlig organisationer, som repræsenterer mikrovirksomheder og SMV'er) på EU-plan og nationalt plan inddrages på passende vis i Kommissionens overvågning af de tiltag, der allerede er gennemført i 2022 af det nye EFR-forum, og relaterede initiativer som de nye EU-borgerpaneler i forbindelse med konferencen om Europas fremtid. Den såkaldte videntrekant (videregående uddannelse, grundforskning og anvendt forskning, industriens kommercialisering af ny teknologi), som vi glæder os over også at se i Kommissionens pagt for FoI, er et vigtigt koncept til fremme af FoI. I forbindelse med dette koncept med inddragelse af EU's civilsamfund er det også vigtigt at sikre, at man inddrager arbejdstagerne på fabriksgulvet samt sårbare EU-borgere. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Inden for rammerne af den nye pagt for FoI skal Europa forberede sig på en mere iværksætterpræget kultur, hvor der tilskyndes til risikovillige, innovative virksomheder — mikrovirksomheder og SMV'er såvel som opstartsvirksomheder. Det velkendte ordsprog »den som intet vover, intet vinder« kan i forbindelse med innovation omsættes til »den som intet vover, skaber ingen nye erhvervsaktiviteter og ingen nye arbejdspladser«. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kommissionen har offentliggjort mange dokumenter og programmer om FoI. EØSU ville derfor sætte pris på en præcisering fra Kommissionens side af de indbyrdes forbindelser mellem alle dens dokumenter om FoI, herunder pagten for FoI, det nye EFR, de europæiske missioner, EU's genopretnings- og resiliensplan og Horisont Europa generelt. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Sidst, men ikke mindst, vil EØSU gerne påpege, at EU's FoI-pagt og dens nye EFR bør udformes og gennemføres i overensstemmelse med FN's 17 verdensmål for bæredygtig udvikling, som sigter mod at opnå et anstændigt liv for alle på en sund planet inden 2030. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | Kommissionens centrale dokument, som pagten er baseret på, og som pagten henviser til, er COM(2020) 628 — Et nyt EFR for forskning og innovation. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | I marts 2021 offentliggjorde EØSU en udtalelse (1) om Et nyt EFR for forskning og innovation (2). Mange af konklusionerne, anbefalingerne og de generelle bemærkninger i den EØSU-udtalelse gælder også for pagten, og nogle af dem er gengivet i dette dokument. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | At samle disse elementer vedrørende FoI i en enkelt retsakt vil bekræfte medlemsstaternes politiske tilsagn om at mobilisere deres FoI-politikker for at tackle Europas aktuelle udfordringer, som er:






  a. | den dobbelte omstilling (digital omstilling og grøn pagt) |
| --- | --- | --- |

2.3.

a.

den dobbelte omstilling (digital omstilling og grøn pagt)

| b. | genopretningen efter pandemien |
| --- | --- |

b.

genopretningen efter pandemien

| c. | den skærpede globale konkurrence inden for forskning, teknologi og innovation, især fra Asien (Kina, Sydkorea osv.). |
| --- | --- |

c.

den skærpede globale konkurrence inden for forskning, teknologi og innovation, især fra Asien (Kina, Sydkorea osv.).

Alle disse udfordringer skal tackles på en rimelig og retfærdig måde, hvor ingen lades i stikken, navnlig ikke sårbare EU-borgere.

| 2.4. | Globale ranglister og undersøgelser vedrørende forskning, teknologi og innovation viser, at EU-27 i det globale kapløb halter bagefter USA og Asien, navnlig Kina og Sydkorea, med hensyn til forskning, teknologi og innovation, især hvad angår centrale støtteteknologier (f.eks. kunstig intelligens, maskinlæring, robotteknologi, digitale forretningsmodeller osv.). Udfordring a) og b) omtales i Kommissionens meddelelse COM(2021) 407. Udfordring c), »den globale konkurrence inden for forskning, teknologi og innovation, især fra Asien (Kina, Sydkorea osv.)«, er bevidst blevet tilføjet af EØSU, fordi udvalget mener, at EU vil miste millioner af kvalificerede arbejdspladser til Asien og dermed miste velstand og livskvalitet for europæerne, hvis ikke EU løser denne udfordring. Forskning, teknologi og innovation er den største drivkraft for fremtidige kvalitetsjob. Hvis Asien overtager den teknologiske førerposition inden for mange sektorer, vil kvalitetsjobbene også flytte til Asien. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Også Det Europæiske Forskningsråd har allerede afgivet udtalelse om pagten og det nye EFR. Det Europæiske Forskningsråd understreger også meget klart, at EU sakker bagud i forhold til Asien, især Kina, med hensyn til forskning, teknologi og innovation, idet det anfører, at pagten for FoI kan være EU's sidste chance for endelig at opfylde det oprindelige EFR's mål om at cementere Europas position som førende inden for forskning og innovation (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kina har ikke blot overhalet EU med hensyn til resultater og patenter afledt af FoU, men har i omkring fem år også meget aggressivt indtaget den globale førerposition i fastsættelsen af teknologiske industristandarder. I mange årtier havde USA og Europa monopoliseret fastsættelsen af industristandarder. Fastsættelse af teknologiindustriens standarder spiller en meget vigtig rolle inden for global forskning, teknologi og innovation, idet den nation, der fastsætter disse standarder, har en konkurrencemæssig fordel. EØSU anbefaler derfor kraftigt, at Kommissionen fastlægger klare foranstaltninger i pagten for at fastholde Europas stærke position med hensyn til fastsættelse af globale standarder for teknologiindustrien. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EØSU mener, at EU i lyset af de massive investeringer i forskning, teknologi og innovation i Asien (Kina, Sydkorea osv.) er nødt til at fremskynde sin indsats inden for forskning og innovation betydeligt, navnlig hvad angår hurtig omsætning af FoU-resultaterne til innovative produkter og tjenesteydelser. En nyligt offentliggjort rapport fra Kommissionen med titlen 2021 EU Industrial R&D Investment Scoreboard viser, at Kina fra 2020 til 2021 øgede sine FoU-investeringer med 18,1 %, og at USA øgede dem med 9,1 %, mens EU-27 reducerede sine FoU-investeringer med 2,2 %. EU's foranstaltninger til fremskyndelse af FoI skal især rettes mod multinationale virksomheder med hovedsæde i EU samt mikrovirksomheder og SMV'er, da disse også er truet af konkurrencen fra Asien, og fordi størstedelen af væksten i beskæftigelsen i Europa stammer fra mikrovirksomheder, SMV'er og nystartede virksomheder og ikke fra store virksomheder. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EØSU glæder sig over pagtens klare opfordring til en uddybelse af EFR, dvs. at gå fra koordinering af nationale politikker til en dybere integration af disse politikker, samt opfordringen til at fremskynde den grønne og digitale omstilling. Indtil nu er FoI i EU-27 stadig hovedsagelig blevet gennemført i parallelle arbejdssiloer. Disse siloer skal nu forbindes med massive »kommunikationsrør«, hvilket efter EØSU's mening skal være et af pagtens vigtigste mål. Kommunikation og samarbejde er vigtige drivkræfter for FoI. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Som påpeget i det nye EFR og i pagten har EU virkelig brug for en ny vision, dvs. en ny aftale for EU's EFR. Hvis strategien blot indeholder »mere af det samme« som i den gamle strategi for forskning, teknologi og innovation, vil EU fortsat sakke bagud i forhold til USA og Asien (Kina, Sydkorea osv.) inden for FoI. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mange undersøgelser konkluderer, at videnoverførsel inden for FoI primært foregår via fagfolk, dvs. via jobrotation mellem FoI-organisationer og mellem EU's medlemsstater i stort omfang. EØSU anbefaler en massiv forøgelse af videnoverførsel via fagfolk, dvs. via jobrotation og mobilitetsprogrammer for forskere inden for EU-27 i stor skala. Videnoverførsel inden for FoI fungerer ikke ved hjælp af lange dokumenter: Man kan ikke overføre en forskers viden fra fem års FoU-arbejde ved hjælp af en 500 siders FoU-rapport. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pagten henviser til EFR's køreplaner for teknologi. Så vidt det er EØSU bekendt, foreligger der en køreplan for EFR for 2015-2020, men EØSU er ikke bekendt med nogen EFR-teknologikøreplan, der rækker ud over 2020. Teknologistrategier skal planlægges på lang sigt, da en ny teknologi ikke opstår fra den ene dag til den anden. Teknologikøreplaner kræver en gennemløbstid på mindst 10 år. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at udarbejde mellemlangsigtede (2020-2030) og langsigtede (2020-2050) teknologikøreplaner efter offentliggørelsen af det nye EFR. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EØSU glæder sig over henvisningen til den store betydning af den såkaldte »videntrekant« (videregående uddannelse, grundlæggende og anvendt forskning, industriens kommercialisering af ny teknologi) (4). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EØSU mener, at selv om forskning og (videregående) uddannelse ganske vist er vigtige drivkræfter for skabelse af viden, er de ikke den vigtigste drivkraft for innovation. Innovation betyder pr. definition omsætning af FoU-resultater til innovative produkter og virksomheder. Det er ikke universiteternes eller forskningsinstitutternes opgave at udvikle innovative produkter og virksomheder. I dette afsnit mangler en henvisning til virksomheder, navnlig nystartede virksomheder og iværksættere, og deres vigtige rolle i innovationsprocessen skal tilføjes her. Det Europæiske Innovationsråd, Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis videns- og innovationsfællesskaber (EIT's VIF'er) og andre innovationsordninger spiller en vigtig rolle i denne forbindelse. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Ifølge professor Igor Ansoffs berømte model fører kun en lille andel af FoU-projekter (mindre end ca. 25 %) i sidste ende til vellykkede tekniske produkter på markedet. Et vigtigt fokus i EU's FoI-pagt og -strategi skal derfor være effektiviteten af FoI. Hvis man med intelligente midler til at sikre effektiviteten af FoI kunne øge succesraten for FoI fra 25 % til f.eks. 28 %, ville det være en enorm succes for Europa. En mere effektiv FoI, samtidig med at EU's store ekspertise på forskningsområdet opretholdes, vil også i væsentlig grad kunne sætte skub i Europas FoI, hvilket der er et akut behov for. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Med hensyn til »Værdier og principper« er EØSU enig i, at værdierne i dette kapitel er vigtige, men for at forhindre, at EU sakker bagud i forhold til USA og Asien i det globale FoI-kapløb, er der behov for yderligere principper. Det nye EFR fastsætter, at EU skal fremskynde omdannelsen af FoU-resultater til innovative produkter og tjenesteydelser til de globale markeder. Denne stærkt tiltrængte fremskyndelse kræver, blandt andre værdier og kompetencer, iværksættervirksomhed. Mange globale undersøgelser tyder på, at EU halter væsentligt bagefter i forhold til USA og Asien med hensyn til iværksætteri (f.eks. med hensyn til innovative digitale forretningsmodeller). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Med hensyn til »Værdiskabelse« er EØSU helt enig i, at det er meget vigtigt at omsætte »viden« (dvs. FoU-resultater) til innovative, bæredygtige produkter og tjenesteydelser. Pagten henviser til grundforskningens vigtige rolle med hensyn til at skabe banebrydende opdagelser og viden. »Værdiskabelse for Europa« kræver imidlertid mere end at skabe banebrydende opdagelser: Der er desværre mange eksempler, hvor europæiske forskere har gjort banebrydende opdagelser, men hvor iværksættere og innovative virksomheder fra USA og Asien har skabt forretningsmuligheder og overskud på baggrund af Europas FoU-resultater, og hvor arbejdspladserne dermed er blevet flyttet fra Europa til USA og Asien. Europa må ikke lade dette ske igen. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Europa skal i fremtiden skabe værdier, erhvervsaktiviteter og kvalitetsjob på baggrund af sine egne FoU-resultater. Et meget vigtigt redskab for at kunne omsætte europæiske FoU-resultater til erhvervsaktiviteter, overskud og arbejdspladser i Europa er patenter. Den store betydning af intellektuelle ejendomsrettigheder bør føjes til punktet om værdiskabelse, og der bør udvikles en klar strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder for Europa inden for rammerne af pagten for det nye EFR. Denne aktive og passive EU-patentpolitik og patentstrategi bør ledsages af en aktiv og passiv licensstrategi og et gennemsigtigt overvågningssystem for den globale nettobalance mellem patenter og licenser. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | I punkt 2 i forslaget til Rådets henstilling (5) opstilles de prioriterede områder for EU's FoI. Følgende prioriterede områder for FoI-emner er også anført i COM(2020) 628:






  — | kunstig intelligens |
| --- | --- | --- |

2.18.

—

kunstig intelligens

| — | mikroelektronik |
| --- | --- |

—

mikroelektronik

| — | kvantedatabehandling |
| --- | --- |

—

kvantedatabehandling

| — | 5G |
| --- | --- |

—

5G

| — | vedvarende energi |
| --- | --- |

—

vedvarende energi

| — | brintteknologier |
| --- | --- |

—

brintteknologier

| — | nulemission og intelligent mobilitet. |
| --- | --- |

—

nulemission og intelligent mobilitet.

| 2.19. | EØSU gentager, at selv om udvalget er enigt i, at disse syv prioriterede områder (6) er meget vigtige, bør følgende centrale teknologier og sektorer tilføjes:






  — | rumteknologier |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

rumteknologier

| — | rent vand og sanitet |
| --- | --- |

—

rent vand og sanitet

| — | nye højteknologiske materialer med stort fremtidigt potentiale for EU, f.eks. grafen |
| --- | --- |

—

nye højteknologiske materialer med stort fremtidigt potentiale for EU, f.eks. grafen

| — | teknologier til fremstilling af varer og fødevarer |
| --- | --- |

—

teknologier til fremstilling af varer og fødevarer

| — | sektorerne for klinisk forskning, lægemidler og bioteknologi |
| --- | --- |

—

sektorerne for klinisk forskning, lægemidler og bioteknologi

| — | digitale forretningsmodeller generelt |
| --- | --- |

—

digitale forretningsmodeller generelt

| — | teknologier (hardware og software) til nødberedskab (strømafbrydelser, afbrydelse af digitale kommunikationskanaler, f.eks. som følge af cyberkriminalitet osv.). |
| --- | --- |

—

teknologier (hardware og software) til nødberedskab (strømafbrydelser, afbrydelse af digitale kommunikationskanaler, f.eks. som følge af cyberkriminalitet osv.).

| 2.20. | I EU-27 sker der desværre en betydelig hjerneflugt blandt fremragende forskere til USA og i stigende grad også til Asien. Denne hjerneflugt skal stoppes og vendes til hjernetilgang. Blandt andet følgende principper er vigtige for fremragende, globalt førende og hurtige resultater inden for forskning, teknologi og innovation:






  — | Anerkendelse og rimelig aflønning af fremragende forskere i EU-27, navnlig fremragende kvindelige forskere (i lyset af den dårlige kønsbalance inden for forskning, teknologi og innovation i EU-27). |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

Anerkendelse og rimelig aflønning af fremragende forskere i EU-27, navnlig fremragende kvindelige forskere (i lyset af den dårlige kønsbalance inden for forskning, teknologi og innovation i EU-27).

| — | Effektiv kommunikation og samarbejde (tre vigtige elementer inden for innovation) |
| --- | --- |

—

Effektiv kommunikation og samarbejde (tre vigtige elementer inden for innovation)

| — | Øget finansiering fra EU og medlemsstaterne til forskningscentre og universiteter baseret på konkurrencebaserede udbudsprocedurer, så det sikres, at de »bedste af de bedste« forskere får pengene (ikke finansiering med »spredehagl« til alle forskningscentre). |
| --- | --- |

—

Øget finansiering fra EU og medlemsstaterne til forskningscentre og universiteter baseret på konkurrencebaserede udbudsprocedurer, så det sikres, at de »bedste af de bedste« forskere får pengene (ikke finansiering med »spredehagl« til alle forskningscentre).

| 2.21. | Et vigtigt mål for EU's nye EFR er værdiskabelse. EØSU mener derfor, at afsnittet om »Videnudnyttelse« er meget vigtigt. I dette afsnit fremhæves betydningen af samarbejde og indbyrdes forbindelser mellem alle FoI-aktører. Dette er vigtigt, men ikke nok til at sikre »videnudnyttelse«. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Følgende spørgsmål er i lige så høj grad vigtige for værdiskabelsen for Europa:






  — | En forpligtelse til hurtigt at omsætte FoU-resultater til innovative produkter, tjenesteydelser og i sidste ende til værdier, erhvervsaktiviteter og arbejdspladser. Dette kræver bl.a. en langt mere iværksætterpræget kultur i Europa samt en positiv holdning til at tage risici: En hurtig lancering af innovative produkter indebærer også altid risici.
  Det velkendte ordsprog »den som intet vover, intet vinder« kan i forbindelse med innovation omsættes til »den som intet vover, skaber ingen erhvervsaktiviteter og ingen nye arbejdspladser«. |
| --- | --- | --- |

2.22.

—

En forpligtelse til hurtigt at omsætte FoU-resultater til innovative produkter, tjenesteydelser og i sidste ende til værdier, erhvervsaktiviteter og arbejdspladser. Dette kræver bl.a. en langt mere iværksætterpræget kultur i Europa samt en positiv holdning til at tage risici: En hurtig lancering af innovative produkter indebærer også altid risici.

Det velkendte ordsprog »den som intet vover, intet vinder« kan i forbindelse med innovation omsættes til »den som intet vover, skaber ingen erhvervsaktiviteter og ingen nye arbejdspladser«.

| — | En klar teknologikøreplan, navnlig hvad angår centrale støtteteknologier og fremtidige og nye teknologier |
| --- | --- |

—

En klar teknologikøreplan, navnlig hvad angår centrale støtteteknologier og fremtidige og nye teknologier

| — | En klar strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder for det nye EFR. |
| --- | --- |

—

En klar strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder for det nye EFR.

| 2.23. | Med hensyn til afsnittet »Udbygning af et velfungerende indre marked for viden« er viden uden tvivl meget vigtig, da det 21. århundrede er videnårhundredet. Det er imidlertid også meget vigtigt at sætte nyt skub i al hardwareproduktion i Europa. For 20 år siden mente EU, at produktionen af varer kunne flyttes til Asien, samtidig med at man kunne bevare den produktionsrelaterede FoU i Europa. Det har vist sig at være en fejl. FoU følger altid produktionen — før eller senere. For at få i det mindste en del af produktionen og de dermed forbundne arbejdspladser tilbage fra Asien til Europa skal EU derfor gøre en stor indsats. Dette ville også i høj grad bidrage til at løse arbejdsløshedsproblemet, som er et særligt stort problem i visse lande i Sydeuropa. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Europa har gjort en yderligere erfaring af covid-19-pandemien: Produktionen af næsten alle basale lægemidler og vacciner er flyttet fra Europa til Asien i de sidste 20 til 30 år. Europa har mistet sin suverænitet med hensyn til mange vigtige produkter og lægemidler. Mikrochips er et andet eksempel på et område, hvor den europæiske industri, især bilindustrien, er hårdt ramt i øjeblikket. Andre eksempler på områder, hvor Europa desværre er næsten fuldstændig afhængig af Asien, er batterier til elektriske køretøjer og brintteknologier. (Mens europæiske bilproducenter stadig eksperimenterer med prototyper af brintdrevne biler, masseproducerer Toyota, Honda og Hyundai dem allerede og sælger dem regelmæssigt). Asien er også langt foran, når det gælder optiske teknologier, 5G-kommunikationsteknologier, kunstig intelligens, maskinlæring, robotteknologi og mange andre centrale støtteteknologier og fremtidige teknologier. I pagten for FoI skal Europa gøre generobring af suveræniteten inden for centrale teknologier til en klar prioritet. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Europa står på den ene side over for udfordringen med stor ungdomsarbejdsløshed, navnlig i visse lande i Sydeuropa, og på den anden side udfordringen med mangel på højtkvalificerede nyuddannede inden for STEM-fagene (videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik), især en alvorlig mangel på ingeniører på alle områder inden for IKT og digitalisering, e-mobilitet og teknologier til vedvarende energi. Man glemmer ofte, at det hovedsagelig er ingeniører, der omdanner forskeres FoU-resultater til tekniske produkter. På grund af de demografiske ændringer (vores aldrende samfund) og det faktum, at de fleste lande i Europa ikke kan tiltrække flere kvindelige studerende til ingeniørstudierne, vil dette problem blive større i den nærmeste fremtid. Foranstaltningerne med henblik på at tiltrække flere kvindelige studerende til ingeniørstudierne skal naturligvis øges markant i EU. Desuden skal pagten for FoI føre til intelligente programmer til tiltrækning af højt kvalificerede ingeniører fra ikke-EU-medlemsstater. Det globale kapløb inden for forskning, teknologi og innovation vil i stigende grad blive en global kamp om talenter, og indtil nu har EU klaret sig dårligt i denne globale kamp om talenter i forhold til f.eks. USA. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Sidst, men ikke mindst, ønsker EØSU at påpege, at EU's pagt om forskning og innovation og det nye europæiske forskningsrum bør udformes og gennemføres i overensstemmelse med FN's 17 verdensmål for bæredygtig udvikling, som sigter mod at opnå et anstændigt liv for alle på en sund planet inden 2030. |
| --- | --- |

2.26.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EØSU's udtalelse om Et nyt EFR for forskning og innovation (EUT C 220 af 9.6.2021, s. 79).

1

Et nyt EFR for forskning og innovation

(2)  COM(2020) 628 final.

2

(3)  Kilde: https://erc.europa.eu/news/pact-research-innovation-foundations-european-research-area-still-valid-and-unavoidable.

3

(4)  Som fremhævet i punkt 2(h) i forslaget til Rådets henstilling (COM(2021) 407). I punkt 2(h) hedder det, at »forskning og innovation og (videregående) uddannelse er vigtige drivkræfter for innovation, videnskabelse, -udbredelse og -anvendelse.«

4

forskning og innovation og (videregående) uddannelse er vigtige drivkræfter for innovation, videnskabelse, -udbredelse og -anvendelse.

(5)  COM(2021) 407.

5

(6)  Som anført i COM(2020) 628.

6

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/30

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om europæiske missioner

(COM(2021) 609 final)

(2022/C 275/05)

| Ordfører: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Medordfører: | Małgorzata Anna BOGUSZ |

Ordfører:

Paul RÜBIG

Medordfører:

Małgorzata Anna BOGUSZ

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 3.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 214/1/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 1.12.2021

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

3.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

214/1/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at de fem missioner, der præsenteres i meddelelsen, skal prioriteres højt af EU, men vurderer, at de fem nedenfor anførte udfordringer og mål også er af væsentlig betydning for Europa. |
| --- | --- |

1.1.

Udvikling og videreførelse af missioner og foranstaltninger med henblik på at:

| 1. | holde trit med USA og Asien i den globale konkurrence inden for forskning, teknologi og innovation |
| --- | --- |

1.

holde trit med USA og Asien i den globale konkurrence inden for forskning, teknologi og innovation

| 2. | håndtere udfordringerne som følge af EU's aldrende samfund |
| --- | --- |

2.

håndtere udfordringerne som følge af EU's aldrende samfund

| 3. | fastlægge strategier for en vellykket integration af det store antal migranter, der kommer ind i EU |
| --- | --- |

3.

fastlægge strategier for en vellykket integration af det store antal migranter, der kommer ind i EU

| 4. | forbedre kriseberedskabet |
| --- | --- |

4.

forbedre kriseberedskabet

| 5. | imødekomme behovene hos patienter med ikkeoverførbare sygdomme, som er påvirket af covid-19-pandemien, navnlig personer, der lider af hjerte-kar-sygdomme. |
| --- | --- |

5.

imødekomme behovene hos patienter med ikkeoverførbare sygdomme, som er påvirket af covid-19-pandemien, navnlig personer, der lider af hjerte-kar-sygdomme.

| 1.2. | Meddelelsen indeholder en liste over og omhandler fem prioriterede EU-missioner:






  1. | Tilpasning til klimaændringerne |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

Tilpasning til klimaændringerne

| 2. | Kræft |
| --- | --- |

2.

Kræft

| 3. | Genopretning af vores oceaner og farvande senest i 2030, herunder sanitet |
| --- | --- |

3.

Genopretning af vores oceaner og farvande senest i 2030, herunder sanitet

| 4. | 100 klimaneutrale og intelligente byer inden 2030, herunder intelligente landsbyer |
| --- | --- |

4.

100 klimaneutrale og intelligente byer inden 2030, herunder intelligente landsbyer

| 5. | En jordpagt for Europa. |
| --- | --- |

5.

En jordpagt for Europa.

| 1.3. | EØSU bakker kraftigt op om idéen om at støtte 150 regioner i hele Europa med henblik på at blive klimabenchmark. Dette vil imidlertid kræve et enormt FoU-budget. Derfor anbefaler EØSU på det kraftigste at øge den andel af EU's regionale budgetter, som er øremærket til FoU, fra de nuværende 5 % til mindst 10 %. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU glæder sig over, at EU fokuserer på bekæmpelse af kræft som et af de vigtigste sundhedsspørgsmål og ønsker at tilskynde EU-institutionerne til at tage lignende skridt med hensyn til hjerte-kar-sygdomme — som er den største dræber i Europa og i hele verden. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | EU's missioner vil levere resultater gennem en ny rolle for forskning og innovation under Horisont Europa-programmet kombineret med en koordineret, altomfattende tilgang og et nyt forhold til borgerne. De vil fuldt ud mobilisere og samarbejde med offentlige og private aktører såsom EU-medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, forskningsinstitutter, virksomheder og offentlige og private investorer med henblik på at skabe en reel og varig virkning. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EØSU ønsker at fremhæve, at den europæiske industris konkurrenceevne er meget vigtig for opfyldelsen af EU's missioner. EØSU bifalder derfor henvisningen til den nye dagsorden for industriel konkurrenceevne. Samtidig understreger EØSU, at det er vigtigt at overveje konsekvenserne for EU-borgerne, og opfordrer Kommissionen til at knytte aktiviteterne tæt sammen med socialpolitikkerne og den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig under hensyntagen til ældre og sårbare EU-borgeres særlige behov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EØSU understreger, at selv om de europæiske missioners hovedfokus er at levere resultater for EU med en ny og større rolle til forskning og innovation, skal den økonomiske dimension (global konkurrence, job af høj kvalitet osv.) samt den sociale dimension også spille en vigtig rolle i disse europæiske missioner. Med hensyn til den sociale dimension understreger EØSU, at der ud over betydningen af sociale rettigheder og beskyttelsen af social sikring og rimelige arbejdsvilkår for alle arbejdstagere skal lægges særlig vægt på de særlige behov hos sårbare grupper i EU (ældre, syge osv.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EØSU glæder sig meget over, at FoI klart ses som det centrale spørgsmål i dokumentet om EU's missioner. Udvalget er overbevist om, at de komplekse udfordringer, som EU står over for, primært kan tackles gennem FoI. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EØSU vedtog en udtalelse om Et nyt EFR for forskning og innovation i marts 2021 (1), en udtalelse om En pagt for forskning og innovation i Europa i februar 2022 (2), og en udtalelse om En handlingsplan for intellektuel ejendomsret til støtte for EU's genopretning og modstandsdygtighed (3). Denne udtalelse bør ses i tæt sammenhæng med disse tre nylige EØSU-udtalelser. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EØSU er helt enig i, at det på grund af de nuværende udfordringer »ikke er muligt at fortsætte med status quo«. Europa har brug for »en ny form for forsknings- og innovationspolitik«: Hvis EU fortsætter med den sædvanlige »gamle« FoI-politik, vil det ikke kunne tackle de store udfordringer, det står over for, navnlig den hårde konkurrence fra Asien. EØSU påpegede dette meget tydeligt i sin udtalelse om Et nyt EFR for forskning og innovation. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Med hensyn til virksomheder fremgår det af meddelelsen, at de europæiske missioner fuldt ud vil mobilisere og samarbejde med offentlige og private aktører såsom EU-medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, forskningsinstitutter, virksomheder og offentlige og private investorer med henblik på at skabe en reel og varig virkning under hensyntagen til industri og virksomheder, navnlig mikrovirksomheder og SMV'er. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EU's industris konkurrenceevne inden for teknologier til dekarbonisering af elproduktionen og i andre CO2-intensive industrier er en afgørende faktor for at opfylde EU's mission 1 — »Tilpasning til klimaændringer«. Hvis dette ikke lykkes EU, vil Unionen miste millioner af job i disse industrier. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EØSU er også helt enig i, at EU's missioner skal være i fuld overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EØSU mener, at de fem missioner skal prioriteres højt af EU, og at de yderligere fem udfordringer og missioner, som er opført under punkt 4, er af stor betydning for Europa. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EØSU anbefaler, at Kommissionen også prioriterer missioner og foranstaltninger, der skaber nye kvalitetsjob, forretningsmuligheder, indkomst, velstand og gode levevilkår for EU's borgere, såsom beskyttelse af konkurrenceevnen for Europas teknologiske produkter mod den stadig hårdere globale konkurrence (navnlig fra Kina, Sydkorea osv.). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | En betydelig del af Europas job og velstand stammer fra eksport af dets teknologiske produkter (biler, maskiner, materialer osv.). En anden vigtig kilde til nye job i Europa er mikrovirksomheder og SMV'er, innovative nystartede virksomheder, scaleupvirksomheder og højere uddannelse. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Særlige bemærkninger

3.1.   Mission 1 — Tilpasning til klimaændringer

| 3.1.1. | Klimaændringer er en af de største udfordringer for menneskeheden i det 21. århundrede. De politiske beslutningstagere vil skulle foregribe de kommende ændringer for at beskytte de mest udsatte sektorer og grupper, også med hensyn til beskæftigelse. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Næsten alle foranstaltningerne i den grønne pagt munder ud i prisstigninger på elektricitet, brændstof, boligopvarmning osv. for EU's borgere. Disse prisstigninger har en særlig stor indvirkning på de hundredvis af millioner mennesker i EU's medlemsstater med lav- og mellemindkomster og sårbare personer generelt, som ofte er EU-borgere med lave indkomster. Det betyder, at alle foranstaltninger under den grønne pagt har en betydelig social indvirkning og skal håndteres omhyggeligt. De skal øge velstanden frem for at marginalisere dem, der har brug for støtte til at tackle forandringerne. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Eksempelvis vil følgende nye teknologier uden tvivl spille en meget vigtig rolle med hensyn til at reducere CO2-emissionerne:






  — | dekarbonisering af elproduktion |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

—

dekarbonisering af elproduktion

| — | dekarbonisering af CO2-udledende industrier, f.eks. stålindustrien, cementindustrien osv. |
| --- | --- |

—

dekarbonisering af CO2-udledende industrier, f.eks. stålindustrien, cementindustrien osv.

| — | CO2-opsamling og -lagring (CCS) og f.eks. rensningsanlæg |
| --- | --- |

—

CO2-opsamling og -lagring (CCS) og f.eks. rensningsanlæg

| — | oplagring af elektricitet i meget stor skala til lave specifikke omkostninger |
| --- | --- |

—

oplagring af elektricitet i meget stor skala til lave specifikke omkostninger

| — | elektromobilitet |
| --- | --- |

—

elektromobilitet

| — | intelligente net og højspændingsnet |
| --- | --- |

—

intelligente net og højspændingsnet

| — | intelligente byer osv. |
| --- | --- |

—

intelligente byer osv.

| 3.1.4. | Det er ingen sag at opregne disse teknologier, men at indføre dem bliver uden tvivl en enorm udfordring i betragtning af det omfang, der er behov for såvel i alle 27 EU-medlemsstater som globalt. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Et centralt spørgsmål i denne globale konkurrence vedrørende nye teknologier er det store antal forskere og ingeniører, der bliver brug for. Dette er helt klart en enorm udfordring for Europa. Landene i Asien har øget antallet af studerende inden for fysik, IKT og ingeniørvidenskab massivt i løbet af de seneste 20 år, mens antallet har været mere eller mindre stagnerende i Europa. De europæiske missioner bør ikke blot fremme en stigning i antallet af disse studerende, EU bør også gøre sit til at vende den nuværende »hjerneflugt« af højt kvalificerede personer til en »hjernegevinst« for EU. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EØSU anbefaler kraftigt, at Kommissionen fastlægger foranstaltninger til en markant forbedring af de grundlæggende færdigheder og øger antallet af studerende inden for fysik, IKT, ingeniørvidenskab, medicin og farmakologi væsentligt i Europa inden for de næste 20 år. Uden en sådan pulje af kompetence inden for ingeniørvidenskaben vil Europa fortsat sakke bagud inden for alle de teknologier, der er nødvendige for at bekæmpe klimaændringerne. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Mission 2 — Kræft

| 3.2.1. | EU-27 oplever et støt stigende antal kræfttilfælde. EU-27 må arbejde sammen om at forbedre diagnosticering, terapier, adgang til personlige lægemidler, behandlinger og forebyggelse — som det allerede blev understreget i EØSU's udtalelse om Den europæiske kræfthandlingsplan fra juni 2021 (4). EØSU glæder sig derfor over, at forskning i forebyggelse og helbredelse af kræft er blevet angivet som en af EU's fem missioner. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EØSU understreger klart, at en af de største udfordringer vil være at udjævne forskellene i adgangen til kræftbehandling mellem de enkelte lande. EØSU anbefaler, at der lægges særlig vægt på sårbare grupper i EU. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Som allerede beskrevet i EØSU's udtalelse om Den europæiske kræfthandlingsplan spiller adgangen til de mest innovative terapier og indførelsen af vaccinationskampagner, der vil gøre det muligt for os at reducere antallet af kræftformer forårsaget af virusinfektioner, en enestående rolle i denne sammenhæng. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EØSU understreger behovet for en mere aktiv tilgang til forebyggelse af arbejdsrelateret kræft. Som det blev understreget i udtalelsen om Den europæiske kræfthandlingsplan, opfordrer EØSU til mere forskning i erhvervsmæssig eksponering for kræftfremkaldende stoffer, mutagener og hormonforstyrrende stoffer og årsagerne til arbejdsrelateret kræft. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EØSU understreger, at arbejdsmarkedets parter, patientrettighedsgrupper og civilsamfundsorganisationer kan spille en afgørende rolle ved at udbrede bedste praksis og formidle relevant information om årsagerne til kræft samt om særlige problemstillinger forbundet med f.eks. køn eller sårbare grupper. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Mission 3 — Genopretning af vores oceaner og farvande inden 2030

| 3.3.1. | Rent vand er af stor betydning for EU's borgere, landbrug og fiskerierhverv. Forskning og teknologier med henblik på rent vand, herunder udnyttelse af spildevand, sanitet og spildevandsrensning, er afgørende for denne mission. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Desuden er adgangen til rent vand stadig et problem for mange borgere. EØSU opfordrer Kommissionen til juridisk at gøre vand og sanitet til en menneskerettighed. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Mission 4 — 100 klimaneutrale og intelligente byer inden 2030

| 3.4.1. | Mere end 65 % af verdens befolkning bor i store byer, og denne procentdel vokser. De store byer medfører tiltagende udfordringer med hensyn til infrastruktur (vandforsyning og kloakering, transport, energiforsyning osv.) og livskvalitet. Mange af udfordringerne kan kun håndteres ved hjælp af forskning og højteknologiske løsninger. Der vil i fremtiden være behov for langt flere højtkvalificerede ingeniører til planlægningen af disse højteknologiske intelligente byer og landsbyer. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Andelen af ældre i byerne vokser hurtigt (»aldrende samfund«). Ældres og sårbare menneskers behov adskiller sig fra de unges, idet de har brug for mere lægebehandling, social behandling osv. På grund af de demografiske forandringer i samfundet vil der ikke være nok unge til at levere alle disse tjenester i den kommende fremtid, hvilket betyder, at nogle af tjenesterne for ældre må overtages af intelligente løsninger (f.eks. robotter). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Mange nødsituationer i de seneste år har vist, at moderne samfund er relativt sårbare, og derfor er det meget vigtigt at øge »kriseberedskabet« gennem FoU:






  — | katastrofer på atomkraftværkerne i Fukushima, Tjernobyl, Three Mile Island osv. |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

—

katastrofer på atomkraftværkerne i Fukushima, Tjernobyl, Three Mile Island osv.

| — | strømafbrydelser og kommunikationssvigt |
| --- | --- |

—

strømafbrydelser og kommunikationssvigt

| — | mangel på og kraftige prisstigninger på alle energikilder, herunder naturgas |
| --- | --- |

—

mangel på og kraftige prisstigninger på alle energikilder, herunder naturgas

| — | uvejr og massive oversvømmelser med mange hundrede dræbte |
| --- | --- |

—

uvejr og massive oversvømmelser med mange hundrede dræbte

| — | pandemier såsom covid-19-pandemien, zika og fremtidige pandemier |
| --- | --- |

—

pandemier såsom covid-19-pandemien, zika og fremtidige pandemier

| — | cyberangreb (med den massivt voksende digitalisering af alting i det offentlige liv, privatlivet og virksomhederne, stiger truslen om cyberangreb hurtigt). |
| --- | --- |

—

cyberangreb (med den massivt voksende digitalisering af alting i det offentlige liv, privatlivet og virksomhederne, stiger truslen om cyberangreb hurtigt).

| 3.4.4. | Øst- og Sydeuropa undgik med nød og næppe en stor strømafbrydelse den 8. januar 2021. Den grundlæggende årsag til den stadig større sårbarhed i Europas energiforsyning er den stigende andel af uforudsigelig vedvarende elektricitet, som ikke kan planlægges, f.eks. vindmøller og solenergi. Europa er ikke særlig godt forberedt på strømafbrydelser. I tilfælde af strømafbrydelse forsvinder energiforsyningen til private husholdninger og industrien øjeblikkeligt, kommunikationen afbrydes inden for minutter eller timer, drikkevandsforsyningen afbrydes inden for kort tid osv. Genoprettelse efter en større strømafbrydelse er ikke nogen nem opgave. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Mission 5 — En jordpagt for Europa

| 3.5.1. | Ud over rent vand som nævnt ovenfor er sund jord til dyrkning af de grundlæggende ingredienser til fødevarer en af de vigtigste ressourcer for alle levende væsener, herunder mennesker og dyr. Verdens befolkning vokser. Ved udgangen af dette århundrede skal ca. 10 mia. mennesker brødfødes på et bæredygtigt grundlag. Konventionelle fødevarer og konventionelt landbrug er en af de største kilder til drivhusgasserne CO2 og metan. Det betyder, at der er behov for mange FoU-midler til forskning og udvikling af klimaneutralt landbrug med henblik på bæredygtig produktion af fødevarer til de 10 mia. mennesker, der lever i verden. I øjeblikket går ca. 10 % af EU's landbrugsbudget til FoU. EØSU anbefaler, at dette tal øges til mindst 20 % for at øge FoU i nye bæredygtige landbrugsteknologier, herunder navnlig brug af robotter i forbindelse med landbrugsteknologier og fødevarer. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Fem ekstra missioner

| 4.1. | EØSU mener, at de fem missioner, der fremgår af meddelelsen, skal prioriteres højt af EU, men vurderer, at de fem udfordringer og missioner, der beskrives nedenfor, også er af stor betydning. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Ekstra EU-mission 1 — Holde trit med USA og Asien i den globale konkurrence inden for forskning, teknologi og innovation

| 4.2.1. | Det er vigtigt at definere og gennemføre missioner og foranstaltninger for at forhindre, at EU sakker bagud i forhold til Asien inden for forskning, teknologi, innovation og patenter, navnlig sammenlignet med Kina og Sydkorea. Det er en kendsgerning, at EU siden omkring 2000 er sakket stadig mere bagud i forhold til Kina og Sydkorea, når det gælder forskning, teknologi og innovation (5). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Hvis EU fortsætter med at sakke bagud i forhold til USA og Asien inden for forskning, teknologi og innovation, vil Europa miste millioner af arbejdspladser og betydelig velstand på lang sigt (20-50 år). EU-27's mangler er virkelig alvorlige, navnlig inden for centrale støtteteknologier og fremtidige og opdukkende teknologier (FET) såsom kunstig intelligens, maskinindlæring, dyb læring, robotteknologi, genteknologi, kommunikationsteknologi (f.eks. 5G), fremstilling af computerchips, fremstilling af centrale komponenter til elektromobilitet (f.eks. batterier, brændselsceller og brint) osv. Nye materialer har altid været og vil altid være en drivkraft for innovation. F.eks. er der i Europa et betydeligt potentiale for forskning og innovation inden for grafen og en industriel opskalering heraf. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Ekstra EU-mission 2 — Håndtering af udfordringerne i EU's aldrende samfund

| 4.3.1. | EU's samfund ældes hurtigt, og dette vil skabe flere nye udfordringer for alle EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Ældre og sårbare mennesker har andre behov end unge. De har brug for flere og nyere lægemidler (mod demens, Alzheimers sygdom osv.), mere lægebehandling, mere social behandling og praktisk og teoretisk undervisning, som er særligt tilpasset ældre og sårbare mennesker, osv. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Forskning og innovation (inden for medicin, lægemidler, socialvidenskab, ingeniørvidenskab, specialuddannelse osv.) vil uden tvivl spille en vigtig rolle i håndteringen af EU's aldrende samfund. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Samfundet som helhed har brug for en ambitiøs europæisk plejestrategi. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Ekstra EU-mission 3 — Strategier for en vellykket integration af det store antal migranter, der kommer ind i EU

| 4.4.1. | EU er nødt til at udvikle missioner og foranstaltninger til integration af det store antal migranter i EU's medlemsstater. Eftersom EU er et hastigt aldrende samfund, har det brug for flere unge, veluddannede mennesker. Der er derfor behov for innovative idéer til uddannelse af migranter. Socioøkonomisk forskning kan bidrage til at skabe en bedre forståelse af, hvad der er nødvendigt for en vellykket integration af disse millioner af mennesker. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Ekstra EU-mission 4 — Kriseberedskab

| 4.5.1. | Kriseberedskabet indebærer udvikling og gennemførelse af missioner og foranstaltninger for at sikre en stabil energiforsyning og undgå strømafbrydelser, samtidig med at EU's energisystem dekarboniseres. Se i den forbindelse punkt 3.4.4 vedrørende spørgsmålet om kriseberedskab, navnlig udfordringen med strømafbrydelser og kommunikationssvigt. Igen er forskning og innovation, primært inden for ingeniørvidenskab, nøglen til at tackle disse udfordringer. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Andre nye udfordringer omfatter oversvømmelser, tørke, pandemier og økonomiske nødsituationer, f.eks. blokering af globale forsyningskæder (f.eks. blokeringen af Suezkanalen i 2021 osv.). |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Ekstra EU-mission 5 — Opfyldelse af behovene hos patienter med ikkeoverførbare sygdomme, der er påvirket af covid-19-pandemien, navnlig dem, der lider af hjerte-kar-sygdomme — den hyppigste dødsårsag blandt europæiske borgere og globalt.

| 4.6.1. | Efter pandemien er der behov for mere fokus på ikkeoverførbare sygdomme. I EU lever 60 mio. mennesker med hjerte-kar-sygdomme — de udgør den hyppigste dødsårsag i Europa. I andre år uden covid-19 har hjerte-kar-sygdomme været den mest almindelige årsag til dødsfald, der kan forebygges, i EU. Under pandemien er mange af disse patienter blevet diagnosticeret for sent eller har slet ikke haft mulighed for at blive diagnosticeret. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Vi bør se nærmere på lighedsaspektet på sundhedsområdet i EU og dermed bidrage til at mindske ulighederne på dette område, herunder når det gælder kønsspecifik medicin. Initiativet bør ikke blot fokusere på sundhedsfremme og -forebyggelse, men også støtte bedre viden og data, screening og tidlig påvisning, diagnosticering og behandling samt patienternes livskvalitet. Et andet mål bør være at hjælpe EU-landene med at overføre bedste praksis, udvikle retningslinjer og indføre innovative tilgange osv. Derfor bør EU også lancere en yderligere europæisk mission, nemlig opbyggelse af sundhedssystemer, som er mere modstandsdygtige over for pandemier, når det gælder hjerte-kar-sygdomme, i overensstemmelse med kræftmissionsindsatsen og endelig tage fat på de to ikkeoverførbare sygdomme, der udgør den største byrde for den europæiske befolkning. Der er også behov for at tackle andre sygdomme, navnlig dem, der har stor indvirkning på EU's BNP — f.eks. muskel- og knoglelidelser. |
| --- | --- |

4.6.2.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 220 af 9.6 2021, s. 79.

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Rådets henstilling om en pagt for forskning og innovation i Europa (COM(2021) 407 final — final 2021/230 (NLE)) (EUT C 275 af 18.7.2022, s. 24).

2

(3)  EUT C 286 af 16.7 2021, s. 59.

3

(4)  EUT C 341 af 24.8.2021, s. 76.

4

(5)  Nærmere oplysninger kan f.eks. findes i OECD's STI-rapporter (science, technogy and Industry) fra 2015 og 2017.

5

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/36

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/20/EF og 2001/83/EF for så vidt angår undtagelser fra visse forpligtelser vedrørende visse humanmedicinske lægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland samt Cypern, Irland og Malta

(COM(2021) 997 final — 2021/0431 (COD))

og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 536/2014 for så vidt angår en undtagelse fra visse forpligtelser vedrørende forsøgslægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland såvel som i Cypern, Irland og Malta

(COM(2021) 998 final — 2021/0432 (COD))

(2022/C 275/06)

| Ordfører: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Ordfører:

Martin SCHAFFENRATH

| Anmodning om udtalelse | a) | Europa-Parlamentet, 20.1.2022 |
| --- | --- | --- |

Anmodning om udtalelse

a)

Europa-Parlamentet, 20.1.2022

| b) | Rådet, 3.2.2022 |
| --- | --- |

b)

Rådet, 3.2.2022

Retsgrundlag

| a) | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

a)

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| b) | Artikel 114 og 168, stk. 4, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

b)

Artikel 114 og 168, stk. 4, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

3.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

24.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

180/0/4

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Den kontinuerlige forsyning med effektive og sikre humanmedicinske lægemidler af høj kvalitet er afgørende for patienternes adgang til sundhedspleje. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder derfor den pakke af foranstaltninger, som Kommissionen fremlagde den 17. december 2021. Formålet er på den ene side at sikre en vedvarende uafbrudt forsyning af lægemidler fra Det Forenede Kongerige til Nordirland og på den anden side hurtigt at afhjælpe den forsyningsknaphed, der stadig til dels rammer Cypern, Irland og Malta som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU anerkender, at navnlig de mindre EU-medlemsstater, Cypern, Irland og Malta, af historiske grunde er stærkt afhængige af forsyningen med lægemidler og forsøgslægemidler fra Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU mener, at ændringerne i pakken af foranstaltninger, der indfører undtagelser fra visse forpligtelser vedrørende lægemidler og forsøgslægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland samt Cypern, Irland og Malta, er hensigtsmæssige på baggrund af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU og de dertil knyttede rammebetingelser. Udvalget støtter derfor fuldt ud disse undtagelser. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU understreger navnlig den centrale rolle, som et velfungerende, retfærdigt og effektivt indre marked spiller. I den forbindelse skal den højeste prioritet være overholdelse af EU-lovgivningen vedrørende lægemidler og forsøgslægemidler, navnlig med hensyn til de pågældende lægemidlers kvalitet og sikkerhed. Samtidig glæder EØSU sig over de krav til emballage for britiske produkter, der indgår i pakken, og som er indført for at undgå en yderligere ompakning, som kan føre til tilbagetrækning af lægemidler fra det nordirske marked på grund af de ekstra omkostninger og processens kompleksitet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Hvad angår de midlertidige undtagelser for Cypern, Irland og Malta henleder EØSU imidlertid opmærksomheden på behovet for en hurtig og holdbar løsning, som bør udvikles inden for rammerne af den europæiske lægemiddelstrategi, og som skal sikre, at patienter i de ovennævnte medlemsstater på lang sigt forsynes med lægemidler, der er godkendt i EU. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Baggrunden for Kommissionens forslag

| 2.1. | I henhold til protokollen om Irland/Nordirland til Det Forenede Kongeriges udtrædelsesaftale (1) skal lægemidler, der markedsføres i Nordirland, være omfattet af en gyldig markedsføringstilladelse udstedt af Kommissionen (EU-dækkende tilladelser) eller Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland. Disse nationale tilladelser skal være i overensstemmelse med EU-lovgivningen om lægemidler. Import af forsøgslægemidler fra tredjelande til Unionen eller Nordirland er også betinget af, at der foreligger en fremstillings- og importtilladelse. Disse skal være i overensstemmelse med forpligtelserne i gældende EU-ret vedrørende kliniske forsøg. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cypern, Irland, Malta og Nordirland har historisk set været afhængige af forsyning med lægemidler, herunder forsøgslægemidler, fra eller gennem andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland, og disse markeders forsyningskæder er stadig ikke fuldstændigt tilpasset til at overholde EU-lovgivningen og tage højde for den nye situation efter Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kommissionens meddelelse af 25. januar 2021 (2) fastsætter en overgangsperiode på ét år (indtil udgangen af december 2021) for at opretholde batchtestning og fremstilling/logistik i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland for at sikre uafbrudt forsyning med lægemidler til Nordirland, Cypern, Irland og Malta. Denne meddelelse finder også anvendelse på importkrav til forsøgslægemidler for at sikre uafbrudt forsyning med lægemidler til Nordirland, Cypern, Irland og Malta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | På trods af overgangsperioden viser det sig stadig at være meget vanskeligt for visse operatører, der i øjeblikket er baseret i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland, at tilpasse sig kravene i protokollen. Hovedårsagerne er de alt for høje tilpasningsomkostninger i forhold til det nordirske markeds beskedne størrelse, der udgør 3 % af det samlede marked i Det Forenede Kongerige, og den komplekse logistik, der er involveret, og for hvilken der ikke er identificeret nogen holdbare alternative logistiske knudepunkter i Nordirland. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Formålet med disse forslag er på den ene side at løse problemerne i forbindelse med humanmedicinske lægemidler, forebygge mangel på lægemidler og sikre et passende niveau af beskyttelse af folkesundheden i Nordirland, Cypern, Irland og Malta. På den anden side er det hensigten at tage fat på spørgsmålene vedrørende forsøgslægemidler for at forebygge en negativ indvirkning på forsyningen og, som følge heraf, på gennemførelsen af kliniske forsøg, der er godkendt i henhold til forordning (EU) nr. 536/2014 (3), i Nordirland, Cypern, Irland og Malta. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU bifalder derfor denne pakke af foranstaltninger. Det er grundlæggende prioriteter for udvalget at sikre forsyningen med lægemidler og beskytte folkesundheden. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU mener, at Det Forenede Kongeriges udtræden af EU er en meget kompleks og vanskelig øvelse. Det er korrekt, at handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige (4) og protokollen hertil om Irland/Nordirland (5) regulerer de fleste af de fremtidige forbindelser mellem de to aftaleparter. Idet den planlagte overgangsperiode på et år har vist sig at være utilstrækkelig til, at aktørerne har kunnet tilpasse sig de nye krav og sikre en uafbrudt forsyning med lægemidler og forsøgslægemidler til Nordirland, Cypern, Irland og Malta, skal der nu handles målrettet og hurtigt for at afbøde de økonomiske og sundhedsmæssige konsekvenser. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | De vigtigste elementer i pakken af foranstaltninger, som efter EØSU's mening især bør fremhæves, er:






  — | uafbrudt forsyning med lægemidler fra Det Forenede Kongerige til Nordirland, så længe de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

uafbrudt forsyning med lægemidler fra Det Forenede Kongerige til Nordirland, så længe de er i overensstemmelse med EU-lovgivningen,

| — | fortsat anerkendelse af batchtestning foretaget af en sagkyndig person, der er etableret i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland, og som er ansvarlig for batchtestning og lægemiddelovervågning, for også fremover at undgå dobbeltarbejde, |
| --- | --- |

—

fortsat anerkendelse af batchtestning foretaget af en sagkyndig person, der er etableret i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland, og som er ansvarlig for batchtestning og lægemiddelovervågning, for også fremover at undgå dobbeltarbejde,

| — | bevarelse af muligheden for at beholde pakninger beregnet til Nordirland og Det Forenede Kongerige, samtidig med at der kan ansøges om en markedsføringstilladelse gennem den decentraliserede eller nationale tilladelsesprocedure, |
| --- | --- |

—

bevarelse af muligheden for at beholde pakninger beregnet til Nordirland og Det Forenede Kongerige, samtidig med at der kan ansøges om en markedsføringstilladelse gennem den decentraliserede eller nationale tilladelsesprocedure,

| — | hensigtsmæssige foranstaltninger, der skal tilpasse kravene i direktivet om forfalskede lægemidler 2011/62/EU (6) for yderligere at garantere sikkerheden ved lægemidler i Nordirland og forhindre, at de spredes til resten af EU. |
| --- | --- |

—

hensigtsmæssige foranstaltninger, der skal tilpasse kravene i direktivet om forfalskede lægemidler 2011/62/EU (6) for yderligere at garantere sikkerheden ved lægemidler i Nordirland og forhindre, at de spredes til resten af EU.

| 3.4. | I forbindelse med EU's indre marked understreger EØSU, at gennemførelsen af pakken af foranstaltninger under alle omstændigheder skal sikre, at de berørte lægemidler og forsøgslægemidler fra Det Forenede Kongerige forbliver i Nordirland og ikke markedsføres i andre dele af det indre marked, medmindre de er blevet godkendt af en national kompetent myndighed i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Det samme gælder for overgangsperioden på tre år for Cypern, Irland og Malta. Det overordnede princip må være, at disse lægemidler og forsøgslægemidler kun anvendes til at forsyne patienter, der er bosiddende i disse lande. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | I den forbindelse glæder EØSU sig især over princippet om gennemsigtighed, idet der stilles krav om, at de kompetente myndigheder i Nordirland og de berørte EU-medlemsstater udarbejder og offentliggør en liste over relevante lægemidler og forsøgslægemidler med det formål at sikre beskyttelsen af sundheden i Unionen og forhindre, at disse lægemidler kommer ind i andre medlemsstater. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Derudover støtter EØSU især de foreslåede undtagelser fra direktivet til beskyttelse mod forfalskninger 2011/62/EU, som har til formål at gøre det muligt for producenterne at bevare de entydige identifikatorer, der kræves i EU for lægemidler, selv om de importeres til Nordirland fra andre EU-medlemsstater via Det Forenede Kongerige og i en periode på tre år til Cypern, Irland og Malta. EØSU støtter også den foreslåede mekanisme, hvorved apotekere og hospitaler i EU (undtagen Nordirland, Cypern, Irland og Malta) informeres via det europæiske lægemiddelkontrolsystem (European Medicines Verification System), så snart der scannes et lægemiddel, der er godkendt i Det Forenede Kongerige til brug i Nordirland. Dette vil klart vise slutbrugerne, at en sådan lægemiddelpakning muligvis ikke er beregnet til salg i EU. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Med hensyn til eventuelle overgangsløsninger, der skal sikre, at patienter i Nordirland behandles på lige fod med patienter i resten af Det Forenede Kongerige, bifalder EØSU også den foreslåede undtagelse for midlertidig import af nye patenterede lægemidler, der er godkendt i Det Forenede Kongerige, indtil EU også har udstedt en markedsføringstilladelse. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU mener, at der i bestræbelserne på at sikre en uafbrudt forsyning med lægemidler og forsøgslægemidler til Nordirland og andre berørte mindre medlemsstater i høj grad er taget hensyn til alle interessenters bekymringer. Nedenfor foreslår EØSU imidlertid enkelte præciseringer, som kan indarbejdes i de ledsagende retningslinjer. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Navnlig betragtning 7 i forslaget til direktiv indeholder en vigtig præcisering med hensyn til opretholdelsen af de lovgivningsmæssige krav til batchtestning og lægemiddelovervågning i Det Forenede Kongerige med henblik på eksport til Nordirland. Det er vigtigt at præcisere, at enhver reguleringsfunktion, der finder sted i Det Forenede Kongerige, bortset fra Nordirland, i forbindelse med markedsføringstilladelser i Det Forenede Kongerige for så vidt angår Nordirland kan anvendes til både nuværende og fremtidige nationale markedsføringstilladelser samt tilladelser via den decentraliserede procedure eller proceduren for gensidig anerkendelse. Dette skal være fast forankret i både forslaget til direktiv og i de relevante retningslinjer. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EØSU henleder især opmærksomheden på Kommissionens forslag til artikel 2 i forslaget til direktiv (om indførelse af artikel 5a i direktiv 2001/83/EF) for så vidt angår undtagelser fra visse forpligtelser vedrørende visse humanmedicinske lægemidler, der gøres tilgængelige i Det Forenede Kongerige. Det skal under alle omstændigheder sikres, at berørte lægemidler, der eksporteres fra Det Forenede Kongerige til Nordirland (og i den treårige overgangsperiode til Cypern, Irland og Malta), forbliver på disse markeder og ikke markedsføres i andre dele af det indre marked. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EØSU mener, at der er behov for en yderligere præcisering af den kvalitetskontrol, der er fastsat i artikel 2, stk. 4, i forslaget til direktiv (ændring af artikel 20 i direktiv 2001/83/EF) for lægemidler, der er godkendt efter EU's centraliserede procedure, men som fremstilles i Det Forenede Kongerige (bortset fra Nordirland) i stedet for i en EU-medlemsstat og importeres direkte til Nordirland derfra. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU anbefaler også en yderligere præcisering af artikel 2, stk. 5, i forslaget til direktiv (ændring af artikel 40 i direktiv 2001/83/EF) vedrørende kravet om en engrosforhandlingstilladelse for en virksomhed, der er etableret i en anden del af Det Forenede Kongerige end Nordirland, til at eksportere/importere til Nordirland. Det skal fastlægges, at det fortsat bør være muligt at importere lægemidler til Nordirland for en virksomhed, der er etableret i Det Forenede Kongerige, med en engrosforhandlingstilladelse, der er udstedt af en britisk myndighed. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Udvalget støtter også artikel 2, stk. 9, som giver virksomheder mulighed for, at den sagkyndige person, der er ansvarlig for batchtestning og lægemiddelovervågning, kan have bopæl i andre dele af Det Forenede Kongerige end Nordirland. EØSU opfordrer imidlertid til, at den praktiske gennemførelse af denne regel præciseres yderligere, eventuelt i vedlagte retningslinjer. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Endelig understreger EØSU, at det især er vigtigt at skelne klart mellem Kommissionens meddelelse af 25. januar 2021 (7), som midlertidigt giver de berørte erhvervsdrivende mulighed for fortsat at forsyne Nordirland med lægemidler og forsøgslægemidler, og bestemmelserne i denne pakke af foranstaltninger. EU opfordres til at sikre en høj grad af retssikkerhed for indehavere af markedsføringstilladelser, grossister og apotekere i overgangsperioden mellem ovennævnte undtagelsesordning og vedtagelsen og gennemførelsen af ændringerne i forslaget til henholdsvis direktiv og forordning. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, den 24. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7.

1

(2)  Kommissionens meddelelse — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem Storbritannien efter overgangsperiodens udløb (EUT C 27 af 25.1.2021, s. 11).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1).

3

(4)  Handels- og samarbejdsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (EUT L 444 af 31.12.2020 s. 14).

4

(5)  EUT L 29 af 31.1.2020, s. 7.

5

(6)  EUT L 174 af 1.7.2011, s. 74.

6

(7)  Kommissionens meddelelse — Anvendelse af de gældende EU-bestemmelser på lægemiddelområdet på markeder, der historisk set er afhængige af forsyning med lægemidler fra eller gennem Storbritannien efter overgangsperiodens udløb (EUT C 27 af 25.1.2021, s. 11).

7

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/40

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Erhvervsbeskatning i det 21. århundrede

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

| Ordfører: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Ordfører:

Krister ANDERSSON

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Præsidiets beslutning | 8.6.2021 |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 8.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 216/00/07 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 1.7.2021

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Præsidiets beslutning

8.6.2021

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

8.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

216/00/07

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU glæder sig over Kommissionens længe ventede initiativ vedrørende strategien for erhvervsbeskatning i det 21. århundrede. EØSU bakker helhjertet op om og sætter pris på, at Kommissionen afstemmer sit arbejde med de internationale drøftelser og aftaler. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU understreger behovet for at lette de grænseoverskridende investeringer og mindske virksomhedernes overholdelsesomkostninger og samtidig gøre den europæiske økonomi grønnere og mere digitaliseret. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU tilskynder Kommissionen til at forfølge sin handlingsplan for en retfærdig og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien (1) og samtidig tage højde for EØSU's udtalelse om Pakken om fair og enkel beskatning (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU glæder sig over G20-finansministrenes godkendelse af aftalen, der den 8. oktober 2021 blev underskrevet af 136 ud af 140 lande inden for den inklusive ramme med henblik på at nå frem til en global og konsensusbaseret pakkeløsning for, hvordan beskatningsrettigheder skal fordeles mellem landene. EØSU fremhæver samtidig følgevirkningerne af den kompleksitet, der er forbundet med sådanne ambitiøse mål, og opfordrer til en ensartet, samlet og koordineret gennemførelse af søjle 1 og 2 (pakken) på globalt plan. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU understreger, at der er behov for at gennemføre skattepakken både i EU og samtidig også i store handelspartnerlande. Hvis søjle 1 ikke gennemføres i USA og hos andre store handelspartnere samtidig, kan europæiske virksomheder blive stillet dårligt i konkurrencen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU understreger betydningen af at have nøjagtigt de samme regler i Europa vedrørende søjle 2 og den effektive minimumssats for selskabsbeskatning som de aftalte komplekse regler, der er udarbejdet i den globale aftale. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der er tilstrækkelig tid til at få udarbejdet en endelig tekst, der er enighed om, inden der vedtages et direktiv. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Beregningen af den effektive skattesats har til formål at fastlægge, om en given multinational koncern ligger over eller under minimumsskattesatsen når det gælder den pågældende jurisdiktion. EØSU understreger, at kravene om beregning af effektive skattesatser skal være i overensstemmelse med den aftalte globale tilgang, således at de administrative omkostninger ikke stiger. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU støtter det initiativ, Kommissionen har taget med hensyn til at fremsætte en anbefaling til medlemsstaterne om at gøre det muligt at udligne tab via overførsel til tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EØSU bakker Kommissionen op i kampen mod misbrug af skuffeselskaber, der er rettet mod hvidvask af penge, enkeltpersoners og virksomheders aggressive skatteplanlægning og skatteunddragelse. EØSU ser frem til at give udtryk for sine synspunkter om et konkret forslag, der behandler misbrug af skuffeselskaber. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EØSU glæder sig over Kommissionens initiativ om at indføre et fradrag for at fjerne den gældsfremmende virkning (DEBRA). Investeringer i ny og grønnere teknologi er forbundet med en høj risiko for investoren. I sådanne situationer er det særlig vigtigt med egenkapitalfinansiering, og der bør gøres noget ved den iboende skævvridning, der er indbygget i skattesystemerne, og som gør, at egenkapitalfinansiering i høj grad fravælges. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU glæder sig over rammen for indkomstbeskatning af virksomheder i EU (BEFIT) med et fælles selskabsskatteregelsæt og ser frem til at kunne gennemgå et detaljeret forslag. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EØSU opfordrer Kommissionen til at håndtere grænseoverskridende fjernarbejdssituationer som en integreret del af strategien for erhvervsbeskatning. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Et andet område, som bør gennemgås, er momssystemets dækning. Fritagelser og smuthuller skaber kompleksitet og resulterer i ulige vilkår samt i tabte skatteindtægter. EØSU opfordrer Kommissionen til at gennemgå momssystemets dækning. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kommissionens forslag

| 2.1. | Kommissionens meddelelse om erhvervsbeskatning i det 21. århundrede har til formål at tackle flere store udfordringer, som har udviklet sig over årene sammen med covid-19-udbruddet. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EU har brug for solide, effektive og retfærdige skatteregler, der opfylder behovene for offentlig finansiering, samtidig med at de støtter genopretningen og den grønne og digitale omstilling ved at skabe et miljø, som fremmer retfærdig, bæredygtig og inklusiv vækst og investeringer, så der kan skabes beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Beskatning forventes at bidrage til bredere EU-politikker såsom den europæiske grønne pagt, Kommissionens digitale dagsorden, den nye industristrategi for Europa og kapitalmarkedsunionen. Beskatning vil også skulle være med til at lette den digitale omstilling ved at skabe et gunstigt miljø for digitale virksomheder. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kommissionens meddelelse tager tilstrækkeligt hensyn til resultaterne af BEPS-projektet og behandler reformen af de internationale selskabsskatteregler, der ledes af OECD og har mandat fra G20. Reformpakken består af to søjler. Søjle 1 har til formål at tilpasse de internationale skatteregler til de nye forretningsmodeller, som gør virksomhederne i stand til at drive forretning uden fysisk tilstedeværelse (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Søjle 2 mindsker på sin side skattekonkurrencen ved at fastsætte en effektiv minimumssats for selskabsbeskatning på 15 % (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Når det er blevet aftalt inden for rammerne af en multilateral konvention, vil anvendelsen af pakken blive gjort obligatorisk, og Kommissionen vil foreslå et direktiv med henblik på dens gennemførelse i EU. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kommissionen vil også fremsætte et nyt forslag vedrørende årlig offentliggørelse af den effektive selskabsskattesats for store virksomheder, som er hjemmehørende i EU og hører under anvendelsesområdet for søjle 2, ved hjælp af den metode, der er aftalt for søjle 2-beregningerne. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EU vil som en del af sin dagsorden for gennemsigtighed også gribe ind over for misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål — dvs. virksomheder uden eller med minimal væsentlig tilstedeværelse og reel økonomisk aktivitet — gennem et nyt lovgivningsinitiativ, der skal forebygge aggressiv skatteplanlægning, skatteunddragelse og hvidvask af penge fra enkeltpersoners og virksomheders side. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kommissionens strategi vil også imødegå den gældsfremmende virkning inden for selskabsbeskatning ved at sørge for, at egenkapitalfinansierede investeringer gøres mindre ugunstige ved hjælp af et system med fradrag for finansiering med ny egenkapital (DEBRA). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kommissionen vil trække sit verserende forslag om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (5) tilbage, når der fremlægges et ny forslag med henblik på at styrke det indre marked. Det vil være en ny ramme for indkomstbeskatning af virksomheder i Europa, der kaldes BEFIT (Business in Europe: Framework for Income Taxation). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | BEFIT-forslaget vil bygge på søjle 1 og 2. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om udarbejdelsen af dette forslag og vil også tage hensyn til Europa-Parlamentets synspunkter og gå i samråd med erhvervslivet og civilsamfundsgrupper. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kommissionens strategi omfatter en anbefaling til medlemsstaterne om at muliggøre udligning af tab via tilbageføring med det formål at skabe mere lige vilkår for virksomheder i hele Unionen. Anbefalingen gælder for regnskabsårene 2020 og 2021. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU glæder sig over Kommissionens længe ventede initiativ vedrørende strategien for erhvervsbeskatning i det 21. århundrede. EØSU bakker helhjertet op om og sætter pris på, at Kommissionen afstemmer sit arbejde med de internationale drøftelser og aftaler. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU støtter Kommissionens mål om at lade skattedagsordenen bidrage til det overordnede mål om at skabe retfærdig og bæredygtig vækst ved at støtte bredere EU-politikker såsom den europæiske grønne pagt, Kommissionens digitale dagsorden, den nye industristrategi for Europa og kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EØSU understreger behovet for at lette de grænseoverskridende investeringer og mindske virksomhedernes overholdelsesomkostninger og samtidig gøre den europæiske økonomi grønnere og mere digitaliseret. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EØSU er bekymret over skattegabet, selv om selskabsskatteindtægterne i forhold til BNP i gennemsnit har været stabile eller sågar stigende i det seneste tiår, både i EU og i OECD-landene. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU er enig med Kommissionen i, at regeringerne har vedtaget et kludetæppe af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse, og at foranstaltningerne har tilføjet yderligere kompleksitet til den allerede eksisterende kompleksitet. EØSU efterlyser solide, effektive og retfærdige skatteregler, der sætter ind over for de underliggende incitamenter til at indgå i adfærd, der udhuler skattegrundlaget, og til at overføre overskud. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EØSU opfordrer Kommissionen til at evaluere virkningen af den række af lovgivningstiltag til bekæmpelse af skatteundgåelse, der er blevet gennemført i de seneste seks år. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EØSU tilskynder Kommissionen til at forfølge sin handlingsplan for en retfærdig og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien (6) og samtidig tage højde for EØSU's udtalelse om Pakken om fair og enkel beskatning (7). EØSU finder det vigtigt at hæve den europæiske økonomis produktivitet til som minimum konkurrerende økonomiers niveau. Skat er blot en af de faktorer, som påvirker produktiviteten, men det er en vigtig faktor (8). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU glæder sig over G20-finansministrenes godkendelse af aftalen, der den 8. oktober 2021 blev underskrevet af 136 ud af 140 lande inden for den inklusive ramme med henblik på at nå frem til en global og konsensusbaseret pakkeløsning for, hvordan beskatningsrettigheder skal fordeles mellem landene (9). EØSU fremhæver samtidig følgevirkningerne af den kompleksitet, der er forbundet med sådanne ambitiøse mål, og opfordrer til en ensartet, samlet og koordineret gennemførelse af søjle 1 og 2 på globalt plan. EU's forslag skal i den forbindelse tage højde for de særlige forhold ved EU-retten som eksempelvis etableringsfrihed og ikkeforskelsbehandling. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EØSU bemærker, at der er behov for en hel del yderligere arbejde med henblik på at nå frem til en detaljeret aftale. Det er af afgørende betydning, at der indgås aftaler om en række tekniske aspekter. Når reglerne gennemføres på EU-plan, må virksomheder med hovedsæde i EU ikke opleve en konkurrencemæssig ulempe sammenlignet med tilsvarende konkurrenter med base i andre store jurisdiktioner (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EØSU understreger, at der er behov for ikke alene at gennemføre skattepakken i EU, men samtidig også i store handelspartnerlande. Hvis søjle 1 ikke gennemføres samtidig i USA og hos andre store handelspartnere, kan europæiske virksomheder komme til at opleve en konkurrencemæssig ulempe. Det er derfor nødvendigt at koordinere både gennemførelsen og anvendelsen af den multilaterale konvention med handelspartnerne. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EØSU understreger betydningen af at få gennemført reglerne i national ret og af at have nøjagtigt de samme regler i et søjle 2-direktiv og vedrørende den effektive minimumssats for selskabsbeskatning som de aftalte komplekse regler, der er udarbejdet i den globale aftale. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der er tilstrækkelig tid til at få udarbejdet en endelig tekst, der er enighed om, inden der vedtages et direktiv (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU støtter det initiativ, Kommissionen har taget med hensyn til at fremsætte en anbefaling til medlemsstaterne om at give mulighed for udligning via overførsel til tidligere regnskabsår. Sådanne regler er dog ikke kun vigtige i forbindelse med en pandemi, men også under normale omstændigheder. En virksomheds nettoresultat over tid bør være selskabsskattepligtigt. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EØSU bakker Kommissionen op i kampen mod misbrug af skuffeselskaber, der er rettet mod hvidvask af penge, enkeltpersoners og virksomheders aggressive skatteplanlægning og skatteunddragelse. EØSU ser frem til at give udtryk for sine synspunkter om et konkret forslag, der behandler misbrug af skuffeselskaber. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU glæder sig over Kommissionens initiativ om at indføre et fradrag for at fjerne den gældsfremmende virkning. Investeringer i ny og grønnere teknologi er forbundet med en høj risiko for investoren. I sådanne situationer er det særlig vigtigt med egenkapitalfinansiering, og der bør gøres noget ved den iboende skævvridning, der er indbygget i skattesystemerne, og som gør, at egenkapitalfinansiering i høj grad fravælges (12). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EØSU bemærker, at egenkapitalfinansiering kan gøres mindre ugunstig på både selskabsplan og aktionærplan. Det er vigtigt, at den skattemæssige behandling ikke udløser incitamenter til at kanalisere midler fra et plan til et andet. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Det er desuden værd at bemærke, at hvis den lovbestemte selskabsskattesats stiger, stiger værdien af rentefradraget også, og det bliver økonomisk mere attraktivt for et selskab at investere via lån. En højere inflationsrate og/eller højere rentesatser vil have en tilsvarende effekt og derved øge den nuværende gældsfremmende virkning (13). Da en sådan udvikling ikke kan udelukkes, er betydningen af Kommissionens kommende initiativ så meget desto større, og det hilses velkommen. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EØSU glæder sig over BEFIT-målsætningerne og ser frem til at kunne gennemgå et detaljeret forslag. Forslaget bør tage højde for de særlige retlige ordninger, der gælder for visse typer af kooperativer og gensidige selskaber, som historisk set er blevet vedtaget af forskellige medlemsstater. EØSU opfordrer Kommissionen til at inddrage interessenter og civilsamfundet i overvejelserne, så der kan opnås fremskridt og accept. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Nogle yderligere områder, der skal behandles i forbindelse med skattepolitikken for det 21. århundrede

| 5.1. | EØSU mener, at pandemien kan have ændret arbejdspladsen for mange på en sådan måde, at hjemmearbejde bliver mere almindeligt i de kommende år. De skattemæssige konsekvenser af grænseoverskridende hjemmearbejde (eller fjernarbejde) giver anledning til skattespørgsmål for både virksomheder og enkeltpersoner. For en virksomhed kan der opstå et utilsigtet fast driftssted, med deraf følgende skattemæssige konsekvenser. Den enkelte person kan blive mødt af skattekrav fra flere lande, samtidig med at de sociale ydelser og socialsikringen kan blive påvirket negativt. Pensionsrettighederne kan også blive påvirket. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EØSU opfordrer Kommissionen til at håndtere grænseoverskridende arbejdssituationer som en integreret del af strategien for erhvervsbeskatning. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Et andet område, som skal revideres, er momssystemets dækning. Fritagelser og smuthuller skaber kompleksitet og resulterer i ulige vilkår samt i tabte skatteindtægter. EØSU opfordrer Kommissionen til at gennemgå momssystemets dækning. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2020) 312 final.

1

(2)  EUT C 155 af 30.4.2021, s. 8.

2

(3)  De virksomheder, der er omfattet heraf, er multinationale selskaber med en samlet omsætning på over 20 mia. EUR og en rentabilitet på over 10 % (dvs. overskud før skat/indtægter) beregnet vha. en mekanisme til beregning af gennemsnittet, hvor omsætningsgrænsen reduceres til 10 mia. EUR, hvis der sker en succesfuld gennemførelse, herunder med retssikkerhed på skatteområdet, hvor den relevante gennemgang starter syv år efter ikrafttrædelse af aftalen og færdiggøres på højst et år. Udvindingstjenester og regulerede finansielle tjenesteydelser er undtaget. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

3

(4)  Søjle 2 består af: a) to indbyrdes forbundne nationale regler (tilsammen Global anti-Base Erosion Rules (GloBE)): i) en regel om indkomstindregning, som pålægger et moderselskab en supplerende skat i forbindelse med en koncernenheds lavt beskattede indtægt, og ii) en regel om underbeskattede betalinger, som nægter fradrag eller kræver en tilsvarende tilpasning, i det omfang en koncernenheds lave skatteindtægt ikke er skattepligtig under en regel om indkomstindregning, og b) en traktatbaseret skattepligtsregel (Subject to Tax Rule (STTR)), der giver kildejurisdiktioner mulighed for at pålægge begrænset kildebeskatning på visse betalinger mellem forbundne parter, der er skattepligtige under en minimumssats. Skattepligtsreglen vil være berettiget som en skat, der er indeholdt i GloBE-reglerne. GloBE-reglerne vil gælde for multinationale selskaber, som når tærskelværdien på 750 mio. EUR som fastsat under BEPS-foranstaltning 13 (landeopdelt rapportering). Landene har lov til at anvende reglerne om indkomstintegration på multinationale selskaber med hovedsæde i deres respektive lande, selv om de ikke når tærskelværdien. Minimumsskattesatsen, der anvendes med henblik på reglen om indkomstintegration og reglen om underbeskattede betalinger, vil være 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

4

(5)  COM(2016) 685 final og COM(2016) 683 final.

5

(6)  COM(2020) 312 final.

6

(7)  EUT C 155 af 30.4.2021, s. 8.

7

(8)  Der er mange rapporter, som konkluderer, at selskabsskatten har særligt skadelige konsekvenser for væksten og produktiviteten. Dette er en konklusion, som OECD har draget mange gange, jf. f.eks. Tax and Economic Growth, OECD Economics Department Working Paper No. 620 eller Tax Policy Reform and Economic Growth, OECD (2010). At selskabsskatten flyttes over på lønmodtagerne, især lavtuddannede lønmodtagere, og at det hæmmer investeringerne, er vigtige medvirkende faktorer til konklusionen. Også andre skattetyper såsom beskatning af arbejdsindkomst kan bremse væksten og udviklingen i produktiviteten.

8

(9)  Skattereglerne gælder for alle virksomheder over en vis tærskel, uanset hvilken sektor de er aktive i. De er ikke kun for såkaldte digitale forretningsmodeller eller forbrugerorienterede virksomheder.

9

(10)  Hvis der ikke foreligger en regel om underbeskattede betalinger, og hvis reglen om indkomstindregning ikke gælder for nationale situationer, ville vi få en situation, hvor udenlandske multinationale koncerner, herunder amerikanske koncerner, kun ville anvende den effektive minimumsskattesats på grænseoverskridende situationer. Konsekvensen heraf ville være, at de ville holde deres nationale datterselskaber uden for den effektive minimumsskattesats: I denne forbindelse ville de lavt beskattede nationale datterselskaber med et amerikansk/udenlandsk hovedsæde fortsat drage fordel af f.eks. skattegodtgørelser med henblik på FoU og betale skat til en sats under den aftalte minimumsskattesats, mens et EU-hovedsæde og dets nationale datterselskaber ville få deres skattenedsættelser for FoU neutraliseret via en supplerende skat, hvis de sænker den effektive skattesats til under den aftalte minimumssats.

10

(11)  Hvis alle reglerne i OECD/den inklusive rammeaftale ikke er kendte på det tidspunkt, hvor medlemsstaterne når til enighed om et direktiv, er det nødvendigt at indlede en procedure med henblik på ændring af direktivet for at omsætte den globale aftale i en EU-aftale. Nogle medlemsstater vil måske modsætte sig en sådan ændring af direktivet. For at opnå en korrekt og fuldstændig gennemførelse er det nødvendigt, at den globale aftale er fuldt udviklet og kendt, inden man når til enighed om et direktiv.

11

(12)  Jf. EØSU's udtalelse om Selskabsbeskatningens rolle inden for virksomhedsledelse (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 13).

12

Selskabsbeskatningens rolle inden for virksomhedsledelse

(13)  Jf. The Taxation of Income from Capital, Mervyn King og Don Fullerton, The University of Chicago Press and NBER (1984).

13

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/45

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/138/EF for så vidt angår proportionalitet, kvaliteten af tilsynet, rapportering, foranstaltninger vedrørende langsigtede garantier, makroprudentielle værktøjer, bæredygtighedsrisici og tilsyn med koncerner og grænseoverskridende tilsyn

(COM(2021) 581 final — 2021/0295 (COD))

og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et regelsæt for genopretning og afvikling af forsikrings- og genforsikringsselskaber og om ændring af direktiv 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2009/138/EF, (EU) 2017/1132 og forordning (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 648/2012

(COM(2021) 582 final — 2021/0296 (COD))

(2022/C 275/08)

| Ordfører: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |
| Medordfører: | Christophe LEFÈVRE |

Ordfører:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

Medordfører:

Christophe LEFÈVRE

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 22.11.2021
  Rådet for den Europæiske Union, 26.11.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 8.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 169/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 22.11.2021

Rådet for den Europæiske Union, 26.11.2021

Retsgrundlag

Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

8.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

169/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) deler Kommissionens vurdering af, at Solvens II-regelsættet, der hviler på tre søjler (kvantitative krav til kapitalgrundlaget, virksomhedsorganisation og tilsyn samt rapportering og gennemsigtighed), har vist sit værd. Alligevel giver erfaringerne fra statsgældskrisen, lavrentepolitikken, de første følgevirkninger af den på ingen måde afsluttede covid-19-pandemi samt bevidstheden om, at der vil komme nye kriser, anledning til at tilpasse den lovgivningsmæssige ramme. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU glæder sig i høj grad over, at Kommissionen beskæftiger sig indgående med spørgsmålet om systemiske risici i forsikringsbranchen. Forsikringsselskabernes risikoprofil ændrer sig. I lyset af klimakrisen står forsikringsbranchen især over for store udfordringer i forbindelse med forsikring mod virkningerne af klimaændringerne og nye miljørisici (f.eks. i tilknytning til biodiversitet). Forsikringsselskaberne er også udsat for større risici i forbindelse med deres rolle som investorer. Det er især klimarelaterede risici i forbindelse med tingsskade, ansvar og omstilling, der ikke vurderes korrekt. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU støtter Kommissionens mål om at skabe en lovgivningsmæssig ramme, hvor forsikringsbranchen spiller en (endnu) større rolle som investor i finansieringen af omstillingen til en bæredygtig økonomi og bekæmpelsen af følgevirkningerne af covid-19 og klimaændringerne. EØSU understreger dog samtidig civilsamfundets store interesse i en stabil finanssektor og opfordrer til, at der stilles solide krav til kapitalgrundlaget og risikoberedskabet i forsikringsbranchen. Manglende stabilitet i forsikringsbranchen ville sætte bestræbelserne på at imødegå klimakrisen og overvinde pandemien markant tilbage. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Generelle bemærkninger

2.1.   Kommissionens tilgang

| 2.1.1 | EØSU deler Kommissionens vurdering af, at Solvens II-regelsættet, der hviler på tre søjler (kvantitative krav til kapitalgrundlaget, virksomhedsorganisation og tilsyn samt rapportering og gennemsigtighed), har vist sit værd. Regelsættet har bragt den europæiske forsikringsbranche godt igennem den turbulente statsgældskrise, den vedvarende lavrentepolitik og de første følgevirkninger af den på ingen måde overståede covid-19-pandemi. EØSU anser det for relevant og nødvendigt af drage de nødvendige konklusioner på baggrund af erfaringerne med anvendelsen af reglerne. Det gælder især spørgsmålet om proportionalitet og reglerne om krav til kapitalgrundlag og risikoberedskab. Netop de sidstnævnte punkter er afgørende for virksomhedernes kapitalbehov og dermed for den rolle, som forsikringsselskaber kan spille for økonomien som produktudbydere og investorer. |
| --- | --- |

2.1.1

2.2.   Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

| 2.2.1 | Gennemførelsen af den europæiske grønne pagt og overvindelsen af følgerne af covid-19-pandemien har absolut politisk førsteprioritet, og realiseringen heraf kræver store summer af offentlig og privat kapital. Som langsigtede investorer med en investeringsbeholdning i den europæiske forsikringsbranche på over 10 billioner EUR i 2020 kunne den europæiske forsikringssektor yde et væsentligt større bidrag til finansieringen af omstillingen til en klimaneutral økonomi samt til infrastrukturprojekter og økonomisk overkommelige boliger end det er tilfældet i dag. Kapaciteten hertil bestemmes i høj grad af reglerne om krav til kapitalgrundlag og risikoberedskab i Solvens II-systemet. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | EØSU støtter Kommissionens mål om at skabe en lovgivningsmæssig ramme, hvor forsikringsbranchen spiller en (endnu) større rolle som investor i finansieringen af omstillingen til en bæredygtig økonomi og bekæmpelsen af følgevirkningerne af covid-19. EØSU understreger samtidig, at det er nødvendigt at sikre, at Solvens II-systemets beskyttelsesmål ikke bringes i fare, dvs. beskyttelse af de forsikrede og begunstigede og varetagelse af den finansielle stabilitet. Der kan opstå en risiko herfor, hvis der afviges fra den strenge risikovurdering af forsikringsselskabernes investeringer for at støtte den europæiske grønne pagt. Solvens II-systemets forbrugerbeskyttelsesregler bør omfatte forsikringsbranchens investeringer og aktiviteter i de sektorer, som forsikringsselskaberne investerer i på grund af krav fra myndighederne eller regeringen. Disse investeringer kan så belønnes eller straffes tilsvarende. Under alle omstændigheder skal alle investeringer under den europæiske grønne pagt eller — f.eks. — NextGenerationEU være underlagt den samme risikovurdering som alle andre investeringer. Et bæredygtigt forsikringstilsyn kræver en faktabaseret risikovurdering og et deraf afledt kapitalkrav. EØSU glæder sig i høj grad over Kommissionens tilgang med at undersøge, hvor de eksisterende regler for kapitalkrav har resulteret i kapitalkrav, der ikke er hensigtsmæssige (enten for høje eller utilstrækkelige). Kommissionens forslag viser, hvilke spillerum der kan skabes alene ved at se nærmere på disse spørgsmål. I de tilfælde hvor kapitalkravene ikke er tilstrækkelige vil det ikke desto mindre være nødvendigt at forhøje disse af hensyn til sektorens stabilitet (for eksempel ved klimarelaterede risici). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | EØSU støtter Kommissionens bestræbelser på at yde et yderligere vigtigt bidrag til realiseringen af kapitalmarkedsunionen. Fuldførelsen af det indre marked ville lette både finansieringen af genopretningen efter covid-19-pandemien og finansieringen af den europæiske grønne pagt. Dette alene i kraft af, at forbrugerne kunne opleve yderligere fremskridt i forbindelse med opbygningen af et ægte indre marked for den finansielle sektor, selv om mange juridiske og praktiske hindringer stadig står i vejen for realiseringen af kapitalmarkedsunionen. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | EØSU glæder sig over, at forsikringsbranchen skal spille en større rolle i forbindelse med finansieringen af den grønne omstilling. Forsikringssektoren bør også sigte mod at reducere alle negative miljømæssige og sociale virkninger af sine investeringer og forsikringsaktiviteter. Det er relevant at skabe en forbindelse til EU-taksonomien. EØSU opfordrer til, at sociale bæredygtighedsmål også tages i betragtning på systematisk vis. Manglende overholdelse af arbejdstager- og menneskerettigheder kan resultere i højere risici. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Forslagene omfatter forenkling af det komplekse Solvens II-system på forskellige områder. Dette bifaldes. Det er imidlertid ulogisk, og udvalget er afvisende over for, at brugere af interne modeller nu også skal fremlægge rapporter, som om de benyttede standardformlen. Dobbelt indberetning skal udelukkes. |
| --- | --- |

2.2.5

2.3.   Delegerede retsakter

| 2.3.1 | EØSU er bevidst om, at Kommissionen er bemyndiget til at fastlægge visse og især tekniske regler ved hjælp af delegerede retsakter. Den bekendtgør en lang række forslag, som den vil gennemføre ved delegerede retsakter. Disse forslag har stor vægt og en stor økonomisk betydning. Som eksempler kan nævnes volatilitetsjusteringen, matchtilpasningen og ekstrapoleringen ligesom den i høj grad politiske beslutning om, i hvilket omfang finansieringen af den grønne pagt skal lettes, og hvilke begrænsninger ved risikovurderingen af investeringer, der skal gælde i den forbindelse. Her som andre steder slår EØSU til lyd for, at vigtige tiltag i den økonomiske politik vedtages i en almindelig lovgivningsprocedure under inddragelse af Parlamentet og høring af civilsamfundet snarere end ved brug af delegerede retsakter. Inden vedtagelsen af Solvens II-pakken bør Europa-Parlamentet, Kommissionen og EØSU have et klart overblik over indholdet og virkningerne af de delegerede retsakter. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4.   Evaluering af rekalibreringerne — konsekvensanalyser af konkurrenceevnen

| 2.4.1 | EØSU foreslår, at der i de kommende år foretages en helhedsevaluering af logikken i Solvens II-rammen. Rammevilkårene har ændret sig på mange måder og vil fortsat ændre sig, hvilket gør en evaluering tvingende nødvendig. I den forbindelse kunne det være nyttigt at gøre status over konkurrenceevnen med henblik på at fastslå de ændrede reglers indvirkning på den europæiske forsikringssektors konkurrenceevne på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

2.4.1

3.   Særlige bemærkninger

3.1.   Proportionalitet og grænseværdier

| 3.1.1 | EØSU glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at styrke proportionalitetsprincippet. En forenkling af det meget komplekse og omfattende regelsæt er især vigtig for mindre og i ringere omfang risikoeksponerede forsikringsselskaber, der udgør en vigtig brik i den regionale mangfoldighed. Det er korrekt, at kravene i Solvens II løbende bør kontrolleres og tilpasses i forbindelse med risikostyring og rapportering. Det er imidlertid beklageligt, at det fortsat kun er virksomhedens størrelse, der tages højde for, idet omfanget af de lovregulerede tilsynskrav ikke justeres efter forsikringsselskabernes faktiske risici i deres forretningsmodel. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | En af det europæiske forsikringsmarkeds vigtige styrker er mangfoldigheden af større og mindre forsikringsselskaber. Både dem, der er aktive internationalt, og dem, der er stærke i regionen. Det samme gælder mangfoldigheden af virksomhedsformer såsom aktieselskaber og andelsselskaber. Denne mangfoldighed må ikke udsættes for fare ved, at forsikringsselskaberne bebyrdes med for meget bureaukrati. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2.   Langsigtede garantier

| 3.2.1 | EØSU støtter Kommissionens hensigt om at øge forsikringsbranchens muligheder for at engagere sig i finansieringen af gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, bekæmpelsen af klimaændringerne og følgerne heraf samt afbødningen af følgevirkningerne af covid-19-pandemien gennem mere hensigtsmæssige krav til kapitalgrundlaget. Gennemførelsen af den europæiske grønne pagt må ikke slå fejl som følge af manglende finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi, og målene for bæredygtig udvikling må ikke bringes i fare som følge af utilstrækkelige kapitalkrav, der kunstigt gør investeringer i stærkt forurenende aktiviteter rentable. Gennemgangen af reglerne om de nødvendige krav til kapitalgrundlaget vil være nøglen til at løse disse problemer. EØSU anser det for afgørende, at Solvens II-reglerne kun ændres i et omfang, der ikke bringer tilsynsmålene for beskyttelsen af de forsikrede og begunstigede og målet om finansiel stabilitet i fare. Målet må være at finde den rette balance mellem på den ene side incitamenter for forsikringsselskaberne til at investere i aktiviteter, der er rettet mod sociale og miljømæssige mål, og på den anden side overholdelse af de tilsynsmæssige krav. Dette er endnu ikke sikret. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EØSU støtter Kommissionens forslag om at dæmpe volatiliteten ved langsigtede investeringer gennem den foreslåede volatilitetsjustering. Samtidig øger den dog volatiliteten ved at gå over til en relativ risikojustering (procentuelt fradrag fra margener). Det er kontraproduktivt. Det står ikke klart, hvorfor den gældende risikojustering ikke bevares her. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kommissionens forslag om ændring af risikomargenen (eksempler: finansieringsomkostningssats på 5 % og ikkeinkludering af likviditetsfaktoren), renterisikoen og korrelationen mellem spænd- og renterisiko fremmer målet uden at bringe beskyttelsesmålene i Solvens II i fare. Der skal imidlertid lægges særlig vægt på niveau 2-teksterne, da de forslag, der fører til en generel forbedring, samtidig kan have en negativ indvirkning på små og mellemstore forsikringsselskabers investeringsporteføljer. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EØSU bifalder i princippet Kommissionens forslag om revision af godkendelseskriterierne for aktivklassen, der omfatter aktieinvesteringer med et langsigtet perspektiv, samtidig med at den finansielle stabilitet sikres. Dette vil gøre det lettere for forsikringsselskaberne at drage fordel af kapitalrelateret særbehandling, hvis de stiller langsigtet kapital til rådighed for økonomien, forudsat at denne kapital investeres i overensstemmelse med sociale og miljømæssige mål. Det skal undgås, at reglerne bliver for komplekse. Også her kan der kun foretages en endelig vurdering, hvis niveau 2-forslagene er kendt. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Kommissionen bekendtgør, at den vil fremlægge en ny ekstrapoleringsmetode. Ekstrapolering er en regnemetode, der gør det muligt at oprette hensættelser til forsikringsaftaler med en løbetid, der ligger længere ude i fremtiden end tidshorisonten for pålidelige informationer fra kapitalmarkedet om risikofri renter. Denne metode er en væsentlig faktor ved beregningen af hensættelser og dermed kapitalkravet. Ekstrapolering er særlig vigtig ved livsforsikringer, men ikke kun her. Kommissionen medgiver selv i sin meddelelse COM(2021) 580 final, at forslaget, som den vil konkretisere i en senere delegeret retsakt, vil have en betydelig indvirkning på forsikringsselskabernes kapital på flere markeder. Denne betydelige indvirkning vil på grundlag af hidtidige beregninger inden for skadesforsikringer betyde et over 10 % højere kapitalkrav og dermed modvirke potentielle tiltag til frigørelse af forsikringsselskabernes kapital. EØSU er af den opfattelse, at sådanne vidtrækkende indgreb skal vedtages i en almindelig lovgivningsprocedure. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3.   Analyser af klimascenarier og mandat til EIOPA (1)
  vedrørende bæredygtighedsrisici

| 3.3.1 | EØSU støtter fuldt ud behovet for, at forsikringsselskaberne identificerer enhver væsentlig eksponering for risici i forbindelse med klimaændringer og vurderer indvirkningen på deres forretningsaktiviteter på mellemlang og lang sigt. EØSU anbefaler, at denne analyse af scenarier udvides til at omfatte alle miljørisici, og at begrebet dobbelt væsentlighed anvendes på disse krav. Forsikringsselskaberne bør også forpligtes til vurdere og, hvor det er relevant, reducere deres aktiviteters indvirkning på klimaændringer og miljøet generelt. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EØSU glæder sig over Kommissionens forslag om at give EIOPA til opgave at høre Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici og foreslå mulige tilpasninger af kapitalkrav i forbindelse med bæredygtighedsrisici i en rapport, der skal foreligge inden den 28. juni 2023. Det er korrekt at diskutere sådanne vidtrækkende emner på et empirisk grundlag. EØSU mener dog ikke, at fristen for rapportens fremlæggelse er ambitiøs nok. Modvirkningen af konsekvenserne af klimaændringerne kræver hurtig handling. EØSU gør allerede nu opmærksom på, at konsekvenserne af disse forslag vil berøre grundlæggende spørgsmål om finansiering af den europæiske grønne pagt. De vil derfor ikke være af teknisk, men snarere af politisk karakter og skal efter EØSU's opfattelse behandles i en almindelig lovgivningsprocedure med deltagelse af Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4.   Koncerntilsyn

| 3.4.1 | Tilsynspraksis har påvist reguleringsmæssige svagheder ved koncerntilsynet. EØSU støtter Kommissionens forslag om at tage forsikringsholdingselskaber og blandede finansielle holdingselskaber med i EU-tilsynsrammens umiddelbare anvendelsesområde. Set fra forbrugerens synspunkt er det vigtigt at sikre, at en koncerns eksterne præsentation er gennemsigtig set i forhold til dens ansvarsforhold. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5.   Forsikringsselskabers rolle under pandemier og i forbindelse med øvrige hændelser, der medfører store økonomiske omvæltninger

| 3.5.1 | EØSU deler Kommissionens vurdering af, at pandemien har vist, at der især i forbindelse med driftstab og rejseforsikringer er behov for klarere og enklere oplysninger om vilkårene for forsikringsbeskyttelse og garantier for forbrugerne, og at det skal sikres, at forsikringsprodukter fortsat opfylder forbrugernes behov. Det er lige så vigtigt, at forbrugerne reelt kan gøre deres krav gældende. Det står klart, at den hidtidige praksis for tilsyn med forsikringsprodukter ikke har fungeret tilfredsstillende. EØSU opfordrer Kommissionen til at anmode EIOPA om at komme med konkrete forslag til, hvordan det beskrevne og velkendte problem kan løses på mere effektiv vis. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Pandemien, virkningerne af klimaændringerne, som vi i Europa oplever i form af skovbrande, tørke, forringelse af skovområder, kraftig regn og oversvømmelser i et hidtil ukendt omfang, og nye risici såsom cyberrisici, stiller spørgsmålstegn ved tilgængeligheden af forsikringsbeskyttelse mod sådanne hændelser, der ikke længere vil være usædvanlige. EØSU støtter eftertrykkeligt Kommissionens plan om senest i 2022 at lancere en dialog om klimaresiliens, der skal samle forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber, offentlige myndigheder og andre relevante interessenter. EØSU opfordrer til, at repræsentanter for civilsamfundet fra begyndelsen inddrages i denne dialog. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6.   Forsikringsgarantiordninger, genopretning og afvikling og nye tilsynsforanstaltninger

| 3.6.1 | Kommissionen fremlægger ikke forslag til harmonisering af kludetæppet af forsikringsgarantiordninger i Europa. Den undlader dette, selv om forsikringsgarantiordninger giver forsikrede og begunstigede vigtig beskyttelse i sidste instans. Et samlet system af forsikringsgarantiordninger for hele Europa, der samtidig tager typen af produkter og dermed forbrugernes sårbarhed i betragtning, ville øge tilliden til et europæisk indre marked for forsikringer markant. Som foreslået af EIOPA anser EØSU som minimum harmoniseringen af en række minimumsprincipper for forsikringsgarantiordninger for at være en nødvendighed. På den anden side anerkender EØSU også — hvilket Kommissionen henviser til — at dette ville føre til en stor finansiel byrde for forsikringsmarkeder i nogle medlemsstater, der endnu ikke har et system med forsikringsgarantiordninger, som de ikke synes at kunne overkomme på nuværende tidspunkt under genopretningen efter covid-19-krisen. EØSU opfordrer Kommissionen til i første omgang hurtigt at fremlægge et forslag til en minimumsramme for forsikringsgarantiordninger, der anvender en overgangsfrist uden at overbelaste markederne. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Med forslaget om genopretning og afvikling (2) udvider Kommissionen de lovregulerede tilsynsinstrumenter, der skal gøre det muligt for tilsynsmyndighederne at gribe hurtigere og mere effektivt ind i tilfælde af en virksomhedskrise og især ved tegn på en krise. Disse instrumenter omfatter foranstaltninger som forebyggende genopretnings- og afviklingsplanlægning, også på koncernplan. Instrumenterne og beføjelserne i forbindelse med afviklingen defineres. I den forbindelse mangler der dog en klar afgrænsning i forhold til de eksisterende tilsynsforanstaltninger i Solvens II. Samlet set stilles der mange steder spørgsmålstegn ved den velfungerende såkaldte interventionsskala, idet nye interventionsbeføjelser kan tages i brug allerede inden et brud på solvenskapitalkravet. EØSU anser det for afgørende, at de foreslåede foranstaltninger uden forbehold bringes i overensstemmelse med reglerne for interventionsskalaen. Afviklingsreglerne bør fremme en harmoniseret tilgang på koncernniveau, navnlig i tilfælde af blandede finansielle koncerner. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Som kritik af forslagene anføres det, at covid-19-pandemien og frem for alt lavrentepolitikken har vist, at Solvens-II-instrumenterne har været tilstrækkelige til at håndtere de vanskelige situationer. Selv om det langt hen ad vejen har været tilfældet, er EØSU ikke enig i dette argument. EØSU anser det på baggrund af erfaringerne fra tidligere finanskriser for stærkt nødvendigt at iværksætte tilpassede foranstaltninger til kriseintervention på virksomhedsplan, allerede før virksomheden falder under minimumskapitalkravet, såfremt der er klare tegn på, at situationen forværres. EØSU henviser til, at det med den konkrete udformning og gennemførelse af reglerne vil være meget vigtigt at definere og klart afgrænse EIOPA's og de nationale tilsynsmyndigheders opgaver. |
| --- | --- |

3.6.3

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA).

1

(2)  COM(2021) 582 final.

2

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/50

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Den Europæiske Centralbank, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank — Årlig undersøgelse af bæredygtig vækst 2022

(COM(2021) 740 final)

(2022/C 275/09)

| Ordfører: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Ordfører:

Judith VORBACH

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget i sektionen | 8.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 140/5/38 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 21.1.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget i sektionen

8.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

140/5/38

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EU var inde i en negativ udvikling og ramt af kriser længe før covid-19-pandemien. I 2020 trådte EU ind i en recession af historiske proportioner i en tid, hvor de eksisterende problemer langt fra var løst. EU ydede hidtil uset støtte for at afbøde konsekvenserne af krisen og undgå en ustabil situation. Pandemien kan imidlertid kun håndteres på tværs af grænserne, og EØSU efterlyser et fremsynet samarbejde om EU's sundhedspolitik, et højere vaccinationsniveau og vedtagelse af en global tilgang med henblik på at føre en åben debat på EU-niveau om en midlertidig og frivillig fritagelse fra TRIPS-aftalen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU går ind for en velstandsorienteret politik og støtter EU's dagsorden for konkurrencedygtig bæredygtighed. Dens fire dimensioner — miljømæssig bæredygtighed, produktivitet, retfærdighed og makroøkonomisk stabilitet — samt konkurrenceevne bør prioriteres lige højt for at opnå de ønskede forstærkende virkninger og en vellykket omstilling. Retfærdighed og social bæredygtighed er f.eks. afgørende elementer i konkurrenceevnen og omvendt. Jo mindre parlamenterne, arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer inddrages, jo mere sandsynligt er det, at ulighederne vil øges, og opbakningen falde, især hvad angår økonomiens omstilling til klimaneutralitet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | En af vores udfordringer består i så vidt muligt at afkoble økonomisk velstand fra miljøforringelse. Der er brug for en holistisk tilgang, som tager højde for alle former for miljøskader. Tilsagn om at beskytte den sociale velfærd må ikke ende som tomme slogans. Det er afgørende at sikre en rimelig fordeling af både indsatsen for og fordelene ved omstillingen. EØSU fremhæver betydningen af et gunstigt erhvervsklima og af at bevare stærke industrielle værdikæder i Europa og opfordrer til europæisk industrielt lederskab i indsatsen for bæredygtighed. CO2-grænsetilpasningsmekanismen skal udformes på en effektiv måde, og statsstøtte bør kobles sammen med etablering af arbejdspladser af høj kvalitet samt respekt for arbejdstagerrettigheder og finanspolitiske forpligtelser. Endelig understreger EØSU, at en omlægning i retning af miljøbeskatning ikke må medføre regressive fordelingsmæssige virkninger eller energifattigdom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU bifalder Kommissionens forslag om reformer og investeringer og om at fremme et retfærdigt indre marked, der skal sikre et stærkt økonomisk grundlag. Det er afgørende, at der tages skridt til at fremme det indre marked og forbedre erhvervsklimaet for at styrke innovation og produktivitet. Desuden er en retfærdig tilgang til produktivitet en afgørende drivkraft for konkurrenceevne og opadgående konvergens på lang sigt. Sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder er grundlæggende, men er ikke en del af de forfatningsmæssigt beskyttede friheder på det indre marked. EØSU efterlyser passende forslag til, hvordan nationale regler, der ikke er omfattet af traktaten, kan beskyttes. EØSU anbefaler, at de kraftigt stigende energiprisers negative konsekvenser for produktion og distribution afbødes og bifalder den styrkede overvågning af risici på det finansielle marked som følge af klimakrisen. Uddybningen af kapitalmarkedsunionen og bankunionen bør konsolidere finansieringskanalerne, styrke investeringsindsatsen og øge modstandsdygtigheden. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU fremhæver, at bestræbelserne på at opnå en retfærdig grøn og digital omstilling inden for samme tidsrum, hvilket kræver bæredygtige sociale rammevilkår, vil udgøre et grundlag for fremtidig velstand og modstandsdygtighed. Veludformede arbejdsmarkedspolitikker og sociale beskyttelsessystemer danner grundlag for modstandsdygtighed og inklusiv vækst. EØSU er helt enig i, at medlemsstaterne bør intensivere deres indsats for at forbedre læringsresultaterne på tværs af uddannelsessystemerne, og at der bør sikres adgang til livslang læring. EØSU opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge fordelingsvirkningerne af udbetalingerne under den flerårige finansielle ramme (FFR) og NextGenerationEU (NGEU) og sikre, at de bidrager til udvikling af en grønnere og mere digitaliseret økonomi samt en opadgående social konvergens. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Økonomisk genopretning og stabil inklusiv vækst er forudsætninger for bæredygtige offentlige budgetter. EU's politikker skal fortsat yde støtte og være klar til at reagere på vedvarende turbulens. EØSU bifalder videreførelsen af den generelle undtagelsesklausul. Når den ophæves, vil det økonomiske aktivitetsniveau og beskæftigelses- og fattigdomsniveauet sammenlignet med niveauerne før krisen skulle vurderes. EØSU opfordrer desuden Kommissionen til at fremlægge retningslinjer for en overgangsperiode, inden en ajourført ramme træder i kraft. EØSU advarer imod at fremme politikker, der afsætter færre midler til det sociale område, uddannelsesområdet og sundhedsområdet, og efterlyser retfærdige indtægtspolitikker. Overvågningen som led i proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) har ikke i tilstrækkelig grad taget højde for samspillet mellem nye økonomiske udfordringer, og EØSU efterlyser desuden en overvågning af de sociale ubalancer. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Det er EØSU's opfattelse, at vi er på vej ind i en ny fase i den økonomiske politik, og at det igangværende europæiske semester 2022 giver mulighed for at øge den økonomiske, miljømæssige og sociale bæredygtighed. Den afbalancerede tilgang i dagsordenen for konkurrencedygtig bæredygtighed bør afspejles i de kommende landespecifikke henstillinger, og en større inddragelse af arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund har været stærkt tiltrængt i lang tid. Ved at gøre gennemførelse af bebudede reformer til en forudsætning for udbetaling af tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten får de landespecifikke henstillinger større politisk vægt. Det er glædeligt, at der er større fokus på principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, men det er fortsat uklart, i hvilket omfang det reelt vil komme til udtryk i de landespecifikke henstillinger og genopretnings- og resiliensplanerne. Økonomisk styring skal integreres i det europæiske semester på en måde, der sikrer demokratisk inddragelse af parlamenterne, arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | EU var inde i en negativ økonomisk og social udvikling og ramt af kriser før covid-19-pandemien. Efter en lang periode med økonomisk nedgang efter finanskrisen i 2008 kom der endelig gang i EU's økonomi i 2014, og herefter fulgte en periode med vækst og stigende beskæftigelse. De offentlige investeringer var dog faldet til under de niveauer, der var nødvendige for at holde den offentlige kapital stabil som andel af BNP. EU som helhed er forholdsvist velstående efter globale standarder, men der er stadig forskelle mellem lande og regioner og uligheder og kønsbestemte forskelle i vores samfund. Truslen fra klimakrisen var allerede tydelig, og det samme var udfordringerne som følge af den teknologiske omstilling. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | I marts 2020 ændrede situationen sig drastisk som følge af covid-19-pandemien og de foranstaltninger, der blev truffet for at inddæmme den. EU trådte ind i en recession af historiske proportioner (1) i en tid, hvor de eksisterende problemer langtfra var løst. Ikke blot var pandemien og konsekvenserne heraf uden fortilfælde — EU traf også et hidtil uset antal solidaritetsbaserede foranstaltninger for at afhjælpe problemerne, herunder aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul og SURE-instrumentet (2). EØSU glæder sig navnlig over, at EU har formået at udarbejde og vedtage så vidtrækkende et initiativ som NGEU midt i så alvorlig en krise. Dette initiativ bør ikke blot bidrage til at overvinde krisen, men også — hvilket er rigtigt set — til at håndtere omstillingsprocessen. Den tillidsskabende effekt af den generelt støttende og koordinerede politiske tilgang bidrog til at afbøde de socioøkonomiske konsekvenser af krisen, som ellers kunne have resulteret i økonomisk og politisk destabilisering. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Den tætte sammenhæng mellem økonomien og pandemien blev også synlig i forbindelse med det økonomiske opsving, der blev udløst, da den epidemiologiske situation forbedredes midt i 2021. Ifølge prognosen fra efteråret 2021 vil økonomien bevæge sig fra en genopretningsfase til en opsvingsfase med en vækst på 4,3 % i 2022, og jobskabelsen forventes at følge denne tendens (3). Den nye bølge af pandemien og omikronvarianten betyder imidlertid, at denne positive prognose måske desværre ikke kommer til at holde stik. EØSU påpeger, at der er en høj grad af usikkerhed, og at pandemien har store konsekvenser for den økonomiske aktivitet. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bekæmpelsen af pandemien og forebyggelsen af nye varianter af virusset kan ikke kun ske på nationalt niveau. Der er brug for en tværnational tilgang. EØSU opfordrer til et tæt og fremsynet samarbejde om EU's sundhedspolitik, hvilket ikke blot vil bidrage til at overvinde sundhedskrisen, men også afbøde dens indvirkning på økonomien. EØSU anbefaler, at indsatsen for at øge vaccinationsdækningen fortsat bør være en topprioritet, og udvalget efterlyser en global tilgang, ikke mindst fordi en tilstrækkelig forsyning af vacciner på verdensplan også er i EU's egen interesse. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at indlede en åben debat på EU-niveau om en midlertidig og frivillig fritagelse fra TRIPS-aftalen for så vidt angår covid-19-vacciner, -behandlinger og -test (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EØSU bifalder den flerdimensionale tilgang i dagsordenen for konkurrencedygtig bæredygtighed, der er skitseret i undersøgelsen om bæredygtig vækst. Dette er i tråd med den velstandsorienterede politiske tilgang, som EØSU har bakket op om i tidligere udtalelser. Her opfordrer udvalget til, at der tages hensyn til flere mål: miljømæssig og social bæredygtighed, bæredygtig og inklusiv vækst, fuld beskæftigelse og arbejdspladser af høj kvalitet, retfærdig fordeling, sundhed og livskvalitet, stabile finansielle markeder, prisstabilitet, balance i samhandelen på grundlag af en retfærdig og konkurrencedygtig industriel og økonomisk struktur og stabile offentlige finanser. Disse mål stemmer også overens med målene i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union og er tæt forbundne. For eksempel er en tilgang til bæredygtig vækst, der omfatter mere end blot målet om BNP-vækst, afgørende for realiseringen af en klimaneutral økonomi i 2050. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Desuden er de fire dimensioner af dagsordenen for konkurrencedygtig bæredygtighed — miljømæssig bæredygtighed, produktivitet, retfærdighed og makroøkonomisk stabilitet — tæt forbundne og har lige stor betydning. De er alle dele af det samme puslespil, og én målsætning kan ikke opfyldes uden de andre, hvilet betyder, at ingen af dem er mindre vigtige end de andre. Kommissionen understreger med rette, at disse dimensioner bør være gensidigt forstærkende. EØSU bifalder dette, men peger på faren for kontraktive virkninger. Jo mindre parlamenterne, arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer inddrages, jo mere sandsynligt er det, at ulighederne mellem disse fire dimensioner vil øges. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EØSU påpeger også, at de fire dimensioner ikke blot er indbyrdes forbundne, men at konkurrenceevnen også er tæt forbundet med dem og har samme betydning sammen med balance i samhandelen, som er et af de vigtigste økonomiske mål. Retfærdighed og social bæredygtighed er f.eks. afgørende elementer i konkurrenceevnen og omvendt. Den europæiske sociale model og navnlig den europæiske søjle for sociale rettigheder er afgørende for EU's konkurrencedygtighed. På samme måde er balance i samhandelen med udgangspunkt i en retfærdig, konkurrencedygtig industriel og økonomisk struktur en vigtig forudsætning for inklusiv vækst, retfærdighed og social bæredygtighed i EU. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Særlige bemærkninger

3.1.   Miljømæssig bæredygtighed

| 3.1.1. | En af dette århundredes største udfordringer er så vidt muligt at sikre økonomisk velstand uden forringelse eller ødelæggelse af miljøet. EØSU er fuldt ud enig med Kommissionen i, at klimaændringer og miljøforringelse kræver øjeblikkelig handling. EØSU støtter fuldt ud målet om at bekæmpe klimakrisen, men opfordrer til en holistisk tilgang, der tager højde for alle former for miljøskader på lige fod såsom trusler mod biodiversitet, vand og jord, luftforurening og atomaffald og andre former for giftigt affald. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Kommissionen fremhæver med rette den sociale og økonomiske dimension af omstillingen og betydningen af at bevare velstand og velfærd. EØSU understreger, at det er yderst vigtigt, at disse udmeldinger ikke ender som tomme slogans, og opfordrer Kommissionen til at foretage en detaljeret kortlægning og analyse af den indvirkning, som omstillingen vil have på beskæftigelse og færdigheder (5). Det er også afgørende at sikre en rimelig fordeling af både indsatsen for og fordelene ved omstillingen. EØSU understreger, at social dialog, fuld respekt for arbejdsmarkedsparternes uafhængighed, styrkelse af de kollektive forhandlinger, god virksomhedsledelse med inddragelse af arbejdstagerne (6) og inddragelse af arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund i den politiske beslutningsproces er afgørende for at nå dette mål. Det vil ikke blot sikre en følelse af medansvar. Det er — frem for alt — afgørende for at sikre en afbalanceret og inklusiv omstillingsproces. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Disse interessenter skal navnlig i højere grad inddrages i »Fit for 55«-pakken, som indeholder en lang række vidtgående politiske forslag. EØSU fremhæver betydningen af at bevare stærke industrielle værdikæder i Europa og opfordrer til europæisk industrielt lederskab i indsatsen for miljømæssig bæredygtighed. Forslaget om en CO2-grænsetilpasningsmekanisme har potentiale til at gøre beskæftigelsen i omstillede klimavenlige virksomheder mere robust og er derfor afgørende og skal udformes på en effektiv måde. I forbindelse med enhver omlægning til miljøbeskatning, såsom opkrævning af afgifter på forurenende aktiviteter, er det bydende nødvendigt at forhindre regressive fordelingsvirkninger og energifattigdom. Der bør tages fat på skattebyrden på arbejde i den forbindelse. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Kommissionen påpeger, at opfyldelsen af EU's ambitiøse dagsorden for den grønne pagt vil kræve betydelige investeringer på omkring 520 mia. EUR om året. Der vil være brug for yderligere investeringer for at gennemføre omstillingen på arbejdsmarkedet. I den forbindelse påpeger EØSU, at der er brug for yderligere investeringer i den digitale omstilling samt i sundhedsvæsenet, uddannelse og undervisning, social beskyttelse samt forskning og udvikling. EØSU understreger, at det for at sikre et tilstrækkeligt investeringsniveau er vigtigt både at omdirigere og intensivere private og offentlige investeringer. Opnåelsen af miljømæssig bæredygtighed er et offentligt gode, der indebærer en risiko for markedssvigt. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Private investeringer spiller en vigtig rolle i det økonomiske kredsløb, der skal fremme økonomisk udvikling og jobskabelse. Der er navnlig behov for investeringer og innovation i den private sektor for at nå målet om miljømæssig bæredygtighed, f.eks. på områder som nye batterier til biler og stålproduktion med nulemission. EØSU fremhæver behovet for et gunstigt erhvervsklima og bifalder bestræbelserne på at kanalisere privat finansiering i retning af klimaresiliens og miljømæssig bæredygtighed som tilsigtet med den nye strategi for bæredygtig finansiering (7). EØSU støtter også den offentlige sektors rolle, navnlig InvestEU og de respektive NGEU-foranstaltninger, når det drejer sig om at tilskynde til private investeringer ved at yde målrettet støtte under fuld overholdelse af artikel 107 i TEUF. EØSU opfordrer dog til, at statsstøtte kobles sammen med etablering af arbejdspladser af høj kvalitet og respekt for arbejdstagerrettigheder, miljøstandarder og finanspolitiske forpligtelser. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Produktivitet

| 3.2.1. | Produktivitet handler om den økonomiske produktions effektivitet og er som udgangspunkt defineret som forholdet mellem output og input. Produktivitetsforøgelse på en retfærdig og bæredygtig måde bidrager til konkurrenceevne, velstand og opadgående konvergens på lang sigt. Tiltag til at øge produktiviteten, der gennemføres på en uretfærdig og uholdbar måde kan imidlertid ende med at lægge større pres på arbejdstagere og arbejdsgivere, svække den miljømæssige bæredygtighed, forvride konkurrencen, øge uligheden og hæmme omstillingsprocessen. I lyset af ovenstående bifalder EØSU Kommissionens tilgang med at øge produktiviteten på en velstandsorienteret måde ved at fremme avancerede teknologier og innovation, styrke borgernes færdigheder, øge undervisnings- og uddannelsesindsatsen, styrke overførslen og udnyttelsen af viden og fremme ressourceeffektiviteten. EØSU fremhæver især, at social bæredygtighed også er et vigtigt element i en retfærdig tilgang til produktivitet. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EØSU fremhæver behovet for nye investeringer generelt og især i den digitale sektor og støtter udtrykkeligt Kommissionens opfordring til også at lade genopretnings- og resiliensplanerne fokusere på opbygning og ibrugtagning af banebrydende digital kapacitet. Genopretnings- og resiliensfaciliteten kan og bør hjælpe medlemsstaterne med at foretage investeringer og gennemføre reformer, der — bl.a. — sikrer fremskridt inden for kunstig intelligens, højtydende databehandling, cybersikkerhed, mikroelektroniske og elektroniske komponenter og sikker konnektivitet. Ud over at styrke digitale færdigheder på alle niveauer vil dette skabe et solidt grundlag for at øge produktiviteten og konkurrencedygtigheden og dermed fremme et stærkt økonomisk grundlag og velstand på lang sigt. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Et retfærdigt og velfungerende indre marked fremmer bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelse. EØSU er enig med Kommissionen i, at respekt for retsstatsprincippet, velfungerende retssystemer af høj kvalitet, effektive strukturer til korruptionsbekæmpelse, effektiv forvaltning, herunder skatteforvaltning, og bekæmpelse af hvidvask af penge samt bekæmpelse af svig er vigtige faktorer med henblik på at forbedre erhvervsklimaet og sikre fair konkurrence mellem virksomheder. Der er desværre stadig en ubalance mellem økonomiske friheder på den ene side og sociale rettigheder og arbejdsmarkedsrettigheder på den anden side. Sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder er grundlæggende, men er ikke en del af de forfatningsmæssigt beskyttede friheder på det indre marked. Nationale rettigheder til beskyttelse af arbejdstagere betegnes undertiden som administrative hindringer for markedet. Som følge heraf opfatter mange arbejdstagere det indre marked som en trussel. EØSU efterlyser passende forslag til, hvordan der kan rettes op på denne ubalance, og hvordan nationale regler, der ikke er omfattet af traktaten, kan beskyttes. EØSU anbefaler desuden på det kraftigste en konsekvent gennemførelse af »Beyond GDP«-initiativet (8). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EØSU anbefaler på det kraftigste, at der tages hånd om de negative økonomiske og fordelingsmæssige virkninger af de kraftigt stigende energipriser. De pludselige prisstigninger kan skyldes den omfattende genoptagelse af økonomiske aktiviteter og afbrydelser på forsyningssiden og vil muligvis udjævnes, når den økonomiske udvikling bliver mere stabil. De lægger imidlertid et umiddelbart pres på industriens produktion og konkurrencedygtighed. Derudover vil de høje engrospriser på energi sandsynligvis påvirke detailpriserne og føre til stigende fødevarepriser. Selv hvis der er tale om midlertidige virkninger, kan de lægge et nedadgående pres på lønningernes købekraft, således at husstande med lav indkomst risikerer fattigdom. EØSU støtter bestræbelserne på at modvirke denne udvikling. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Retfærdighed

| 3.3.1. | Svag social beskyttelse, ubalancer og uligheder var et problem længe før covid-19-krisen. I en situation, hvor over 20 % af EU's borgere risikerede at ende i fattigdom og opleve social udstødelse, konkluderede ECB i 2016, at fordelingen af velstand er ekstremt ulige (9). Ifølge Verdensbankens rapport om fattigdom (2018) (10) var lidt over en milliard mennesker blevet løftet ud af absolut fattigdom i de foregående tre årtier, overvejende fordi fattigdommen i Kina blev nedbragt. Pandemien har lagt en bremse på denne positive udvikling. Velstanden er imidlertid stadig koncentreret i toppen, og de meget rige har reelt fået en større formue gennem de seneste 25 år (11). Kommissionen fremhæver med rette den stigende ulighed som følge af pandemien. Ulighed er ikke kun et problem i sig selv, men begrænser også den økonomiske udvikling ved at lægge en dæmper på den private efterspørgsel og danne grobund for sociale spændinger. Fremme af arbejdspladser af høj kvalitet, fornuftige løn- og arbejdsvilkår, arbejdspladser til ugunstigt stillede grupper og retten til kollektive forhandlinger er derfor afgørende elementer. EØSU fremhæver betydningen af at respektere de nationale arbejdsmarkedsrelationer og arbejdsmarkedsparternes uafhængighed i forbindelse med støtten til sådanne politikker. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen har givet udtryk for, at retfærdighed skal være kernen i genopretningen. I forhold til problematisk ulighed, bekymrende fattigdomstal og politiske spændinger er social bæredygtighed, ligestilling mellem kønnene, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling og retfærdig fordeling vigtige mål i sig selv. EØSU anbefaler derfor på det kraftigste, at der ikke blot fokuseres på den grønne og den digitale omstilling, den såkaldte dobbelte omstilling, men at der parallelt hermed arbejdes for social bæredygtighed. EØSU fremhæver, at bestræbelserne på at opnå en retfærdig grøn og digital omstilling inden for samme tidsrum, hvilket kræver bæredygtige sociale rammevilkår, vil udgøre et grundlag for fremtidig velstand og modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Veludformede aktive arbejdsmarkedspolitikker, offentlige arbejdsformidlinger og sociale beskyttelsessystemer, der hjælper folk med at opretholde deres levestandard i tider med økonomisk turbulens og ved individuelle behov, skaber grundlaget for modstandsdygtighed og inklusiv vækst. Gennemførelsen af foranstaltninger til bevarelse af arbejdspladser såsom arbejdsdelingsordninger har uden tvivl bidraget til at afbøde krisens negative konsekvenser for arbejdsmarkederne. Indkomststøtte og sociale sikkerhedsnet har forhindret store indkomstfald, men covid-19-pandemien har også afsløret mangler i adgangen til social beskyttelse. EØSU efterlyser opadgående social konvergens, der bidrager til EU's overordnede modstandsdygtighed over for kriser. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Der skal især også rettes opmærksomhed mod de sociale virkninger af den digitale omstilling, ikke mindst fordi pandemien har fremskyndet denne proces. EØSU glæder sig over, at Kommissionen — blandt andre punkter — fremhæver den ulige adgang til onlinelæring, som kan få længerevarende konsekvenser, bl.a. i form af ringe grundlæggende færdigheder, som kan øge ulighederne på uddannelsesområdet. EØSU er helt enig i, at medlemsstaterne bør intensivere deres indsats for at forbedre læringsresultaterne på tværs af uddannelsessystemerne. For at afhjælpe misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og forhindre voksende sociale skel skal retten til livslang læring anerkendes og adgangen hertil sikres. Dette skal understøttes af offentlige midler for at hjælpe ansvarlige virksomheder med at gennemføre livslang læring af høj kvalitet. For at mindske den digitale kløft bør der lægges særlig vægt på adgangen til digitale tjenester for personer med handicap og for ældre. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Den nye flerårige finansielle ramme (FFR) og NextGenerationEU (NGEU), og især genopretnings- og resiliensfaciliteten, beløber sig til 1 824 bio. EUR i form af støtte til medlemsstaterne i forbindelse med de aktuelle udfordringer. EØSU opfordrer Kommissionen til at kontrollere, at de bebudede politiske foranstaltninger gennemføres korrekt, så målene for den grønne og den digitale omstilling konkret styrkes gennem fordelingen af midlerne. Frem for alt bør allerede planlagte udgifter ikke accepteres som en del af de nationale genopretnings- og resiliensplaner. Dette vil også bidrage til at imødegå behovet for at øge de nationale bidrag eller reducere udgifterne i EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Fordelingsvirkningerne af udbetalingen af midlerne og deres sociale virkninger bør desuden overvåges nøje for at sikre, at de bidrager til opadgående social konvergens. Kommissionen fremhæver med rette forskellige aspekter af krisens asymmetriske indvirkning på forskellige befolkningsgrupper, sektorer og regioner. EØSU opfordrer derfor til en særlig indsats for at beskytte lav- og mellemindkomsthusstande og sårbare personer, som rammes hårdest af kriser og omstillingsprocessen. Investeringer bør finansieres under forudsætning af, at de fører til nettojobskabelse og respekterer arbejdstagernes rettigheder. Alt i alt er det vigtigt, at de kommende generationer høster frugterne af de aktuelle udgifter. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Makroøkonomisk stabilitet

| 3.4.1. | Det økonomiske chok i kølvandet på pandemien har ikke blot øget de eksisterende sårbarheder og ført til tilbageskridt i bestræbelserne på at mindske ubalancer mellem medlemsstaterne, men har også resulteret i større usikkerhed. Derfor skal den økonomiske og monetære politik fortsat ikke kun være støttende, men også fleksibel og i stand til at reagere på turbulens eller chok og sikre EU's modstandsdygtighed. EØSU bifalder således videreførelsen af den generelle undtagelsesklausul. Når den ophæves, vil det økonomiske aktivitetsniveau og beskæftigelses- og fattigdomsniveauet sammenlignet med niveauerne før krisen skulle vurderes. Finanspolitikker på nationalt niveau og EU-niveau såvel som monetære politikker bør koordineres på en fornuftig måde, så de gensidigt forstærker de tilsigtede støttende og stabiliserende virkninger. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EØSU opfordrer til, at der som skitseret i flere udtalelser foretages en omlægning i retning af økonomisk styring med fokus på velstand (12). Efter at være blevet standset på grund af pandemien var genoptagelsen af revisionen af EU's ramme for økonomisk styring derfor tiltrængt med henblik på at fremme hensigtsmæssige finanspolitikker i gode såvel som dårlige tider. Manglerne i den nuværende finanspolitiske ramme var allerede indlysende i 2020, og krisen giver anledning til endnu større udfordringer. Ifølge en analyse vil 23 medlemsstater ikke opfylde underskudskriteriet og 13 medlemsstater ikke opfylde gældskriteriet. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EØSU er enig med Kommissionen i, at det er nødvendigt at afholde sig fra at indlede en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud mod nogen medlemsstat, og dens henstilling om, at medlemsstaterne fortsat bør yde finanspolitisk støtte, samtidig med at den finanspolitiske holdbarhed opretholdes på mellemlang sigt, når de økonomiske forhold tillader det. Dette er i tråd med EØSU's ønske om at støtte bæredygtig vækst og dermed styrke de offentlige finanser (13). EØSU opfordrer imidlertid også til, at det anerkendes, at der er et presserende behov for at øge investeringerne for at tackle omstillingsprocessen. Inden den reviderede ramme træder i kraft, bør Kommissionen desuden fremlægge retningslinjer for en overgangsperiode, hvor proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ikke udløses, og hvor der er mulighed for at anvende klausulen om usædvanlige begivenheder på et landespecifikt grundlag (14). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EØSU er enig med Kommissionen i, at overvågningen under proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer muligvis ikke i tilstrækkelig grad har taget højde for samspillet mellem nye økonomiske udfordringer, navnlig belastningen af miljøet (15). Desuden er det nødvendigt at overvåge de sociale ubalancer for at udligne overvægten af finanspolitiske og makroøkonomiske krav (16). Da sociale og beskæftigelsesmæssige ubalancer kan have skadelige virkninger på tværs af grænserne, er det vigtigt, at de opdages og korrigeres på et tidligt tidspunkt. Endelig glæder EØSU sig over Kommissionens arbejde med grøn budgettering. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Økonomisk genopretning og stabil inklusiv vækst er forudsætninger for bæredygtige offentlige budgetter og opbygning af finanspolitiske stødpuder. Eftersom nationalt finansierede offentlige investeringer fortsat vil spille en vigtig rolle, er det afgørende at bruge den »gyldne regel«, uden at sætte den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt og euroens værdi over styr, hvis omstillingen skal lykkes. På baggrund af den store usikkerhed advarer EØSU dog også imod at begrænse de aktuelle udgifter til det sociale område, uddannelses- og sundhedsområdet. Velfungerende automatiske stabilisatorer er afgørende for at forebygge sociale problemer, stabilisere efterspørgslen og opnå modstandsdygtighed mod kriser. Derimod indebærer uretfærdige skattepolitikker, der giver mulighed for skattesvig og aggressiv skatteplanlægning, en fare for det finanspolitiske råderum, der er nødvendigt for at kunne reagere på chok og håndtere omstillingsprocessen. Kommissionens bemærkninger om indtægtssiden er derfor velkomne. Dette gælder også for de foreslåede reformer inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, der handler om øget effektivitet i skatteforvaltningen med det formål at forbedre skatteopkrævningen og reducere efterlevelsesomkostningerne for virksomheder og enkeltpersoner. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Et vigtigt aspekt af den makroøkonomiske stabilitet er stabiliteten på de finansielle markeder. Ved uddybningen af kapitalmarkedsunionen og af bankunionen bør der lægges vægt på at styrke finansieringskanalerne for økonomien og fremme den private sektors bidrag til investeringsindsatsen. I den forbindelse opfordrer EØSU til, at der findes den rette balance mellem risikodeling og risikoreduktion, og udvalget glæder sig navnlig over bestræbelserne på at styrke overvågningen af systemiske risici som følge af klimakrisen. Det er også vigtigt at tage hensyn til sociale bæredygtighedsrelaterede risici, der udgør en risiko for samfundets sammenhængskraft, som følge af at fordelingsbalancen tipper. I forbindelse med tilsynet med de finansielle markeder bør effektivitet prioriteres højere end kompleksitet, og tilsynet bør sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Det europæiske semester er under udvikling

| 3.5.1. | EØSU understreger, at EU med NGEU går ind i en ny fase i den økonomiske politik og gør vigtige fremskridt i indsatsen for solidaritet. Det igangværende europæiske semester 2022 giver mulighed for at øge den økonomiske, miljømæssige og sociale bæredygtighed. EØSU efterlyser tilsagn om at fremme bæredygtig og inklusiv vækst, fuld beskæftigelse og arbejdspladser af høj kvalitet og opfordrer til, at der indtages et mere beslutsomt demokratisk standpunkt. Dertil kommer, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund i semesterprocessen for længst burde have været styrket. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Håndteringen af genopretnings- og resiliensfaciliteten som led i det europæiske semester gør processen mere meningsfuld. Sammenkædningen af efterlevelsen af reformer, der er fastsat i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, og som i høj grad er baseret på de landespecifikke henstillinger, med udbetalingen af trancher giver desuden de landespecifikke henstillinger større politisk vægt. Det er derfor tvingende nødvendigt, at arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund i højere grad inddrages i udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner. EØSU opfordrer til, at der fastsættes minimumsstandarder for denne høring (17). Samhørighedspolitikkens strenge regler vedrørende høring af interessenter og især partnerskabsprincippet bør som minimum anvendes som model for procedurerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten (18). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | En række empiriske undersøgelser understreger, at hovedparten af de landespecifikke henstillinger har haft fokus på at øge konkurrenceevnen og konsolidere de offentlige budgetter. EØSU opfordrer Kommissionen til at gå videre med den afbalancerede tilgang fra dagsordenen for konkurrencedygtig bæredygtighed, navnlig i arbejdet med de kommende landespecifikke henstillinger. Der bør lægges særlig vægt på at anbefale reformer såsom aktive og inklusive arbejdsmarkedspolitikker og ordninger for livslang læring, herunder programmer for omskoling og støtte til karriereskift, bl.a. for ugunstigt stillede grupper som personer med handicap og de ældre. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EØSU bifalder navnlig resultatet af det sociale topmøde i Porto, især at den reviderede sociale resultattavle skal bidrage til at overvåge fremskridtene med gennemførelsen af principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder og integrere denne overvågning i det europæiske semester. Det er derfor glædeligt, at der i den fælles beskæftigelsesrapport 2022 sættes større fokus på søjlens principper, og at EU's overordnede mål for 2030 og nøgleindikatorerne i den reviderede sociale resultattavle indgår i rapportens analyse. Det er dog stadig uklart, i hvilket omfang disse konklusioner vil komme til udtryk i de landespecifikke henstillinger og genopretnings- og resiliensplanerne. Derudover bør målene for bæredygtig udvikling tjene som referencepunkter. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | EØSU efterlyser reformer, der sikrer, at EU-midler absorberes effektivt, f.eks. ved at opbygge teknisk kapacitet hos offentlige myndigheder, så de kan håndtere investeringsprojekter, systemer for offentlige udbud baseret på princippet om det mest økonomisk fordelagtige frem for det billigste tilbud, der tager højde for beskæftigelsesmæssige, sociale og miljømæssige aspekter, og endelig reformer, der fjerner ikkemonetære hindringer for en effektiv investeringspolitik. EØSU opfordrer navnlig også Kommissionen til at forhindre ethvert misbrug af midler og korruption. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Økonomisk styring og især reglerne under de finanspolitiske rammer skal integreres i det europæiske semester på en måde, der sikrer demokratisk inddragelse af Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter, arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund. Den økonomiske styring bør desuden reformeres med det formål at fremme den multilaterale og demokratiske dialog om makroøkonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer og støtte den politiske koordinering. |
| --- | --- |

3.5.6.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Kommissionen, Økonomisk prognose — foråret 2020.

1

(2)  Det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation.

2

(3)  Prognose — efteråret 2021.

3

(4)  EØSU's udtalelse Styrket ud af pandemien: Udnyttelse af de tidlige erfaringer fra covid-19-pandemien (SOC/700) (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 116).

4

Styrket ud af pandemien: Udnyttelse af de tidlige erfaringer fra covid-19-pandemien

(5)  EØSU's udtalelse Fit for 55: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet (NAT/843) (EUT C 275 af 18.7.2022, s. 101).

5

Fit for 55: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet

(6)  EØSU's udtalelse Social dialog som en vigtig søjle i økonomisk bæredygtighed (EUT C 10 af 11.1.2021, s. 14).

6

Social dialog som en vigtig søjle i økonomisk bæredygtighed

(7)  EØSU's udtalelse Ny strategi for bæredygtig finansiering, (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 97).

7

Ny strategi for bæredygtig finansiering

(8)  Background — Beyond GDP, Kommissionen.

8

(9)  Den Europæiske Centralbank, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave, nr. 18 / december 2016.

9

The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave

(10)  World Bank Group: Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview, Figure 01; s. 2.

10

Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview,

(11)  The World Inequality Report 2022 præsenterer de mest ajourførte og fuldstændige data om ulighed verden over.

11

(12)  EØSU's udtalelser Evaluering af den økonomiske styring 2020 (EUT C 429 af 11.12.2020, s. 227), og Omarbejdning af EU's finanspolitiske ramme med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling, (EUT C 105 af 4.3.2022, s. 11).

12

Evaluering af den økonomiske styring 2020

Omarbejdning af EU's finanspolitiske ramme med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling

(13)  EØSU's udtalelse Evaluering af den økonomiske styring 2020 (EUT C 429 af 11.12.2020, s. 227).

13

Evaluering af den økonomiske styring 2020

(14)  EØSU's udtalelse Omarbejdning af EU's finanspolitiske ramme med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling (EUT C 105 af 4.3.2022, s. 11).

14

Omarbejdning af EU's finanspolitiske ramme med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling

(15)  COM(2021) 662 final.

15

(16)  EØSU's udtalelse Den europæiske søjle for sociale rettigheder (EUT C 286 af 16.7.2021, s. 13).

16

Den europæiske søjle for sociale rettigheder

(17)  EØSU's resolution Inddragelse af det organiserede civilsamfund i de nationale genopretnings- og resiliensplaner (EUT C 155 af 30.4.2021, s. 1).

17

Inddragelse af det organiserede civilsamfund i de nationale genopretnings- og resiliensplaner

(18)  EØSU's udtalelse Samhørighedspolitik til bekæmpelse af uligheder — Komplementaritet/overlapning med genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT C 517 af 22.12.2021, s. 1).

18

Samhørighedspolitik til bekæmpelse af uligheder — Komplementaritet/overlapning med genopretnings- og resiliensfaciliteten

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/58

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om oprettelse af EU's Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA)

(COM(2021) 576 final)

(2022/C 275/10)

| Ordfører: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Ordfører:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 10.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 230/3/2 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 28.10.2021

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

10.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

230/3/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Covid-19-pandemien har vist, at der er behov for en bedre koordinering i Den Europæiske Union og medlemsstaterne i forbindelse med håndteringen af folkesundhedskriser før, under og efter, at de finder sted. Borgerne i Europa har bemærket mangler i beredskabet og indsatsen under pandemien på EU-niveau og nationalt, regionalt og lokalt niveau. Da pandemien bredte sig i Europa, var EU's institutioner og organer ikke i stand til at koordinere indsatsen ordentligt med medlemsstaterne og iværksætte hurtige og effektive foranstaltninger for at beskytte befolkningens liv. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Med oprettelsen af EU's Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) og ved at sætte folkesundhed og lighed i centrum for myndighedens beslutninger, vil EU og medlemsstaterne kunne opnå et bedre beredskab og sikre en bedre indsats i forbindelse med eksisterende og fremtidige grænseoverskridende sundhedstrusler. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder Kommissionens hurtige oprettelse af HERA, som tager udgangspunkt i det arbejde, der blev igangsat med den beredskabsplan for bioforsvar, der blev oprettet i februar 2021 under navnet HERA Incubator (1). Der var behov for hurtig handling for at reagere på udbredelsen og følgerne af covid-19-pandemien, herunder de mange smittebølger og hospitalsindlæggelser, som forekom i alle medlemsstater, og som stadig er en realitet. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Den hurtige indsats bør imidlertid ikke ske på bekostning af demokrati og lighed på sundhedsområdet. Oprettelsen af en ny permanent EU-struktur af denne betydning, der arbejder med et betydeligt offentligt budget, bør ikke baseres på undtagelsesbestemmelser, der er forbeholdt akutte kriser. EØSU er navnlig bekymret over den meget begrænsede rolle, som HERA giver Europa-Parlamentet, de regionale myndigheder, sygesikringsorganer og civilsamfundets organisationer, herunder arbejdsmarkedets parter såsom fagforeninger, der repræsenterer arbejdstagerne i sundhedssektoren, folkesundheds-, patient- og ligestillingsorganisationer, tjenesteudbydere samt nonprofitinfrastruktur og ikke-kommercielle forskningsinstitutioner. EØSU mener, at disse interessenter skal tildeles en aktiv rolle i HERA's arbejde. EØSU peger navnlig på den afgørende rolle, som frontlinjemedarbejdere, navnlig medarbejdere i sundhedssektoren og frivillige, spiller for bekæmpelsen af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU anerkender erhvervslivets vigtige rolle i håndteringen af sundhedskriser, men en fair balance skal sikre, at folkesundheden og sårbare gruppers interesser står i centrum for EU's beredskab og indsats. EØSU anmoder Kommissionen om at sikre, at Europa-Parlamentet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer inddrages i HERA's bestyrelse og rådgivende forum på en meningsfuld måde. EØSU opfordrer til, at der oprettes en undergruppe under det rådgivende forum på lige fod med det fælles samarbejdsforum for erhvervslivet. EØSU og Regionsudvalget bør være repræsenteret i denne undergruppe. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU er navnlig bekymret over den manglende gennemsigtighed og åbenhed i HERA's nuværende struktur. Kommissionen formaliserer ad hoc-foranstaltninger, der blev indført under pandemien, men den skaber ikke større gennemsigtighed i sin beslutningsproces. Gennemsigtig forvaltning af offentlige midler og gennemsigtighed i samarbejdet med private partnere er afgørende for at opbygge tillid til håndteringen af sundhedskriser. EØSU anbefaler, at der lægges større vægt på at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til HERA's indtægter og udgifter, åbne kontrakter og inddragelse af civilsamfundet i tilsynet med de finansielle aspekter vedrørende myndigheden. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Det er også vigtigt at træffe andre tiltag, der skal sikre, at beredskabs- og indsatsforanstaltninger, herunder ibrugtagningen af medicinske modforanstaltninger, skaber resultater i medlemsstaterne. EØSU mener, at HERA bør sikre en bedre koordinering af kommunikationskampagner om forebyggelse af og indsats i forbindelse med folkesundhedskriser. Dette kan bl.a. ske ved at målrette kampagnerne til de mennesker, som er i størst risiko, og ved at samarbejde med de lokale myndigheder om bl.a. uddannelse og information om forskning og vaccination. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Det er også nødvendigt at tage hånd om den internationale dimension af grænseoverskridende sundhedstrusler. EØSU mener, at HERA skal spille en vigtig rolle i den globale indsats mod grænseoverskridende sundhedstrusler og pandemier, navnlig ved hjælp af COVAX og nye potentielle lægemidler og behandlinger, samt ved at styrke og understøtte den globale sundhedssikkerhedsstruktur. HERA bør forpligte sig til at samarbejde med globale aktører, herunder Verdenssundhedsorganisationen, udveksle oplysninger og støtte global adgang til vacciner og andre medicinske modforanstaltninger. EØSU opfordrer Kommissionen til at føre an i en åben debat på europæisk niveau om en midlertidig frivillig undtagelse fra TRIPS-aftalen gældende for covid-19-vacciner, -behandlinger og -tests for at gøre det muligt at intensivere den globale vaccineproduktion og mindske omkostningerne og dermed sikre adgang for alle mennesker i hele verden. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | HERA er blevet præsenteret som en fleksibel struktur, der vil blive tilpasset efter behov, og der er planlagt en dybdegående undersøgelse af HERA's aktiviteter i 2025. Det er vigtigt, at der hurtigst muligt tages hånd om de bekymringer vedrørende struktur, funktionsmåde og kontrol, der er rejst i tilknytning til HERA, og at virkningen af myndighedens foranstaltninger løbende overvåges i lyset af den nuværende pandemi. EØSU anbefaler, at Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen i 2025 overvejer at omdanne HERA til en uafhængig offentlig myndighed uden for Kommissionens regi gennem en lovgivningsprocedure, der inddrager Europa-Parlamentet som medlovgiver, og som omfatter høring af civilsamfundsorganisationerne, herunder arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Endelig anmoder EØSU Kommissionen om at sikre, at tildelingen af midler til HERA ikke sker på bekostning af andre indsatsområder under EU4Health-programmet, navnlig kræfthandlingsplanen. Efter en årrække med besparelser har sundhedspolitikken og sundhedssystemerne behov for store investeringer. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | EØSU støtter EU-institutionernes, herunder Kommissionens, engagement og initiativer, der tager sigte på at etablere en europæisk sundhedsunion og sikre borgernes vedvarende trivsel. En befolkningsbaseret, helhedsorienteret tilgang til sundhed på tværs af sektorer er en vigtig dimension i gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og handlingsplanen for denne, handlingsplanen for socialøkonomien og konferencen om Europas fremtid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen hurtigt har oprettet HERA og gjort den operationel. Den nye HERA oprettes for at styrke Europas evne til at forebygge, opdage og hurtigt sætte ind over for grænseoverskridende sundhedskriser, idet der lægges vægt på udvikling, fremstilling, indkøb og analog distribution af vigtige medicinske modforanstaltninger. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Covid-19-pandemien og dens på hinanden følgende smittebølger har understreget behovet for at styrke Europas evne til at forebygge, opdage og reagere hurtigt på grænseoverskridende sundhedskriser med fokus på udvikling, fremstilling, indkøb og en ligelig og analog distribution af vigtige medicinske modforanstaltninger. EØSU bemærker, at der foruden de umiddelbart synlige effekter af pandemien opstår yderligere stille pandemier, navnlig udsatte behandlinger af ikkeoverførbare sygdomme (herunder kræft), forværring af sociale uligheder på sundhedsområdet og forringelse af den mentale sundhed. Desuden er sammenkoblingen af sundhed og miljø i en økosystemisk vision (»One Health«-tilgangen) relevant. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EØSU bemærker, at millioner af liv er gået tabt siden covid-19-pandemiens begyndelse, og at andre millioner fortsat er berørt. EØSU anerkender den vigtige rolle som frontlinjemedarbejdere, navnlig sundhedsmedarbejdere og frivillige, regionale og lokale myndigheder, sygesikringsorganer og civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter, tjenesteudbydere og ligestillingsorganisationer, spiller med hensyn til at sikre en hurtig indsats og lighed på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | HERA er en af mekanismerne til at konsolidere og øge samarbejde, koordinering og solidaritet på europæisk og internationalt niveau. Myndigheden skal integreres i en styringsramme med flere interessenter og niveauer. Et vedvarende og robust samarbejde om HERA kan kun opnås, hvis medlemsstaterne samarbejder på EU-niveau med det formål at forhindre fremtidige pandemier ved hjælp af hurtig beslutningstagning og aktivering af nødforanstaltninger. Samtidig er det nødvendigt at inddrage mange forskellige aktører, bl.a. Europa-Parlamentet, de regionale myndigheder, sygesikringsorganer og det organiserede civilsamfund, herunder arbejdsmarkedets parter såsom fagforeninger, der repræsenterer arbejdstagerne i sundhedssektoren, folkesundheds-, patient- og ligestillingsorganisationer, tjenesteudbydere samt nonprofitinfrastruktur og ikke-kommercielle forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EØSU har tidligere givet udtryk for sin holdning og fremsat sine anbefalinger til oprettelsen af en fremtidig myndighed for kriseberedskab på sundhedsområdet i en udtalelse med titlen Opbygning af en europæisk sundhedsunion, som blev vedtaget i april 2021 (2). EØSU opfordrer til, at der følges op på Det Europæiske Råds konklusioner fra mødet torsdag den 16. december 2021 vedrørende indsatsen for at styrke det kollektive beredskab samt reaktions- og modstandsevnen over for fremtidige kriser, hvilket er en vigtig tværgående politisk prioritet for EU. Rådet anbefalede en »styrkelse af EU's kriserespons og -beredskab i en tilgang, der omfatter alle farer« samt »opbygning og overvågning af modstandsdygtighed og håndtering af områder, hvor vi er udsatte« (3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Gennemgang af HERA's institutionelle og operationelle rammer

| 3.1. | I september 2021 meddelte Kommissionen, at HERA ville blive oprettet og straks indlede sit arbejde. Den nye myndighed er oprettet som en struktur hos Kommissionen med tre centrale opgaver, nemlig a) at styrke koordineringen af sundhedssikkerheden i EU i forbindelse med beredskab og kriseresponstider og samle medlemsstaterne, erhvervslivet og relevante interessenter i en fælles indsats, b) at afhjælpe sårbarheder og strategisk afhængighed i EU med hensyn til udvikling, fremstilling, indkøb, lageropbygning og distribution af medicinske modforanstaltninger og c) at medvirke til at styrke den globale struktur for kriseberedskab og -indsats på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU understreger, at Kommissionens beslutning — som var motiveret af sagens hastende karakter — om at vælge en »myndighed« som en intern struktur i Kommissionen og ikke et »agentur« ikke bør udelukke en eventuel evaluering og udvikling i retning af en uafhængig myndighed eller sågar et europæisk agentur. De årlige evalueringer og den dybdegående undersøgelse i 2025 bør fokusere på dette spørgsmål. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Et af aspekterne ved HERA er de forskellige roller, som myndigheden kommer til at spille i beredskabs- og krisefaser. I »beredskabsfasen« vil HERA kanalisere investeringer og tiltag med henblik på at styrke forebyggelse, beredskab og parathed over for nye folkesundhedsmæssige krisesituationer. I »krisefasen« vil HERA kunne gøre brug af udvidede beføjelser til hurtig beslutningstagning og iværksættelse af nødforanstaltninger. Dens foranstaltninger i begge faser vil sigte mod at afstedkomme hurtig adgang til sikre og effektive medicinske modforanstaltninger i det nødvendige omfang. Der bør indledes beredskabs- og pandemiprogrammer i samarbejde med medlemsstaterne, da der er tale om en fælles indsats, som vil være afgørende for, om HERA kan løse sin opgave. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Det var et akut behov for EU at oprette en myndighed for kriseberedskab og -indsats på sundhedsområdet for at yde øjeblikkelig støtte til indsatsen mod covid-19, som stadig breder sig i Europa og verden over, men det er også nødvendigt at sikre, at HERA er blevet udstyret med den nødvendige kapacitet til effektivt at styrke koordineringen af beredskabet og indsatsen og på passende vis beskytte EU-borgernes sundhed og liv i tilfælde af folkesundhedsmæssige krisesituationer. Derfor skal det sikres, at HERA's struktur og arbejdsmetoder er gennemsigtige og kan kontrolleres, bl.a. med henblik på at overvåge indvirkningen på folkesundheden. Gennemsigtige forvaltnings- og beslutningsprocesser er vigtige, så det bliver muligt at foretage offentlig kontrol, opbygge tillid til FoU-systemet og sikre klare ansvarsforhold. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU bemærker, at en af de retningslinjer, som udvalget bør tage op i dialogerne mellem det europæiske og de nationale udvalg og konferencen om Europas fremtid, er spørgsmålet om sundhedsdemokrati. I betragtning af de komplekse spørgsmål, som sundhedskriser og sundhedssystemernes modstandsdygtighed rejser, anbefaler EØSU, at der indføres en obligatorisk høringsmekanisme som en betingelse for beslutningstagning. Målet er at inddrage alle interessenter så tæt som muligt i beslutningsprocessen i sundhedssektoren. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EØSU understreger vigtigheden af, at HERA's arbejde styrker og supplerer de tiltag, der gennemføres af andre EU-organer, herunder Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA), Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og Det Europæiske Miljøagentur (EEA). |
| --- | --- |

3.6.

4.   HERA's mandat og gennemførelsesmodel

| 4.1. | EØSU glæder sig navnlig over den koordinerende rolle, som HERA kommer til at spille med hensyn til udvikling, fremstilling, indkøb, lageropbygning og ligelig distribution af medicinske modforanstaltninger. I den henseende kommer HERA til at lukke et vigtigt hul i EU's ramme for sundhed. Udvikling og fremstilling af medicinske modforanstaltninger vil kræve betydelige investeringer. Lageropbygning vil kræve passende planlægning og et højt ekspertiseniveau for at sikre den fremtidige beskyttelse af EU's borgere og økonomisk bæredygtighed. Der er altid en risiko for spild, som vil have betydelige negative økonomiske følger. Det er også vigtigt at opstille en liste over de aktive stoffer, der skal bruges ved produktionen af lægemidler, som bør fremstilles i EU for at garantere lægemiddelsikkerhed og uafhængighed. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EØSU fremhæver Kommissionens meddelelse om »Udnyttelse af de tidlige erfaringer fra covid-19-pandemien« (4), der analyserer bestræbelserne på at styrke indsatsen på EU-plan og nationalt plan. Denne analyse bør styrkes og systematisk gennemføres to gange om året i HERA's regi. Med henblik på at styrke denne analyse er det nødvendigt at gennemføre indledende multiinteressenthøringer for at få et samlet overblik. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EØSU mener, at HERA's nuværende mandat er for uambitiøst. Inden for den nuværende ramme går HERA glip af muligheden for reelt at forsvare den offentlige interesse og sikre lighed inden for beredskab og kriseresponstider. Kommissionen har meddelt, at HERA vil have kapacitet til indsamling, analyse og deling af data, men der er ikke indgået nogen forpligtelse, der skal sikre indsamling af mere præcise disaggregerede data om sårbare grupper. Sådanne data er en forudsætning for at kunne bekæmpe ulighed på sundhedsområdet og indsamles i dag ikke af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC). HERA er heller ikke forpligtet til at sikre ikke-forskelsbehandling og lighed i distributionen af medicinske modforanstaltninger. EØSU fremhævede allerede i sin udtalelse om Opbygning af en europæisk sundhedsunion, at det er vigtigt at fokusere på ikke-forskelsbehandling i EU's indsats under fremtidige pandemier, og fremhævede den rolle, som HERA kan spille i den forbindelse (5). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EØSU er af den opfattelse, at HERA bør træffe yderligere foranstaltninger for at sikre, at myndighedens arbejde bidrager til lighed under sundhedskriser, herunder grænseoverskridende sundhedskriser. I betragtning af fraværet af koordinerede og tilgængelige kommunikationskampagner under covid-19-pandemien kunne HERA også bidrage til at sikre en bedre koordinering af oplysningskampagner i forbindelse med forebyggelse af og reaktion på grænseoverskridende sundhedskriser, som specifikt er målrettet mod mennesker i risikogrupper og sårbare grupper. HERA bør også se nærmere på adgangen til grænseoverskridende sundhedspleje under pandemier og andre grænseoverskridende sundhedskriser. Bevægelsesfriheden er et af EU's grundlæggende principper, som bør være garanteret for patienter, bl.a. for at sikre større lighed på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Der bør også overvejes yderligere tiltag i forbindelse med HERA's internationale dimension, så myndigheden kan medvirke til at styrke den globale struktur for kriseberedskab og -indsats på sundhedsområdet. Meddelelsen om HERA indeholder ikke et krav om at udveksle knowhow, data og teknologier, som er skabt ved hjælp af offentlige forskningsmidler, eller en bestemmelse om rimelig prisfastsættelse. HERA's internationale dimension er særligt vigtig, lige fra beredskab til en indsats i forbindelse med grænseoverskridende sundhedstrusler. Den nuværende covid-krise viser, at grænseoverskridende sundhedskriser ikke kan løses uden en hurtig og effektiv international respons, der bl.a. omfatter adgang til personlige værnemidler og vaccination. HERA bør også forpligte sig til at samarbejde med globale aktører, udveksle oplysninger og støtte global adgang til vacciner og andre medicinske modforanstaltninger. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Hvis HERA fokuserer på at forbedre sundhedssikkerheden og er underlagt kontrolforanstaltninger, kan medlemsstaterne i høj grad øge modstandsdygtigheden af deres sundhedssystemer og deres kapacitet til at reagere på sundhedskriser. De nationale regeringer og Kommissionen bør derfor arbejde på at styrke HERA's struktur og udvide myndighedens mandat i fremtiden. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU er fortsat bekymret over potentielle overlapninger med andre organers arbejde, herunder EMA og ECDC. På nogle områder, herunder kriseberedskab, forskning, data og koordineret distribution af lægemidler og medicinsk udstyr, er merværdien uklar i lyset af forslagene om at udvide ECDC's og EMA's mandater og forordningen om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler. Eksempelvis anførte EØSU i sin udtalelse om Opbygning af en europæisk sundhedsunion (6), at det er uklart, om anbefalingerne fra HERA vil få forrang frem for anbefalingerne fra EMA i de tilfælde, hvor det erklæres, at en epidemi har ramt EU. Det er derfor indlysende, at det er vigtigt med koordinering for at undgå overlapning og samtidig afspejle europæiske værdier ved at integrere et samarbejde, som er styret af principperne om gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | HERA's bestyrelse vil have mandat til at »sørge for at undgå overlapning med andre relevante strukturer, som f.eks. Udvalget for Sundhedssikkerhed, vaccinestyringsrådet og relevante udvalg, der er involveret i forvaltningen af EU-programmer, med behov for tæt kontakt« (7). EØSU tvivler på, at denne forpligtelse vil være tilstrækkelig til at undgå overlapninger i de forskellige EU-strukturers arbejde. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EØSU opfordrer også til en præcisering af HERA's mandat med hensyn til antimikrobiel resistens som en trussel mod den globale sundhed, der fortsat forværres, trods den voksende bevidsthed om problemets alvor og omfang. Selv om antimikrobiel resistens er et komplekst emne, som går på tværs af sektorer, er der risiko for, at uklare mandater slører ansvar og politiske initiativer. Antimikrobiel resistens er et centralt spørgsmål i »One Health«-tilgangen. |
| --- | --- |

4.9.

5.   HERA's arbejdsmetoder og kontrollen med disse

| 5.1. | EØSU er bekymret over HERA's struktur og manglende uafhængighed. Myndigheden var oprindeligt inspireret af den amerikanske myndighed BARDA (Biomedical Advanced Research and Development Authority) (8) og udformet som et uafhængigt og selvstyrende agentur. I stedet er HERA blevet oprettet som en struktur under Kommissionen. HERA fremstår primært som en teknisk myndighed og mangler stadig en strategisk, fremadskuende komponent for at kunne tage hånd om de afgørende faktorer i tilknytning til grænseoverskridende trusler. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EØSU sætter spørgsmålstegn ved den manglende høring og inddragelse af Europa-Parlamentet før og under oprettelsen af HERA. EØSU er også bekymret over, at Europa-Parlamentets rolle med myndighedens nuværende struktur er reduceret til en simpel afstemning om budgettet og en observatørrolle i HERA's bestyrelse. Selv om Kommissionen giver tilsagn om at sørge for løbende informationsudveksling med Europa-Parlamentet om HERA's virke, er dette ikke et krav, og dette aspekt blev ikke specificeret yderligere i Kommissionens meddelelse. EØSU minder om, at demokratisk kontrol er afgørende under udviklingen af folkesundhedspolitikker. Denne kan ikke garanteres, hvis ikke Europa-Parlamentet spiller en aktiv rolle i HERA's arbejde. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Civilsamfundets organisationer, arbejdsmarkedets parter og navnlig fagforeninger, som repræsenterer arbejdsstyrken i de berørte sektorer, samt folkesundheds-, patient- og ligestillingsorganisationer og tjenesteleverandører, spiller en vigtig rolle i bestræbelserne på at sikre, at den offentlige interesse står i centrum for de offentlige sundhedspolitikker og foranstaltninger, som træffes af EU og medlemsstaterne i forbindelse med kriseforebyggelse og -indsats. Civilsamfundet kan navnlig give feedback om tilslutningen til folkesundhedsforanstaltninger og information om sårbare gruppers behov. EØSU er især bekymret over den manglende inddragelse af det organiserede civilsamfund, herunder arbejdsmarkedets parter, i HERA's struktur og funktion. Under den nuværende struktur kan det organiserede civilsamfund kun bidrage til arbejdet i HERA's rådgivende forum sammen med andre eksterne interessenter, herunder erhvervslivet og den akademiske verden. Civilsamfundet har eksempelvis ikke fået tildelt nogen rolle i HERA's bestyrelse eller i sundhedskriseudvalget, som skal koordinere akutte tiltag i en krisefase. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Til sammenligning giver HERA erhvervslivet en mere dominerende rolle. Kommissionens meddelelse om HERA lægger op til et bedre samarbejde med erhvervslivet om detektering af trusler og styrkelse af erhvervslivets modstandsdygtighed i og uden for EU. Den annoncerede også oprettelsen af et fælles samarbejdsforum for erhvervslivet som en undergruppe af det rådgivende forum, der vil omfatte repræsentanter for erhvervslivet. EØSU anerkender erhvervslivets vigtige rolle i håndteringen af sundhedskriser, men er bekymret for, at HERA's nuværende struktur muligvis ikke sikrer, at folkesundheden og sårbare gruppers interesser står i centrum for EU's beredskab og indsats, idet man i stedet favoriserer erhvervspolitikken. Under alle omstændigheder bør en holdbar erhvervspolitik være i overensstemmelse med HERA's mål og proaktivt inddrage alle relevante interessenter. Det fælles samarbejdsforum for erhvervslivet bør derfor ikke kun omfatte repræsentanter for erhvervslivet, men også fagforeninger for at forbedre arbejdstagernes repræsentation (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EØSU anbefaler, at der oprettes en undergruppe under det rådgivende forum på lige fod med det fælles samarbejdsforum for erhvervslivet. Undergruppen bør omfatte civilsamfundsorganisationer såsom patient- og folkesundhedsorganisationer, sygesikringsorganer, arbejdsmarkedets parter — herunder fagforeninger i sundhedssektoren — og nonprofitinfrastruktur og ikke-kommercielle forskningsinstitutioner. EØSU og Regionsudvalget bør også være repræsenteret i denne undergruppe. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Gennemsigtighed er en anden bekymring under HERA's nuværende struktur. Der er f.eks. ikke tilstrækkelig åbenhed om tildelingen af offentlig finansiering eller indkøbsaftaler, detaljerne i kontrakterne eller de støttemodtagende virksomheder, herunder f.eks. vaccinepriserne. Gennemsigtig forvaltning af offentlige midler og gennemsigtighed i samarbejdet med private partnere er afgørende for at opbygge tillid til håndteringen af sundhedskriser. EØSU anbefaler, at der lægges større vægt på at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til HERA's indtægter og udgifter, åbne kontrakter og inddragelse af civilsamfundet i tilsynet med de finansielle aspekter vedrørende myndigheden (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EØSU glæder sig over, at der er tildelt et budget på 6 mia. EUR frem til 2027 fra den flerårige finansielle ramme og NextGenerationEU og 24 mia. EUR, som investeres af andre EU-programmer såsom genopretnings- og resiliensfaciliteten, REACT-EU og samarbejdsinstrumenter, men udvalget mener, at det er nødvendigt med mere kontrol og demokrati, hvis denne investering skal have en merværdi. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EØSU opfordrer til, at tildelingen af midler til HERA ikke sker på bekostning af andre indsatsområder under EU4Health-programmet, navnlig kræftplanen. EØSU's anbefalinger fra udtalelsen om EU4Health-programmet, er fortsat relevante. Efter en årrække med besparelser har sundhedspolitikken og sundhedssystemerne behov for store investeringer. |
| --- | --- |

5.8.

6.   HERA's fremtid

| 6.1. | HERA er udformet som en fleksibel struktur, som vil blive tilpasset alt efter behov. Der er planlagt en undersøgelse af myndighedens oprettelse og drift, herunder struktur og styring, i 2025. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EØSU er af den opfattelse, at styringen af HERA bør evalueres hurtigst muligt for at sikre bedre kontrol og repræsentation. Den bør navnlig:






  — | sikre Europa-Parlamentet en stærkere rolle |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

sikre Europa-Parlamentet en stærkere rolle

| — | styrke civilsamfundsorganisationernes rolle og samarbejdet med dem, herunder arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- |

—

styrke civilsamfundsorganisationernes rolle og samarbejdet med dem, herunder arbejdsmarkedets parter

| — | sikre, at erhvervslivets rolle er afbalanceret og bliver kontrolleret. |
| --- | --- |

—

sikre, at erhvervslivets rolle er afbalanceret og bliver kontrolleret.

| 6.3. | EØSU anbefaler, at Kommissionen overvejer at omdanne HERA til en uafhængig offentlig myndighed uden for Kommissionens regi (11) gennem en lovgivningsprocedure, der inddrager Europa-Parlamentet som medlovgiver. Det er også afgørende, at det organiserede civilsamfund inddrages i eventuelle fremtidige drøftelser om HERA's struktur og mandat og i forbindelse med den dybdegående undersøgelse i 2025. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Efter evalueringen bør HERA i højere grad fokusere på folkesundhed samt beredskab og kriserespons til gavn for EU-borgerne. EØSU mener, at HERA bør spille en rolle i bestræbelserne på at imødegå uligheder på sundhedsområdet under grænseoverskridende sundhedskriser og håndtere den effekt, som sundhedskriser har på sociale højrisikogrupper samt på sundheds- og omsorgsmedarbejdere. Det kan opnås ved hjælp af følgende: |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Sikring af en bedre inddragelse af civilsamfundet: HERA's struktur bør revideres, så den omfatter civilsamfundsorganisationer, som repræsenterer folkesundheds-, patient- og ligestillingsorganisationer, og arbejdstagere og deres fagforeninger i relevante beslutningsorganer og -processer. F.eks. kan HERA som supplement til forslaget om en undergruppe under det rådgivende forum oprette en specifik taskforce, som særskilt fokuserer på befolkningsgrupper med høj risiko og sårbare grupper. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Indsamling af disaggregerede data: Da indsamling af bedre disaggregerede data om sårbare grupper og om antallet af sundhedsmedarbejdere er en forudsætning for at bekæmpe ulighed på sundhedsområdet, mener EØSU, at HERA bør investere i indsamling og udspecificering af data. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Koordinering af kommunikationskampagner under grænseoverskridende sundhedskriser: EØSU gentager sit forslag om, at HERA bør koordinere kommunikationskampagner under sundhedskriser for at sikre, at borgerne får en bedre forståelse for, hvordan de beskytter sig selv, hvordan de skal tilpasse deres daglige aktiviteter for at forblive sikre, og hvis og når der er behandlinger til rådighed, hvordan de får adgang til dem. I beredskabsfasen kan HERA også formidle oplysninger om forebyggelse af pandemier og forberede EU-borgerne på fremtidige sundhedstrusler. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Udarbejdelse af pålidelig, verificeret og specialiseret information med henblik på oplysning og uddannelse af befolkningen gennem medlemsstaternes sundhedsmyndigheder og sundhedsaktører (civilsamfundet, socialøkonomien, herunder gensidige selskaber) med det formål at øge tilliden til videnskaben og tilbøjeligheden til at acceptere vaccination, ikke kun under en pandemikrise, men også under endemier. HERA bør overveje at tilbyde et specifikt EU-uddannelsesprogram til offentligt ansatte sundhedsembedsmænd og sundhedspersonale med henblik på at styrke og støtte en overordnet kultur i EU for opbygning af videnskab og modstandsdygtighed over for nuværende og fremtidige sundhedstrusler. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Tilrettelæggelse af multiinteressenthøringer med henblik på at udarbejde halvårlige europæiske rapporter og årlige nationale rapporter. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.5. | Små og mellemstore virksomheder med speciale i lægemidler og medicinsk udstyr kommer til at spille en vigtig rolle under fremtidige pandemier, og der bør indføres visse incitamenter og protokoller under HERA for at give dem de nødvendige redskaber og den nødvendige finansiering til at dække alle aspekter af bekæmpelsen af fremtidige pandemier og endemier, som kan udvikle sig til pandemier. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Et reelt økonomisk incitament for SMV'er ville være at støtte deres deltagelse i den strategiske planlægning for 2020-2024 og navnlig InvestEU-programmet (2021-2027), som sigter mod at give et ekstra boost til bæredygtig investering, innovation, digital omstilling og jobskabelse i Europa. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Produktionen af over 1,3 mia. vacciner var nok til at vaccinere mere end 75 % af den voksne befolkning (12) og eksportere halvdelen af produktionen for at bekæmpe den globale pandemi (13). Det er imidlertid afgørende for at redde liv, at der sikres adgang til vaccination for de 25 % af befolkningen, som i dag er uvaccinerede. HERA bør fortsætte med at lede den globale indsats mod grænseoverskridende sundhedstrusler og pandemier, herunder indsatsen for at sikre global lighed på vaccineområdet. EØSU mener, at EU fortsat bør håndtere krisen på en måde, der er konsekvent og globalt orienteret, navnlig gennem COVAX og nye potentielle lægemidler og behandlinger. EU bør fortsat styrke og understøtte den globale sundhedssikkerhedsstruktur. I den forbindelse skal EU's rolle i Verdenssundhedsorganisationen også styrkes. På den baggrund, og for at reagere på de akutte behov især i udviklingslandene, opfordrer EØSU fortsat Kommissionen til at føre an i en åben debat på europæisk niveau om en midlertidig frivillig undtagelse fra TRIPS-aftalen gældende for covid-19-vacciner, -behandlinger og -tests for at gøre det muligt at intensivere den globale vaccineproduktion og mindske omkostningerne og dermed sikre adgang for alle mennesker i hele verden (14). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Effektive mekanismer, der skal sikre global adgang til vacciner og behandlinger, som er udviklet med offentlige midler, er og vil fortsat være afgørende for at undgå den nuværende vaccineulighed i verden, hvor ca. 60 % af indbyggerne i højindkomstlande har modtaget mindst en dosis, sammenlignet med kun 24 % i mellemindkomstlande og under 2 % i lavindkomstlande. EU bør leve op til det videnskabeligt dokumenterede mantra om, at »ingen er sikker, før alle er sikre«. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2021) 78 final, 12. februar 2021.

1

(2)  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 109.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/53575/20211216-euco-conclusions-en.pdf

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication150621.pdf

4

(5)  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 109.

5

(6)  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 109.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:5cba81f5-16f8-11ec-b4fe-01aa75ed71a1.0023.02/DOC_1&format=PDF

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/da/SPEECH_20_1655

8

(9)  Jf. f.eks. handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, hvor Kommissionen fremmer en større inddragelse af arbejdstagerne.

9

(10)  EØSU understregede i sin udtalelse om Omstilling af EU's finanspolitiske rammer med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling, at »åbenhed omkring indtægter og udgifter og offentlige udbud og konstant inddragelse af civilsamfundet i tilsynet med forvaltningen af de offentlige finanser er også nødvendig for at sikre bæredygtige offentlige finanser« (EUT C 105 af 4.3.2022, s. 11).

10

Omstilling af EU's finanspolitiske rammer med henblik på en bæredygtig genopretning og en retfærdig omstilling

(11)  EUT C 286 af 16.7.2021, s. 109.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans_da

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans/global-response-coronavirus_da#covax

13

(14)  EØSU's udtalelse om Styrket ud af pandemien (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 116).

14

Styrket ud af pandemien

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/66

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning)

(COM(2021) 734 final — 2021/0375 (COD))

og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame

(COM(2021) 731 final — 2021/0381 (COD))

(2022/C 275/11)

| Ordfører: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |
| Medordfører: | Carlos Manuel TRINDADE |

Ordfører:

Andris GOBIŅŠ

Medordfører:

Carlos Manuel TRINDADE

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 13.12.2021
  Rådet, 15.12.2021 og 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab |
| Vedtaget i sektionen | 10.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 222/4/5 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 13.12.2021

Rådet, 15.12.2021 og 21.1.2022

Retsgrundlag

Artikel 114 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab

Vedtaget i sektionen

10.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

222/4/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bifalder målene og begrundelsen for pakken om valg til Europa-Parlamentet. EØSU er bevidst om de store udfordringer og farer for de demokratiske processer og ser derfor gerne, at forordningerne gøres mere ambitiøse, og at de så hurtigt som muligt gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Muligheder for og fremme af borgernes bevidste politiske deltagelse er af afgørende betydning, ligesom det er vigtigt at sikre, at de politiske aktiviteter er gennemsigtige, tilgængelige og går rigtigt til, samt at der er en klar og aktiv rolle for civilsamfundet. I den henseende foreslås i denne udtalelse adskillige ændringer af forordningerne og nogle yderligere tiltag. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU bakker op om, at alle aspekter knyttet til politiske kampagner inkluderes i pakken om valg. Der er behov for et stærkere fokus på at imødegå desinformation, som i tiltagende omfang påvirker valg og gennemsigtighed. Faktatjek og mediekompetencer kan hverken dæmme op for den syndflod af indhold, som borgerne er udsat for, der vildleder og skaber splittelse, eller for det, som får nogle borgere til overhovedet at tilgå sådant indhold. |
| --- | --- |

1.3.

1.4.   
  Hvad angår gennemsigtighed og målretning af politisk reklame fremsætter EØSU konkrete forslag til forbedringer (se afsnit 3.1) om:

| i. | anvendelse af en bred, men klar definition af politisk reklame, som ikke kun omfatter officielt betalte aktiviteter, men også påvirkning via såkaldte »botter« og »trolde« og/eller manipulerende information |
| --- | --- |

i.

anvendelse af en bred, men klar definition af politisk reklame, som ikke kun omfatter officielt betalte aktiviteter, men også påvirkning via såkaldte »botter« og »trolde« og/eller manipulerende information

| ii. | udvidelse af anvendelsesområdet for sanktioner for forseelser |
| --- | --- |

ii.

udvidelse af anvendelsesområdet for sanktioner for forseelser

| iii. | udvidelse af retsgrundlaget til at omfatte alle juridiske og fysiske personer |
| --- | --- |

iii.

udvidelse af retsgrundlaget til at omfatte alle juridiske og fysiske personer

| iv. | begrænsning af ikke-EU-aktørers muligheder for at udøve indflydelse |
| --- | --- |

iv.

begrænsning af ikke-EU-aktørers muligheder for at udøve indflydelse

| v. | tilvejebringelse af direkte synlig information (ikke links) om vigtige gennemsigtighedsspørgsmål |
| --- | --- |

v.

tilvejebringelse af direkte synlig information (ikke links) om vigtige gennemsigtighedsspørgsmål

| vi. | tilgængeliggørelse og gennemsigtighed af information |
| --- | --- |

vi.

tilgængeliggørelse og gennemsigtighed af information

| vii. | samme regler for alle |
| --- | --- |

vii.

samme regler for alle

| viii. | etablering af direkte klagemuligheder til de kompetente nationale myndigheder, ikke kun til den relevante onlineplatform |
| --- | --- |

viii.

etablering af direkte klagemuligheder til de kompetente nationale myndigheder, ikke kun til den relevante onlineplatform

| ix. | tilgængeliggørelse af information for alle borgere uden begrænsninger |
| --- | --- |

ix.

tilgængeliggørelse af information for alle borgere uden begrænsninger

| x. | forbud mod målrettet politisk reklame baseret på udbredt tracking og behandling af oplysninger om en persons online- eller offlineadfærd |
| --- | --- |

x.

forbud mod målrettet politisk reklame baseret på udbredt tracking og behandling af oplysninger om en persons online- eller offlineadfærd

| xi. | begrænsning af eller stop for målretnings- og forstærkningsteknikker i politisk reklame, som indebærer behandling af personoplysninger, på grund af de risici, der kan henføres til de begrænsede muligheder for samtykke |
| --- | --- |

xi.

begrænsning af eller stop for målretnings- og forstærkningsteknikker i politisk reklame, som indebærer behandling af personoplysninger, på grund af de risici, der kan henføres til de begrænsede muligheder for samtykke

| xii. | fuldstændigt forbud mod målretning på grundlag af særlige kategorier af følsomme personoplysninger |
| --- | --- |

xii.

fuldstændigt forbud mod målretning på grundlag af særlige kategorier af følsomme personoplysninger

| xiii. | sikring af fuld gennemsigtighed om målretningsteknikker, selv når de ikke er direkte knyttet til en bestemt kampagne |
| --- | --- |

xiii.

sikring af fuld gennemsigtighed om målretningsteknikker, selv når de ikke er direkte knyttet til en bestemt kampagne

| xiv. | overvejelse af særlig regulering for lande, hvor der ikke er ordentlig sikkerhed for de offentlige mediers uafhængighed. |
| --- | --- |

xiv.

overvejelse af særlig regulering for lande, hvor der ikke er ordentlig sikkerhed for de offentlige mediers uafhængighed.

1.5.   
  Hvad angår statutten for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning) fremsætter EØSU konkrete forslag (se afsnit 3.2) om:

| i. | skærpelse af standarderne vedrørende balance mellem kønnene |
| --- | --- |

i.

skærpelse af standarderne vedrørende balance mellem kønnene

| ii. | imødegåelse af desinformation og fremme af menneskerettighederne |
| --- | --- |

ii.

imødegåelse af desinformation og fremme af menneskerettighederne

| iii. | begrænsning af donationer til partier fra lande uden for EU |
| --- | --- |

iii.

begrænsning af donationer til partier fra lande uden for EU

| iv. | fastlæggelse af et generelt loft for donationer fra borgerne på 18 000 EUR om året |
| --- | --- |

iv.

fastlæggelse af et generelt loft for donationer fra borgerne på 18 000 EUR om året

| v. | regulering af eksterne tjenesteudbydere |
| --- | --- |

v.

regulering af eksterne tjenesteudbydere

| vi. | begrænsning af de europæiske partiers deltagelse i nationale folkeafstemningskampagner |
| --- | --- |

vi.

begrænsning af de europæiske partiers deltagelse i nationale folkeafstemningskampagner

| vii. | sænkning af loftet for anonyme donationer til 1 000 EUR |
| --- | --- |

vii.

sænkning af loftet for anonyme donationer til 1 000 EUR

| viii. | videreførelse af medfinansieringssystemet for europæiske politiske partier. |
| --- | --- |

viii.

videreførelse af medfinansieringssystemet for europæiske politiske partier.

1.6.   
  Hvad angår modstandsdygtighed og styrkelse af civilsamfundets rolle i valgprocesserne (afsnit 3.3):

| i. | muligheder for, at borgerne på en meningsfuld måde kan udøve indflydelse på EU's fremtid efter og mellem valg |
| --- | --- |

i.

muligheder for, at borgerne på en meningsfuld måde kan udøve indflydelse på EU's fremtid efter og mellem valg

| ii. | afholdelse af et årligt arrangement for at udveksle bedste praksis og udarbejde en årlig plan for styrkelse af demokratiet, deltagelsen, dialogen med borgerne og gennemførelsen af artikel 11 i TEU |
| --- | --- |

ii.

afholdelse af et årligt arrangement for at udveksle bedste praksis og udarbejde en årlig plan for styrkelse af demokratiet, deltagelsen, dialogen med borgerne og gennemførelsen af artikel 11 i TEU

| iii. | etablering af et finansielt instrument til iværksættelse af upartiske og inklusive »kom ud og stem«-kampagner |
| --- | --- |

iii.

etablering af et finansielt instrument til iværksættelse af upartiske og inklusive »kom ud og stem«-kampagner

| iv. | oprettelse af et finansieringsprogram for journalister, researchere, faktatjekkere og vagthundeorganisationer |
| --- | --- |

iv.

oprettelse af et finansieringsprogram for journalister, researchere, faktatjekkere og vagthundeorganisationer

| v. | støtte til samarbejde mellem eksperter og arbejde vedrørende kampagnefinansiering, onlinekriminalteknik, imødegåelse af desinformation og cybersikkerhed |
| --- | --- |

v.

støtte til samarbejde mellem eksperter og arbejde vedrørende kampagnefinansiering, onlinekriminalteknik, imødegåelse af desinformation og cybersikkerhed

| vi. | fjernelse af de resterende hindringer og sikring af inklusiv deltagelse i valg |
| --- | --- |

vi.

fjernelse af de resterende hindringer og sikring af inklusiv deltagelse i valg

| vii. | støtte til mobile borgere |
| --- | --- |

vii.

støtte til mobile borgere

| viii. | sikring af valg uden hindringer for EU-borgere med handicap |
| --- | --- |

viii.

sikring af valg uden hindringer for EU-borgere med handicap

| ix. | opmuntring af borgerne til at blive medlem af europæiske politiske partier |
| --- | --- |

ix.

opmuntring af borgerne til at blive medlem af europæiske politiske partier

| x. | ret for borgerne til at vide, hvilke nationale politiske partier der allerede har eller har planer om forbindelser til europæiske partier. |
| --- | --- |

x.

ret for borgerne til at vide, hvilke nationale politiske partier der allerede har eller har planer om forbindelser til europæiske partier.

| xi. | harmonisering af lovgivningen vedrørende valgbetingelserne til valg til Europa-Parlamentet (valgretsalder, valgdato og krav til valgkredse, kandidater og politiske partier og deres finansiering) og fremme af betydningen af oplysning. |
| --- | --- |

xi.

harmonisering af lovgivningen vedrørende valgbetingelserne til valg til Europa-Parlamentet (valgretsalder, valgdato og krav til valgkredse, kandidater og politiske partier og deres finansiering) og fremme af betydningen af oplysning.

2.   Baggrund og generelle bemærkninger

2.1.   
  Baggrund for udtalelsen, herunder det pågældende lovgivningsforslag

| 2.1.1. | Kommissionen offentliggjorde pakken om styrkelse af demokratiet og integriteten af valg den 25. november 2021. Den var tidligere blevet bebudet i kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer og i Handlingsplanen for europæisk demokrati, som blev vedtaget i december 2020. Pakken omfatter nedenstående elementer, hvoraf EØSU kun er blevet anmodet om at behandle nr. i og ii i sin udtalelse:






  i. | Revision af forordningen om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

i.

Revision af forordningen om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde

| ii. | Forslag til forordning om større gennemsigtighed i betalt politisk reklame |
| --- | --- |

ii.

Forslag til forordning om større gennemsigtighed i betalt politisk reklame

| iii. | Revision af to direktiver om stemmeret for »mobile EU-borgere« (EU-borgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere) |
| --- | --- |

iii.

Revision af to direktiver om stemmeret for »mobile EU-borgere« (EU-borgere, der har bopæl i en medlemsstat, hvor de ikke er statsborgere)

| iv. | Forslag til en fælles mekanisme for robuste valgprocesser. |
| --- | --- |

iv.

Forslag til en fælles mekanisme for robuste valgprocesser.

2.2.   
  Generelle bemærkninger

| 2.2.1. | EØSU fremhæver følgende:






  i. | EØSU glæder sig over opdateringerne af valgpakken fra 2018 (1). |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

i.

EØSU glæder sig over opdateringerne af valgpakken fra 2018 (1).

| ii. | EØSU understreger vigtigheden af tiltag på EU-niveau for at fremme den demokratiske debat. |
| --- | --- |

ii.

EØSU understreger vigtigheden af tiltag på EU-niveau for at fremme den demokratiske debat.

| iii. | EØSU er enig i Kommissionens udsagn om, at: »Det skal være tydeligt for borgerne, at de modtager politisk indhold og fra hvem. Der bør være meningsfuld gennemsigtighed for at give mulighed for offentlig kontrol af og ansvarlighed hos de relevante aktører samt afspejling af inklusionen og mangfoldigheden i vores samfund« (2). |
| --- | --- |

iii.

EØSU er enig i Kommissionens udsagn om, at: »Det skal være tydeligt for borgerne, at de modtager politisk indhold og fra hvem. Der bør være meningsfuld gennemsigtighed for at give mulighed for offentlig kontrol af og ansvarlighed hos de relevante aktører samt afspejling af inklusionen og mangfoldigheden i vores samfund« (2).

| iv. | Navnlig hvad angår spørgsmålene om borgernes muligheder for at deltage og inklusiviteten og mangfoldigheden af vores samfund, er der behov for flere og bedre forslag og en fælles EU-indsats. Dette spørgsmål behandles i flere punkter i EØSU's udtalelse om handlingsplanen for europæisk demokrati (3). |
| --- | --- |

iv.

Navnlig hvad angår spørgsmålene om borgernes muligheder for at deltage og inklusiviteten og mangfoldigheden af vores samfund, er der behov for flere og bedre forslag og en fælles EU-indsats. Dette spørgsmål behandles i flere punkter i EØSU's udtalelse om handlingsplanen for europæisk demokrati (3).

| v. | EØSU fremhæver de farer, som desinformation indebærer for demokratiet i Den Europæiske Union, og understreger, at der er behov for et slagkraftigt og resolut modsvar for at forhindre en situation, hvor objektiviteten af valg og borgernes deltagelse undergraves. |
| --- | --- |

v.

EØSU fremhæver de farer, som desinformation indebærer for demokratiet i Den Europæiske Union, og understreger, at der er behov for et slagkraftigt og resolut modsvar for at forhindre en situation, hvor objektiviteten af valg og borgernes deltagelse undergraves.

| vi. | Den digitale revolution har ændret den demokratiske politiske virkelighed. Onlineværktøjer med en lang række forskellige instrumenter spiller en central rolle i de politiske kampagner. Målet med nogle kampagner er at skabe mistro og frustration og fordreje tænkemåder og opfattelser. EØSU er enig med Kommissionen i, at digitaliseringen af politiske kampagner som følge heraf — og trods de helt nye muligheder for at nå ud til borgerne — kan have negativ indvirkning på demokratiet. Ifølge Eurobarometer siger halvdelen af europæerne da også, at de på internettet er blevet udsat for desinformation og indhold, der skaber splittelse. En tredjedel af disse europæere havde desuden været udsat for indhold, hvor de ikke kunne afgøre, om der var tale om politisk reklame eller ej (4). |
| --- | --- |

vi.

Den digitale revolution har ændret den demokratiske politiske virkelighed. Onlineværktøjer med en lang række forskellige instrumenter spiller en central rolle i de politiske kampagner. Målet med nogle kampagner er at skabe mistro og frustration og fordreje tænkemåder og opfattelser. EØSU er enig med Kommissionen i, at digitaliseringen af politiske kampagner som følge heraf — og trods de helt nye muligheder for at nå ud til borgerne — kan have negativ indvirkning på demokratiet. Ifølge Eurobarometer siger halvdelen af europæerne da også, at de på internettet er blevet udsat for desinformation og indhold, der skaber splittelse. En tredjedel af disse europæere havde desuden været udsat for indhold, hvor de ikke kunne afgøre, om der var tale om politisk reklame eller ej (4).

| vii. | EØSU støtter synspunktet om, at EU's rolle i at styrke demokratiet bør anskues på globalt plan, nemlig gennem EU's optræden udadtil, jf. COM(2021) 730. |
| --- | --- |

vii.

EØSU støtter synspunktet om, at EU's rolle i at styrke demokratiet bør anskues på globalt plan, nemlig gennem EU's optræden udadtil, jf. COM(2021) 730.

3.   Særlige bemærkninger

3.1.   
  Foreslåede ændringer til forslaget til forordning om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame

| 3.1.1. | EØSU støtter en bred, men klar definition af politisk reklame og foreslår, at der også træffes passende tiltag over for forskellige måder at føre kampagne på/betale for at udøve indflydelse på politiske processer, herunder påvirkning via såkaldte »botter« og »trolde« og/eller manipulerende information. Der kan opstå problemer, hvis en uklar definition skaber for stort spillerum eller for store forskelle i gennemførelsen på de forskellige platforme. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EØSU mener, at den nuværende liste over mulige sanktioner er yderst begrænset, og foreslår, at der tilføjes et nyt litra til artikel 15, stk. 5, som følger: »d) handle med det formål at anvende strafferetlige sanktioner for f.eks. omfattende svig«. EØSU efterlyser endvidere fælles europæiske kriterier for sanktioner på nationalt plan. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | På nuværende tidspunkt er det valgte retsgrundlag for smalt, hvilket betyder, at forordningen hovedsageligt vedrører tjenester, der leveres af økonomiske aktører imod betaling. Retsgrundlaget bør udvides, og reglerne om politisk reklame må finde anvendelse på alle juridiske og fysiske personer, som reelt skaber og offentliggør politisk reklame. Reglerne om fysiske personer bør præciseres, så de ikke finder anvendelse på personer, der udelukkende deler deres politiske holdninger som privatpersoner. De negative bivirkninger for civilsamfundet og borgernes engagement og deltagelse i beslutningsprocessen bør behandles i en indgående dialog med de relevante organisationer. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Det hedder i betragtning 14 i præamblen, at reklame, »der udelukkende er udarbejdet, placeret eller udgivet af tjenesteudbydere, som er etableret uden for Unionen, men som formidles til enkeltpersoner i Unionen«, falder ind under forordningens anvendelsesområde og dermed i princippet er tilladt. Risikoen for udenlandsk indblanding i valg er imidlertid for alvorlig en trussel mod demokratiet i EU. Der bør udarbejdes et sæt særlige bestemmelser med det formål at forhindre udbredelse i EU af politisk reklame eller andre kampagneaktiviteter, der finansieres direkte eller indirekte af enheder uden for EU. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | For at skabe større gennemsigtighed bør artikel 7, stk. 1, litra c), i forslaget til forordning ændres som følger: »en gennemsigtighedsmeddelelse, der gør det muligt at forstå den bredere sammenhæng, som den politiske annonce og dens mål indgår i«, således at den efterfølgende del af teksten: »eller en klar angivelse af, hvor den let kan hentes« slettes. Betragtning 40 i præamblen bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | For at skabe større gennemsigtighed bør artikel 7 i forslaget til forordning også indeholde en bestemmelse om offentliggørelse af det beløb, der er anvendt på annoncen og den dertil knyttede kampagne. Den bedste praksis vedrørende krav om gennemsigtighed i priserne på annoncer og tjenester forud for valg, som allerede findes i medlemsstaterne, og som gælder på lige fod for alle politiske kræfter, bør støttes og medtages i forordningen. Der bør etableres et system til overvågning af dette. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Borgernes ret til at modtage gennemsigtig information om politisk reklame bør vægte højere end de administrative byrder i form af rapporteringskrav, som pålægges tjenesteudbyderne. Følgelig må artikel 8 i forslaget til forordning (Periodisk rapportering om politiske reklametjenester) gælde for alle reklameudgivere, herunder dem, der er klassificeret som mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Med henblik herpå bør artikel 8, stk. 2, (»Stk. 1 finder ikke anvendelse på virksomheder, der er omfattet af artikel 3, stk. 3, i direktiv 2013/34/EU.«) slettes. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Artikel 9 i forslaget til forordning (Angivelse af eventuelt ulovlige politiske annoncer) bør ændres. I stedet for at overlade det til reklameudbyderne at behandle enkeltpersoners klager over, at en annonce, de har offentliggjort, ikke er i overensstemmelse med forordningen, må der også være en mulighed for at klage direkte til de kompetente nationale myndigheder. Ellers kan det føre til en interessekonflikt, hvor en reklameudgiver ikke ønsker at afbryde en bestemt reklamekampagne af frygt for at miste indtægter. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Information om politisk reklame skal være gratis tilgængelig for alle berørte parter. Med henblik derpå finder udvalget det ikke rimeligt, at det i henhold til artikel 11, stk. 2, i forslaget til forordning kun er nogle bestemte kategorier af personer, der kan anmode om oplysninger fra udbydere af politiske reklametjenester. Desuden bør artiklens stk. 4-7 udgå. Oplysningerne bør være let tilgængelige og brugbare. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | EØSU anbefaler kraftigt et forbud mod målrettet politisk reklame baseret på udbredt tracking og behandling af oplysninger om en persons online- eller offlineadfærd. Det er vigtigt at huske på, at personoplysninger, som ikke i sig selv er følsomme, i kombination med andre ikkepersonoplysninger eller ikkefølsomme personoplysninger kan give netop den følsomme viden, som Kommissionen søger at beskytte imod. Der bør medtages en særskilt bestemmelse om dette spørgsmål i forordningen. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Forslaget til forordning tillader brugen af målretnings- og forstærkningsteknikker i politisk reklame, der indebærer behandling af følsomme personoplysninger »på grundlag af den registreredes udtrykkelige samtykke eller en stiftelse, en sammenslutning eller et andet organ, som ikke arbejder med profit for øje, og hvis sigte er af politisk, filosofisk, religiøs eller fagforeningsmæssig art, som led i deres legitime aktiviteter og med de fornødne garantier«. Formuleringen »udtrykkelige samtykke« er imidlertid stærkt problematisk i denne sammenhæng, da det ikke på nogen måde kan sikres eller efterprøves med en stor grad af pålidelighed, at de personer, som målretnings- og forstærkningsteknikkerne er rettet mod, rent faktisk sætter sig ind i disse teknikker, fuldt ud forstår de dermed forbundne risici og giver et reelt informeret samtykke. I betragtning af hvor stor en risiko brugen af målretnings- og forstærkningsteknikker i politisk reklame udgør for demokratiet i EU, bør målretnings- og forstærkningsteknikker, der anvender følsomme data, forbydes fuldstændigt. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Der bør også være tydelig og klar gennemsigtighed i forhold til målretningsteknikkerne, når der er tale om information, der ikke er direkte knyttet til en bestemt kampagne. Information om, hvorfor en person ser en bestemt annonce, skal være synlig og let at bruge, idet man uden videre skal kunne trække sit eventuelle samtykke til, at annoncer målrettes på denne måde, tilbage. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Særlige regler bør overvejes i lande, hvor der ikke er tilstrækkelig sikkerhed for de offentlige mediers uafhængighed. Endvidere bør der gribes ind over for de smuthuller og problemer, der skyldes den manglende regulering af emnebaseret reklame. |
| --- | --- |

3.1.13.

3.2.   
  Foreslåede ændringer til forslaget om statut for og finansiering af europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde (omarbejdning)

| 3.2.1. | Artikel 4, stk. 1, litra j), i forslaget til forordning (»dens interne regler om en ligelig kønsfordeling«) må skærpes gennem fastsættelse af minimumsstandarder for ligelig kønsfordeling, f.eks. kvoter for balancen mellem kønnene blandt samtlige medlemmer og i ansvarsfulde stillinger og krav om overholdelse af disse. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Artikel 4, stk. 2, bør ændres, så det fastlægges, at et europæisk politisk partis statutter også skal indeholde bestemmelser om partiets tilgang til håndtering af forskelsbehandling og fremme af menneskerettighederne i overensstemmelse med EU's standarder. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EØSU mener, at potentielle bidrag eller donationer fra lande uden for EU til europæiske politiske partier og fonde kan udgøre en uforholdsmæssig høj risiko for modtagernes uafhængighed og dermed også for det demokratiske system. Derfor bør artikel 23, stk. 9 og 10, i forslaget til forordning ændres for nøje at sikre, at det kun er tilladt at modtage bidrag fra politiske partier fra de af Europarådets medlemslande, hvor de fælles EU-værdier ikke er underlagt begrænsninger, og hvor disse værdier frit kan fremmes. En anden ændring vedrører en betydelig nedsættelse af de beløb, der kan ydes som bidrag eller donation. Dette bør også omfatte eventuelle lån og andre forpligtelser af økonomisk karakter. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Af hensyn til gennemsigtigheden bør artikel 23, stk. 11, i forslaget til forordning ændres, ved at følgende tekst slettes: »Den i første afsnit fastsatte tærskel finder ikke anvendelse, hvis det pågældende medlem også er valgt til Europa-Parlamentet, til et nationalt parlament eller til et regionalt parlament eller en regional forsamling«. Den generelle tærskel for donationer fra borgere vil således være 18 000 EUR om året pr. medlem. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | I tråd med det ovenfor anførte bør reglerne om politiske annoncer finde fuld anvendelse på alle tilfælde, hvor europæiske politiske partier udøver politisk reklame, og ikke kun i tilfælde, hvor de benytter eksterne tjenesteudbydere. Artikel 5 i forslaget til forordning bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Bestemmelserne i artikel 24 om europæiske politiske partiers og europæiske politiske fondes eventuelle finansiering af nationale folkeafstemningskampagner kan skabe problematiske situationer, da de kan misbruges af populister eller yderligtgående kræfter og give anledning til påstande om »udenlandsk indblanding«. Disse risici er særligt høje i mindre EU-medlemsstater, hvor effektfulde kampagner kan gennemføres med forholdsvis begrænsede midler og over korte perioder, mens retssager vedrørende lovligheden af finansiering fra europæiske politiske partier og fonde kan trække i langdrag. For at afbøde disse risici bør dette forslag kun gennemføres i koordinering med de nationale regler for folkeafstemninger. Under alle omstændigheder er offentlige debatter med politikere fra andre EU-medlemsstater værdifulde. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Af hensyn til gennemsigtigheden bør artikel 36 ændres, så den indeholder strengere regler om offentliggørelse af donationer fra fysiske personer. Loftet for donationer, hvor navnet på donoren ikke skal offentliggøres, bør være på 1 000 EUR. Dette beløb vil stå i et mere rimeligt forhold til de relativt lavere indkomstniveauer i visse EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Kommissionen foreslår en ændring af artikel 20, stk. 4, med henblik på at nedsætte medfinansieringssatsen fra 10 % til 5 % for europæiske politiske partier og til 0 % i år med valg til Europa-Parlamentet. EØSU støtter ikke dette forslag, for selv en lav medfinansieringssats viser partiernes engagement i de politikker, de arbejder for. Derudover påpeger EØSU, at alle pengestrømme mellem nationale og europæiske partier skal være gennemsigtige. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   
  Modstandsdygtighed og særlige forhold, der kan styrke civilsamfundets rolle i valgprocesserne

| 3.3.1. | I en tid hvor populistiske og nationalistiske partier og netværk vinder frem i Europa med intern og ekstern hjælp, mener EØSU, at det er blevet vigtigere end nogensinde før at fremme borgernes deltagelse i den europæiske demokratiske proces, jf. udtalelsen om Handlingsplanen for europæisk demokrati, og at der bør ses på dette spørgsmål sammen med reguleringen af valgprocesserne. Borgerne skal på en meningsfuld måde kunne udøve indflydelse på EU's fremtid i forbindelse med valg, f.eks. som beskrevet nedenfor, og efter/mellem valg (jf. EØSU's udtalelse om Handlingsplanen for europæisk demokrati og køreplanen for gennemførelse af artikel 11 i TEU og den tilhørende handlingsplan (5)). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EØSU gør opmærksom på sit forslag om, at der årligt bør afholdes et arrangement, hvor repræsentanter for EU-institutionerne på højeste niveau, civilsamfundsorganisationer/-sammenslutninger, arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for sektordialoger og lokale, regionale, nationale og makroregionale dialoger (tværnationale dialoger og dialoger om naboskabspolitikken) mødes for at udveksle bedste praksis og udarbejde en årlig plan for styrkelse af demokratiet, deltagelsen, dialogen med borgerne og gennemførelsen af artikel 11 i TEU. Et sådant arrangement kunne også skabe synergier med pakken om valg. Kommissionen og EØSU bør spille en førende rolle som organisatorer i denne proces. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Kommissionen bør etablere et særligt finansielt instrument til iværksættelse af upartiske og inklusive »kom ud og stem«-kampagner, som gennemføres af civilsamfundet og uafhængige massemedier med det sigte at øge valgdeltagelsen i især det store flertal af EU-medlemsstater, hvor det ikke er obligatorisk at stemme. Disse kampagner bør især være rettet mod underprivilegerede grupper såsom mindretal og grupper, der er dårligt stillede på grund af deres sociale eller økonomiske status mv. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Der bør oprettes et finansieringsprogram for journalister, researchere, faktatjekkere og vagthundeorganisationer og til overvågningen af og indsatsen for at imødegå udbredelsen af desinformation vedrørende alle aspekter af pakken om styrkelse af demokratiet og integriteten af valg. Der bør afsættes tilstrækkelige midler til at udvikle og forbedre borgernes e-færdigheder og slå hul på populistiske/radikale »bobler«, herunder dem, der skabes via desinformation og andre teknikker, der anvendes af nationale politiske aktører. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Den planlagte fælles mekanisme for robuste valgprocesser bør sikre finansiering, støtte og redskaber til samarbejde mellem eksperter og arbejdet med kampagnefinansiering. Onlinekriminalteknik, imødegåelse af desinformation og cybersikkerhed i forbindelse med valg er også af afgørende betydning. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Der bør gøres en yderligere indsats for at fjerne de resterende hindringer og sikre inklusiv deltagelse i valg. Især bør der gøres en større indsats for at øge den demokratiske deltagelse blandt kvinder, borgere med handicap, yngre borgere og andre grupper. Hindringerne for mobile EU-borgeres muligheder for at stemme i visse medlemsstater bør fjernes. Det bør gøres lettere at stemme i det land, hvor man bor, eller i sit hjemland, hvor dette er muligt i henhold til den nationale lovgivning og EU-retten, og det burde resultere i en højere valgdeltagelse for mobile EU-borgere. Man bør ikke glemme, at ca. 13,5 mio. EU-borgere ikke bor i deres egen medlemsstat. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EØSU bemærker, at vælgerregistrering bør gøres lettere og strømlines for borgere, der er flyttet til en anden EU-medlemsstat, f.eks. via en fælles stemmeregistreringsplatform, der (hvor det er nødvendigt) kan tilgås på alle officielle EU-sprog. Vælgerregistrering af EU-borgere bør kunne lade sig gøre på regionalt niveau, og der bør oprettes en helpdesk for stemmeafgivning på tværs af grænserne. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | EØSU understreger, at millioner af EU-borgere stadig ikke har reel stemmeret. EØSU's informationsrapport Reel ret for personer med handicap til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet redegør for de mange juridiske og tekniske hindringer i de enkelte medlemsstater, som betyder, at personer med handicap ikke kan stemme, trods deres reelle ønske herom. EØSU gentager sin opfordring, der blev fremsat i udtalelsen af 2. december 2020 om Behovet for at sikre, at personer med handicap reelt har ret til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, til øjeblikkeligt at gennemføre juridiske ændringer, som vil sikre, at alle EU-borgere reelt har ret til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet i 2024. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Hvis borgerne opmuntres til at melde sig ind i de europæiske politiske partier, får de direkte indflydelse på og kan bidrage direkte til debatterne på EU-plan. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | For borgerne bør det være klart, hvilke nationale politiske partier der allerede har eller har planer om forbindelser til europæiske partier. Dette er særlig vigtigt forud for valg. |
| --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | EØSU støtter adskillige forslag, der er blevet formuleret af det andet borgerpanel på konferencen om Europas fremtid, som beskæftiger sig med europæisk demokrati og europæiske værdier, rettigheder, retsstatsprincippet og sikkerhed (6). Det gælder f.eks. forslaget om at harmonisere valgbetingelserne ved valg til Europa-Parlamentet (valgretsalder, valgdato og krav til valgkredse, kandidater, politiske partier og deres finansiering) og have større fokus på oplysning om og kompetencer i f.eks. databeskyttelse, demokrati og genkendelse og imødegåelse af populisme. |
| --- | --- |

3.3.11.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2021) 730 final: Beskyttelse af valgintegritet og fremme af demokratisk deltagelse.

1

(2)  COM(2021) 730 final: Beskyttelse af valgintegritet og fremme af demokratisk deltagelse.

2

(3)  EØSU's udtalelse om Handlingsplanen for europæisk demokrati.

3

(4)  Særlig Eurobarometerundersøgelse 507: Democracy in the EU.

4

(5)  Handlingsplan for gennemførelsen af artikel 11.

5

(6)  Panel 2 — Europæiske borgerpaneler — Konferencen om Europas fremtid.

6

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/73

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Det nye europæiske Bauhaus — Smukt, bæredygtigt, sammen

(COM(2021) 573 final)

(2022/C 275/12)

| Ordfører: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Medordfører: | Rudolf KOLBE |

Ordfører:

Pierre Jean COULON

Medordfører:

Rudolf KOLBE

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 202/0/3 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 28.10.2021

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

202/0/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU glæder sig over Kommissionens meddelelse, hvormed konceptet »nyt europæisk Bauhaus« lanceres med den ambition at skabe »smukke, bæredygtige og inkluderende steder« og »måder at leve på«, som er tilgængelige og økonomisk overkommelige for alle, navnlig som svar på klimakrisen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Udvalget støtter fuldt ud den helhedsorienterede og tværfaglige tilgang, som Kommissionen foreslår, og som går ud på sammen at bygge en grønnere og mere retfærdig fremtid for Europa. Det går ligeledes ind for at fremme denne nye »livsstil«, hvor »bæredygtighed matcher stil«, og fremskynde den grønne omstilling på mange områder af europæernes daglige liv, i deres region samt de steder, hvor de lever, arbejder, færdes og bor til hverdag. Der er tale om et deltagelsesbaseret projekt, der er i tråd med ånden i det historiske Bauhaus, som blev lanceret i 1919, og den globale kulturelle bevægelse, som er opstået heraf. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU bifalder især den kulturelle dimension i det nye europæiske Bauhaus, som er et »projekt med håb og perspektiver«, og projektets kreative dimension, der er et centralt element i den europæiske grønne pagt og dens bølge af bygningsrenoveringer, som danner et vigtigt grundlag for den grønne omstilling. Denne kulturelle bevægelse har som mål at give alle borgere adgang til varer og goder, der er cirkulære og mindre CO2-intensive, i deres livsmiljøer, på deres arbejdspladser, i offentlige bygninger og i deres boliger takket været praktiske erfaringer, som skal fremmes så tæt som muligt på borgerne i de by- og landområder og de kvarterer, hvor de bor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU er enig i Kommissionens analyse af den centrale dimension i spørgsmålet om innovative naturbaserede materialer, der produceres bæredygtigt og er kulstoffattige, samt de »tre uadskillelige kerneværdier«, nemlig bæredygtighed, æstetik og inklusion i betydningen »lighed for alle, tilgængelighed og overkommelige priser« (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU bifalder Kommissionens innovative tilgang med lanceringen af en indledende fase for »fælles design« gennem mobiliseringen af et »fællesskab« af enkeltpersoner og organisationer, der deltager som »officielle partnere«, civilsamfundet og interessenter, der kommer fra meget forskellige miljøer og sektorer. Der er tale om en helt ny deltagelsesbaseret fase for fælles design, som har gjort det muligt i fællesskab at udforme et udkast til konceptet »nyt europæisk Bauhaus« og forslag til næste skridt i gennemførelsen. Udvalget bifalder navnlig, at Kommissionen har til hensigt at videreføre og uddybe denne deltagelsesbaserede tilgang med hjælp fra bl.a. »nyt europæisk Bauhaus«-laboratoriet med henblik på at forberede politiske tiltag. EØSU finder det nødvendigt at fremtidssikre processen ud over den institutionelle cyklus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU glæder sig over den globale dimension, som det nye europæiske Bauhaus har haft helt fra starten af fasen for fælles design, og bifalder den vellykkede globale debat i april 2021, der samlede omkring 8 000 deltagere til en videokonference, den vellykkede første udgave af »nyt europæisk Bauhaus«-prisen samt udsendelsen af det særlige nyhedsbrev. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU støtter Kommissionens forslag om at knytte eksisterede EU-initiativer til en række nye tiltag og finansieringsmuligheder inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus for at afprøve politikker og redskaber til at »opbygge et bedre hverdagsliv« så tæt på lokalområderne, de europæiske borgere og de steder, hvor de lever og bor, som muligt. For at give bred adgang til finansiering vil det være vigtigt også at sikre finansieringsmuligheder i mindre skala af typen crowdfunding, som er lettilgængelige, samt særlige støtteforanstaltninger for dem, der ikke har kapacitet til selv at søge om finansiering, herunder små virksomheder, håndværkere og foreninger, som bør inddrages i processen. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU har til hensigt at engagere sig aktivt i den deltagelsesbaserede tilgang, som Kommissionen lægger op til, og i opbyggelsen af en »nyt europæisk Bauhaus«-bevægelse for at opretholde dialogen med borgerne og civilsamfundet med henblik på at løse deres dagligdagsproblemer og forbedre deres livskvalitet. EØSU vil bidrage til dette deltagelsesbaserede projekt ved — som led i den af Kommissionen foreslåede årlige festival — at tilrettelægge en konference om det nye europæiske Bauhaus og civilsamfundet og oprette en civilsamfundsplatform for forslag og støtte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EØSU mener især, at konceptet »nyt europæisk Bauhaus« bør give Unionen mulighed for at komme tættere på sine borgere og by- og landområder gennem en tilpasset kommunikation, lokale initiativer og tiltag samt eksperimenter, der skal udføres de steder, hvor borgerne til daglig lever, bor og arbejder. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Udvalget bakker op om de tre nøgleprincipper, der udsprang af den fælles skabelsesproces, dvs. kombination af den globale og lokale dimension, deltagelse og tværfaglighed. De forudsætter en stedbaseret tilgang til projekter og initiativer i kvarterer, landsbyer og byer for at sammenføre byer med deres periferi og gentænke byer inden for rammerne af en helhedsorienteret og territorial tilgang, idet der tages hensyn til den globale dimension af klimaforandringer og den grønne omstilling. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU efterlyser en reel synergi mellem nyt europæisk Bauhaus-bevægelsen og den fremtidige udvikling på lovgivningsområdet, hvad angår gennemførelsen af den europæiske grønne pagt gennem en befordrende ramme, der går forud for ethvert lovgivningsforslag vedrørende den europæiske grønne pagt og dens gennemførelse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Udvalget understreger, at muligheden for at finde bæredygtige, inkluderende og æstetiske løsninger for det bebyggede miljø i stor udstrækning vil afhænge af, at der findes hensigtsmæssige retlige rammer for offentlige indkøb, og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil i den kommende revision af direktiverne om offentlige indkøb. Der bør fastsættes, indføres og gennemføres et »nyt europæisk Bauhaus«-mærke for offentlige indkøb og statsstøtte. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EØSU understreger nødvendigheden af, at det nye europæiske Bauhaus bidrager aktivt til at fremme langsigtede investeringer i lokal og social infrastruktur, bl.a. som led i det nye europæiske semester og en effektiv gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EØSU foreslår, at tværfaglige erhvervsuddannelser i nye fag, som tilbydes i regionerne, også fremmes og finansieres inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus, således at begrebet anstændigt arbejde kan gennemføres i praksis. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Resumé

| 2.1. | Det nye europæiske Bauhaus er et udtryk for EU's ambition om at skabe smukke, bæredygtige og inkluderende steder, produkter og måder at leve på. Det fremmer en ny måde at leve på, hvor bæredygtighed matcher livsstil med det formål at fremskynde den grønne omstilling både i forskellige sektorer af vores økonomi såsom byggeri, møbler og mode og i vores samfund samt i andre områder af vores dagligdag. Målet er at sikre adgang for alle til varer og goder, der er cirkulære og mindre CO2-intensive, og som understøtter genopbygningen af naturen og beskytter biodiversiteten. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Det nye europæiske Bauhaus er et projekt med håb og perspektiver. Det giver den europæiske grønne pagt en kulturel og kreativ dimension med sigte på at fremme bæredygtig innovation, teknologi og økonomi. Det viser fordelene ved den miljømæssige omstilling via konkrete erfaringer på lokalt plan og forbedrer vores dagligdag. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Med henblik på gennemførelsen kombinerer Kommissionen relevante EU-initiativer og foreslår en række nye foranstaltninger og finansieringsmuligheder. Disse omfatter bl.a.:






  — | oprettelsen af »nyt europæisk Bauhaus«-laboratoriet for at udvikle fællesskabet og forberede politiske tiltag |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

oprettelsen af »nyt europæisk Bauhaus«-laboratoriet for at udvikle fællesskabet og forberede politiske tiltag

| — | startfinansiering til transformerende »nyt europæisk Bauhaus«-projekter |
| --- | --- |

—

startfinansiering til transformerende »nyt europæisk Bauhaus«-projekter

| — | finansiering af sociale boligprojekter, der følger værdierne i det nye europæiske Bauhaus |
| --- | --- |

—

finansiering af sociale boligprojekter, der følger værdierne i det nye europæiske Bauhaus

| — | en ny tilgang til Kommissionens egen bygningsstrategi |
| --- | --- |

—

en ny tilgang til Kommissionens egen bygningsstrategi

| — | fælles udarbejdelse af grønne veje til omstilling for økosystemerne inden for bygge- og anlægssektoren og tekstilsektoren |
| --- | --- |

—

fælles udarbejdelse af grønne veje til omstilling for økosystemerne inden for bygge- og anlægssektoren og tekstilsektoren

| — | forslagsindkaldelser for nystartede virksomheder og borgerinitiativer |
| --- | --- |

—

forslagsindkaldelser for nystartede virksomheder og borgerinitiativer

| — | en årlig »nyt europæisk Bauhaus«-festival og -pris |
| --- | --- |

—

en årlig »nyt europæisk Bauhaus«-festival og -pris

| — | eTwinning og DiscoverEU 2022 om emnet nyt europæisk Bauhaus. |
| --- | --- |

—

eTwinning og DiscoverEU 2022 om emnet nyt europæisk Bauhaus.

| 2.1.3. | Det nye europæiske Bauhaus vil skabe plads til at udforske og afprøve politikker, finansiering og andre redskaber til at udforme og opbygge et bedre hverdagsliv for alle generationer. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Med udgangspunkt i fælles design: et omstillingsprojekt udført af os alle sammen for os alle sammen

| 2.2.1. | Fasen for fælles design var baseret på, at interesserede enkeltpersoner, organisationer, politiske institutioner og virksomheder organiserede arrangementer, debatter og workshops. Den første »nyt europæisk Bauhaus«-pris blev lanceret som led i fasen for fælles design for at sætte fokus på inspirerende eksempler og idéer fra unge talenter. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Udformningen af det nye europæiske Bauhaus

| 2.3.1. | Fra den historiske bevægelse til det nye europæiske Bauhaus — tre kerneværdier:






  — | bæredygtighed, fra klimamål til cirkularitet, nulforurening og biodiversitet |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

bæredygtighed, fra klimamål til cirkularitet, nulforurening og biodiversitet

| — | æstetik, oplevelsens kvalitet og stil, i tillæg til funktionalitet |
| --- | --- |

—

æstetik, oplevelsens kvalitet og stil, i tillæg til funktionalitet

| — | inklusion, værdsættelse af mangfoldighed, lighed for alle, tilgængelighed og overkommelige priser. |
| --- | --- |

—

inklusion, værdsættelse af mangfoldighed, lighed for alle, tilgængelighed og overkommelige priser.

| 2.3.2. | Tre nøgleprincipper, der udsprang af den fælles skabelsesproces, blev taget op og bør være retningsgivende for det nye europæiske Bauhaus:






  — | en tilgang på flere niveauer: fra globalt til lokalt |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

en tilgang på flere niveauer: fra globalt til lokalt

| — | en deltagelsesbaseret tilgang |
| --- | --- |

—

en deltagelsesbaseret tilgang

| — | en tværfaglig tilgang. |
| --- | --- |

—

en tværfaglig tilgang.

| 2.3.3. | Tematiske akser for den transformative kurs:






  — | genskabelse af forbindelsen til naturen |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

genskabelse af forbindelsen til naturen

| — | reetablering af følelsen af at høre til |
| --- | --- |

—

reetablering af følelsen af at høre til

| — | prioritering af de steder og mennesker med størst behov |
| --- | --- |

—

prioritering af de steder og mennesker med størst behov

| — | behovet for langsigtet livscyklustankegang i det industrielle økosystem. |
| --- | --- |

—

behovet for langsigtet livscyklustankegang i det industrielle økosystem.

2.4.   Gennemførelse af det nye europæiske Bauhaus

Skabelse af en befordrende ramme for det nye europæiske Bauhaus:

| 2.4.1. | Arbejdet med det »nyt europæisk Bauhaus«-fællesskab: »nyt europæisk Bauhaus«-laboratoriet






  — | mærkningsstrategi |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

—

mærkningsstrategi

| — | innovativ finansiering |
| --- | --- |

—

innovativ finansiering

| — | reguleringsmæssige analyser og forsøg |
| --- | --- |

—

reguleringsmæssige analyser og forsøg

| — | centrale performanceindikatorer. |
| --- | --- |

—

centrale performanceindikatorer.

| 2.4.2. | En tredobbelt omstilling — tre centrale indsatsområder for støtte- og finansieringsinstrumenter:






  — | at foretage ændringer på specifikke steder i praksis |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

—

at foretage ændringer på specifikke steder i praksis

| — | behovet for at gøre tingene anderledes for at skabe innovation, herunder ved at forbedre vores færdigheder og metoder |
| --- | --- |

—

behovet for at gøre tingene anderledes for at skabe innovation, herunder ved at forbedre vores færdigheder og metoder

| — | behovet for at tilpasse de intentioner og den tankegang, der ligger til grund for vores handlinger. |
| --- | --- |

—

behovet for at tilpasse de intentioner og den tankegang, der ligger til grund for vores handlinger.

| 2.4.3. | Kommissionen vil afholde en årlig festival for det nye europæiske Bauhaus, som skal finde sted første gang i foråret 2022:






  — | omstilling af steder lokalt |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

—

omstilling af steder lokalt

| — | omstilling af det innovationsfremmende miljø |
| --- | --- |

—

omstilling af det innovationsfremmende miljø

| — | udbredelse af nye betydninger. |
| --- | --- |

—

udbredelse af nye betydninger.

2.5.   De næste skridt

| — | Mobilisering af aktører i og uden for Europa |
| --- | --- |

—

Mobilisering af aktører i og uden for Europa

| — | Samarbejde med Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Regionsudvalg (RU) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) med henblik på at øge bevidstheden og fremme debatten i deres valgkredse og mobilisere borgerne |
| --- | --- |

—

Samarbejde med Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Regionsudvalg (RU) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) med henblik på at øge bevidstheden og fremme debatten i deres valgkredse og mobilisere borgerne

| — | Samarbejde mellem medlemsstaterne og de offentlige myndigheder på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder deltagelse af civilsamfundet |
| --- | --- |

—

Samarbejde mellem medlemsstaterne og de offentlige myndigheder på internationalt, nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder deltagelse af civilsamfundet

| — | Som udgangspunkt vil medlemsstaterne blive opfordret til at overdrage en enhed opgaven som kontaktpunkt for »nyt europæisk Bauhaus«-initiativet, og den vil skulle forbinde og koordinere indsatsen i deres respektive lande og deltage i et uformelt EU-netværk til udveksling af oplysninger og erfaringer |
| --- | --- |

—

Som udgangspunkt vil medlemsstaterne blive opfordret til at overdrage en enhed opgaven som kontaktpunkt for »nyt europæisk Bauhaus«-initiativet, og den vil skulle forbinde og koordinere indsatsen i deres respektive lande og deltage i et uformelt EU-netværk til udveksling af oplysninger og erfaringer

| — | Kommissionen vil aflægge rapport om, hvordan initiativet skrider frem i 2022. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil aflægge rapport om, hvordan initiativet skrider frem i 2022.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU understreger, at arbejdet med det »nyt europæisk Bauhaus«-fællesskab og »nyt europæisk Bauhaus«-laboratoriet er en meget vigtig tilgang, som viderefører og uddyber »nyt europæisk Bauhaus«-initiativets deltagelsesbaserede tilgang. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU glæder sig over, at reguleringsmæssige analyser og forsøg prioriteres i det nye europæiske Bauhaus, og understreger, at tilpasninger af reguleringssystemet er afgørende for at forbedre gennemførelsen af målene for det nye europæiske Bauhaus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EØSU understreger, at bæredygtige, inkluderende og æstetiske løsninger for det bebyggede miljø i stor udstrækning vil afhænge af, at der findes hensigtsmæssige retlige rammer for offentlige indkøb. Reformen af rammerne for offentlige indkøb bør derfor være en vigtig prioritet for laboratoriet. I den sammenhæng bør betydningen af incitamenter til udvikling af en klimavenlig arkitektur og en »Baukultur« for skabelsen af en ny renoveringskultur, også i den private sektor, gennem åbne konkurrencer, prisuddelinger og tilskud drøftes nærmere. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EØSU mener, at den reguleringsmæssige analyse ligeledes bør fokusere på standardiseringssystemet. Innovation på alle (tekniske og videnskabelige) områder kræver kapacitet til at følge med den seneste udvikling, ikke blot ved at anvende en standard, der ofte under alle omstændigheder er forældet på grund af den hurtige teknologiske udvikling, men også ved at benytte tilsvarende alternative løsninger. Anvendelsen af tilsvarende alternative løsninger, og hermed tilsidesættelsen af en standard, kan føre til alvorlige problemer med ansvarsforholdet i retssager, og det er stadig meget vanskeligt at bevise over for en domstol, at de alternative løsninger er tilsvarende (eller ofte er bedre). Det er derfor meget vigtigt i forbindelse med harmoniserede standarder, navnlig for byggematerialer, at overveje muligheder for at støtte innovative alternative løsninger bedre. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU mener, at de nye finansieringsmuligheder er af afgørende betydning for at støtte gennemførelsen af Bauhaus-målene og opretholde initiativets momentum og de mange interessenters entusiasme. Eftersom det er yderst vanskeligt at få adgang til EU's finansieringssystem — på grund af indviklede finansierings- og tildelingskriterier og mange andre krav (herunder forhåndsfinansiering) — og den opnåede finansieringssats er forholdsvis lav, er der en risiko for, at disse tiltag kun når ud til de »sædvanlige aktører«, som har erfaring med at indsende forslag til europæiske projekter, og ikke til de meget bredere målgrupper. Dette gælder ikke alene for det nye europæiske Bauhaus. Det er imidlertid yderst vigtigt at gå endnu længere og også sikre finansieringsmuligheder i mindre skala, som er let tilgængelige, samt særlige finansieringsforanstaltninger for dem, der ikke har kapacitet til at søge om finansiering. Opnåelsen af dette mål kræver et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne, Kommissionen, handels- og erhvervskamre, uddannelsesinstitutioner og andre relevante interessegrupper. Det skal sikres, at finansieringsalternativerne i det nye europæiske Bauhaus på nationalt plan (også) bygger på ovennævnte principper og er tilgængelige i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EØSU fremhæver, at det er vigtigt at oprette særlige tværfaglige erhvervsuddannelser samt forberedende og videregående uddannelser med henblik på en bæredygtig og inkluderende planlægning på universiteter og i andre højere uddannelsesinstitutioner og at indføre permanente efter- og videreuddannelsesmoduler i erhvervsorganisationerne. Navnlig skal »omskoling« og »opkvalificering« gøre det muligt at gennemføre begrebet anstændigt arbejde. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Bemærkninger vedrørende de tematiske akser for den transformative kurs:

| 3.7.1. | EØSU glæder sig over, at der lægges særlig vægt på bæredygtig, inkluderende og æstetisk by- og landudvikling og på byplanlægning i bredeste forstand, da det er et vigtigt middel til gennemførelse af prioriteterne for det nye europæiske Bauhaus. Udvalget understreger behovet for at fokusere på:






  — | en styrket indsats inden for fysisk planlægning og arealforvaltning samt tilknyttede politikker for at begrænse arealbefæstelsen, arealanvendelsen og ændringer i arealanvendelsen på en fuldstændig gennemsigtig måde gennem inddragelse af interessenter |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

en styrket indsats inden for fysisk planlægning og arealforvaltning samt tilknyttede politikker for at begrænse arealbefæstelsen, arealanvendelsen og ændringer i arealanvendelsen på en fuldstændig gennemsigtig måde gennem inddragelse af interessenter

| — | ensartet støtte på europæisk og nationalt plan til den indre udvikling (genanvendelse af hensygnende områder afhængigt af kvaliteten heraf) i byer, småbyer og landsbyer med henblik på at tilrettelægge en omfattende indsats for udviklingsplanlægning |
| --- | --- |

—

ensartet støtte på europæisk og nationalt plan til den indre udvikling (genanvendelse af hensygnende områder afhængigt af kvaliteten heraf) i byer, småbyer og landsbyer med henblik på at tilrettelægge en omfattende indsats for udviklingsplanlægning

| — | bæredygtig modernisering af by- og landsbystrukturer i lyset af de fremvoksende klimaforandringer, post-olie-samfundet og informationstidsalderen |
| --- | --- |

—

bæredygtig modernisering af by- og landsbystrukturer i lyset af de fremvoksende klimaforandringer, post-olie-samfundet og informationstidsalderen

| — | bevarelse og fornyelse af boligmassen som et væsentligt bidrag til den cirkulære økonomi og bevarelse af kulturarven med en særlig prioritering af sociale boliger, arbejderkvarterer og offentlige bygninger og gennem bedre forståelse af de forskellige samspil mellem bygningsmiljøet og det sociale rum samt teknisk og grøn infrastruktur som en planlægningsopgave, der kan løses gennem et jævnbyrdigt samarbejde mellem de forskellige fagområder. |
| --- | --- |

—

bevarelse og fornyelse af boligmassen som et væsentligt bidrag til den cirkulære økonomi og bevarelse af kulturarven med en særlig prioritering af sociale boliger, arbejderkvarterer og offentlige bygninger og gennem bedre forståelse af de forskellige samspil mellem bygningsmiljøet og det sociale rum samt teknisk og grøn infrastruktur som en planlægningsopgave, der kan løses gennem et jævnbyrdigt samarbejde mellem de forskellige fagområder.

| 3.7.2. | EØSU glæder sig over, at der fokuseres på fælles udarbejdelse af en grøn vej til omstilling inden for bygge- og anlægssektoren med dens enorme CO2-udledninger. Udvikling af nye byggeprodukter og -processer i samarbejde med planlæggere, byggevareproducenter og byggeindustrien gennem udformning af nye samarbejdsmodeller (levetid, genanvendelighed, mindsket miljøpåvirkning, vedvarende energi m.m.) vil være en vigtig faktor for en vellykket omstilling og bør understøttes gennem en omlægning af det nuværende standardiseringssystem. Renoveringsbølgen udgør en central del af den grønne pagt, da det vil være nødvendigt at fokusere på boligmassens vedligeholdelse. Det vil tilmed være den vigtigste foranstaltning til ressourcebevarelse og undgåelse af byggeaffald. Der bør udvikles nye teknikker og processer med henblik på at genanvende byggeaffald, genbruge komponenter og indføre nye byggematerialer af bedre kvalitet (upcycling). |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | EØSU glæder sig over Kommissionens meddelelse, hvormed konceptet »nyt europæisk Bauhaus« lanceres med den ambition at skabe »smukke, bæredygtige og inkluderende steder, produkter og måder at leve på«, som er tilgængelige og økonomisk overkommelige for alle europæiske borgere, som svar på klimakrisen. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EØSU støtter den af Kommissionen foreslåede tilgang, som går ud på sammen at bygge en grønnere og mere retfærdig fremtid for Europa, fremme en ny livsstil, hvor bæredygtighed matcher stil, og fremskynde den grønne omstilling i mange områder af europæernes daglige liv samt de områder og steder, hvor de lever, arbejder, færdes og bor. Der er tale om et deltagelsesbaseret projekt, der er i tråd med ånden i det historiske Bauhaus, som blev lanceret i 1919, og den globale kulturelle bevægelse, som er opstået heraf. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | EØSU bifalder især den kulturelle dimension i det nye europæiske Bauhaus, som er et »projekt med håb og perspektiver«, og projektets kreative dimension, der er et centralt element i den europæiske grønne pagt og dens bølge af bygningsrenoveringer (2). Denne kulturelle bevægelse skal have som mål at give alle borgere adgang til varer og goder, der er cirkulære og mindre CO2-intensive, i deres daglige livsmiljøer, på deres arbejdspladser, i offentlige bygninger og i deres boliger, via konkrete erfaringer, som skal fremmes tæt på de lokalområder og kvarterer, hvor de bor. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | EØSU er enig i Kommissionens analyse af den centrale dimension i spørgsmålet om innovative naturbaserede materialer, der produceres bæredygtigt og er kulstoffattige, samt de »tre uadskillelige kerneværdier«, nemlig bæredygtighed, æstetik og inklusion i betydningen »lighed for alle, tilgængelighed og overkommelige priser«. |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | EØSU bifalder Kommissionens innovative tilgang med lanceringen af en indledende fase for »fælles design« gennem mobiliseringen af et »fællesskab« af enkeltpersoner og organisationer, der deltager som »officielle partnere«, civilsamfundet og interessenter, der kommer fra meget forskellige miljøer og sektorer. Der er tale om en helt ny deltagelsesbaseret fase for fælles design, som har gjort det muligt i fællesskab at udforme et udkast til konceptet »nyt europæisk Bauhaus« og forslag til næste skridt i gennemførelsen. |
| --- | --- |

3.7.7.

| 3.7.8. | EØSU glæder sig over den globale dimension, som det nye europæiske Bauhaus har haft helt fra starten af fasen for fælles design, og bifalder den vellykkede globale debat i april 2021, der samlede omkring 8 000 deltagere til en videokonference, den vellykkede første udgave af »nyt europæisk Bauhaus«-prisen samt udsendelsen af det særlige nyhedsbrev (3). |
| --- | --- |

3.7.8.

| 3.7.9. | EØSU mener, at konceptet »nyt europæisk Bauhaus« skal give EU mulighed for at komme tættere på sine borgere og disses lokalområder gennem en tilpasset kommunikation, initiativer og tiltag, som skal iværksættes med deres deltagelse, og gennem lokale eksperimenter i deres daglige leve-, bolig- og arbejdsmiljøer. |
| --- | --- |

3.7.9.

| 3.7.10. | Udvalget bemærker med interesse indkaldelsen af forslag til demonstratorer for sociale, billige og bæredygtige boligkvarterer som et første skridt og dernæst som led i det europæiske initiativ for byområder under samhørighedspolitikken 2021-2027 og indførelsen af et finansielt instrument til byudvikling. |
| --- | --- |

3.7.10.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU støtter Kommissionens forslag om at knytte eksisterede EU-initiativer til en række nye tiltag og finansieringsmuligheder inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus for at afprøve politikker og redskaber til at »opbygge et bedre hverdagsliv« så tæt som muligt på lokalområderne, de europæiske borgere og deres livsmiljøer og økonomisk overkommelige boliger, der er tilgængelige for alle. Der skal løbende tages hensyn til mobilitetsspørgsmål. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Disse tiltag og nye EU-midler inden for rammerne af det nye europæiske Bauhaus skal forenkles med hensyn til, hvordan de forklares og fungerer, således at de kan mobiliseres af sammenslutninger og lokalsamfund i samme ånd af fælles design og så tæt på de europæiske borgere og deres livsmiljøer og kvarterer som muligt. Der skal rejses kapital til det nye europæiske Bauhaus gennem crowdfunding, og de lokale aktørers adgang til disse midler skal sikres gennem en »nyt europæisk Bauhaus«-kvikskranke i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Det er nødvendigt at medvirke aktivt i Kommissionens deltagelsesbaserede tilgang og i opbyggelsen af en »nyt europæisk Bauhaus«-bevægelse for at opretholde dialogen med borgerne og civilsamfundet med henblik på at løse problemerne i deres dagligdag og forbedre deres livskvalitet. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Det er vigtigt at bidrage aktivt til dette deltagelsesbaserede projekt og til denne bevægelse ved at tilrettelægge en årlig EØSU-konference om det nye europæiske Bauhaus og civilsamfundet — et civilsamfund, som EØSU vil repræsentere ved den af Kommissionen foreslåede årlige festival om det nye europæiske Bauhaus — og oprette en civilsamfundsplatform for det nye europæiske Bauhaus. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU anbefaler, at man bakker op om de tre nøgleprincipper, der udsprang af den fælles skabelsesproces, dvs. kombination af den globale og lokale dimension, deltagelse, herunder af dårligt stillede grupper, og tværfaglighed, gennem en stedbaseret tilgang til projekter og initiativer i kvarterer, landsbyer og byer, idet man tager hensyn til den globale dimension af klimaforandringer og den grønne omstilling. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EØSU finder det ligeledes vigtigt at bakke op om de tematiske akser, som blev udpeget i fasen for fælles design, dvs. at genskabe forbindelsen til naturen, reetablere følelsen af at høre til, give prioritet til de mennesker, der har størst behov, gennem økonomisk overkommelige løsninger, som er tilgængelige for alle, navnlig når det gælder boliger, samt en langsigtet livscyklustankegang i det industrielle økosystem og langsigtet tænkning i forbindelse med bygningers og boligers levetid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU har til hensigt at efterlyse reel synergi mellem »nyt europæisk Bauhaus«-bevægelsen og den fremtidige udvikling på lovgivningsområdet, hvad angår gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, for at virkeliggøre denne bevægelse og leve op til kravet om at råde over en befordrende ramme, navnlig for offentlige indkøb og statsstøtte. Udvalget foreslår, at der udvikles et »nyt europæisk Bauhaus«-mærke. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EØSU mener, at langsigtede investeringer i lokal og social infrastruktur, som er nødvendig for en vellykket gennemførelse af det nye europæiske Bauhaus, skal have særlig opmærksomhed inden for rammerne af det europæiske semester og en effektiv gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EØSU mener endvidere, at der skal fremmes tværfaglige forberedende og videregående uddannelser i de nye fag, som skal udvikles i regionerne, ved hjælp af det nye europæiske Bauhaus som led i europæiske tiltag og programmer. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 93.

1

(2)  EUT C 155 af 30.4.2021, s. 73.

2

(3)  https://ec.europa.eu/newsroom/neb/newsletter-archives/view/service/2137

3

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/80

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte

(COM(2021) 660 final)

(2022/C 275/13)

| Ordførere: | Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Ordførere:

Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget i sektionen | 2.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 24.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 193/10/7 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 1.12.2021

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget i sektionen

2.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

24.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

193/10/7

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Kommissionens analyse viser, at den største påvirkning af energipriserne kommer fra den stærke stigning i efterspørgslen efter gas på verdensplan, og at de er blevet skubbet yderligere i vejret af den opadgående økonomiske genopretning, begrænsede forsyninger til EU, manglen på investeringer som følge af sparepolitikkerne i kølvandet på den finansielle og økonomiske krise og udskudt vedligeholdelse af infrastrukturen på grund af pandemien. Dertil kommer, at elpriserne også er steget som følge af sæsonbestemte vejrforhold (mindre hav- og vindenergi i løbet af sommeren), som har resulteret i lavere produktion af vedvarende energi i Europa. Prisstigningen inden for emissionshandelssystemet (ETS) har kun haft begrænset indvirkning. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EU har kurs mod at opfylde de klimamål for 2030, som skal sikre os en klimaneutral økonomi i 2050. Ud over de enorme investeringer, som omstillingen kræver, skal der ske en tilpasning af hele energiøkosystemet. Med presset for at udfase fossil og — i nogle medlemsstater — nuklear energi indskrænkes tilgængeligheden af andre energikilder, og afhængigheden af de få tilbageværende kilder øges. Dermed bliver det europæiske energisystem mere sårbart, især med hensyn til prisudsving, og der er behov for hurtig handling for at sikre stabile og forudsigelige energipriser. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Den aktuelle energipriskrise ville ikke ramme de europæiske borgere og virksomheder så hårdt, hvis Europa ikke var så stærkt afhængig af import af fossile brændstoffer. Nogle lande udnytter denne afhængighed til geopolitiske formål. Det går ud over europæiske virksomheder og forbrugere. De fleste medlemsstater har endnu ikke fået nedbragt denne afhængighed, til trods for at Kommissionen har defineret det som et af de strategiske mål for energiunionen, tillige med at forbrugerne skal sættes i centrum for energisystemet. På begge områder er der lang vej, før EU's energipolitik opfylder ambitionerne. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | På grund af det voksende behov for elektrificering, der er almindeligt accepteret som en af nøglerne til opfyldelsen af EU's dekarboniseringsmål, er der i EU behov for betydelige investeringer i bæredygtige nul- og lavemissionsenergikilder. Dette understreger behovet for at maksimere indsatsen for at øge andelen af vedvarende energi, som vil kunne presse priserne ned og under alle omstændigheder øge EU's selvforsyning med energi (mindre afhængighed af lande, der anvender energikilder i et geopolitisk spil). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De nationale tilsynsmyndigheder skal spille en aktiv rolle i håndteringen af alle forhold af betydning for forbrugerne og proaktivt informere forbrugerne om deres rettigheder i den nuværende periode med høje priser. Ligeledes skal forsyningsvirksomhederne ved fastsættelsen af takster tilskyndes til at sikre, at forbrugerne fortsat kan vælge faste takster og ikke kun variable takster, som afspejler udviklingen på børserne. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU er enig med Kommissionen i, at de foranstaltninger, der skal træffes over for de stigende energipriser, ikke må underminere klimapolitikken. Derfor er der ingen tvivl om, at de, der rammes af prisstigningerne, skal støttes, f.eks. ved at sætte dem i stand til at gennemføre energibesparende foranstaltninger og selv eller i fællesskaber producere og anvende vedvarende energi og dermed drage fordel af de lavere priser på lav- og nulemissionsenergikilder. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU sætter pris på den direkte økonomiske støtte og de skattebaserede instrumenter, da de er de mest effektive, umiddelbart tilgængelige foranstaltninger, der kan hjælpe udsatte grupper. Samtidig bakker det op om specifikke løsninger i medlemsstaterne som reaktion på de faktiske omstændigheder i de enkelte lande og således f.eks. forhindre afbrydelse af energiforsyningen i den kolde årstid, oprette langsigtede afdragsplaner og anvende forskellige skattepolitiske instrumenter. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU støtter ikke blot nødforanstaltningerne for at undgå drastiske sociale konsekvenser, men er stor fortaler for markedsevalueringer, der undersøger aktørernes adfærd på energimarkedet. EØSU henviser i den forbindelse til EU's fælles værdier med hensyn til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse som omhandlet i artikel 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), jf. protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det kunne gøre markedet mere effektivt og afhjælpe markedssvigt. Der er behov for en mere effektiv markedskontrol fra myndighedernes side. I den forbindelse er det værd at overveje muligheden for, at EU-medlemsstaterne køber gas og olie i fællesskab, navnlig i lyset af de seneste begivenheder i Ukraine, som har understreget behovet for, at EU styrker sin evne til at garantere energiforsyningen, når Unionen står over for en geopolitisk krise. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Endvidere bør transmissionsnetsystemet forbedres med flere samkøringslinjer og en bedre udviklet lagringsinfrastruktur. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Der er brug for incitamenter, der kan få husstande og virksomheder til at anskaffe energibesparende produkter og teknologier og til selv at producere energi. Den direkte støtte til dem, der har brug herfor, skal være »målrettet« og ikke »generel«. Den skal afspejle den sociale dimension og ikke hindre gennemførelsen af den grønne omstilling. Et tidsbegrænset tilskud (f.eks. til de første 300 kWh elektricitet pr. person og husstand) op til en nærmere fastlagt indkomstgrænse kunne være en mulighed. Der bør også ydes direkte bistand — under et nærmere fastlagt indtægtsloft — til dem, der er i en situation, hvor der ikke er en alternativ, økonomisk overkommelig løsning. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Den nuværende priskrise skaber også muligheder. Den gør det mere attraktivt at investere i europæiske vedvarende energikilder og energibesparende foranstaltninger. Mange borgere har imidlertid ikke råd til disse investeringer. Der er behov for særlige støtteprogrammer på EU-niveau, i medlemsstaterne og på regionalt/kommunalt plan for at sætte borgerne i stand til at blive aktive forbrugere, som det beskrives i pakken om ren energi, og mærke fordelene ved faldende omkostninger til vedvarende energi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EØSU understreger den vigtige rolle, som energileverandører spiller som nøgleaktører i at sikre tjenesteydelser af almen interesse, og påpeger, at ændringerne i energimarkedets sammensætning i løbet af de seneste 20 år har betydet, at medlemsstaterne har færre politiske instrumenter til at håndtere de stigende energiomkostninger. Som energimarkedet er sammensat nu, synes det ikke at kunne reagere på prisudsving og genere fordele for små producenter af vedvarende energi og for alle forbrugere. EØSU anmoder derfor Kommissionen om at fremsætte et forslag, der effektivt kan afhjælpe disse mangler, og som er velegnet til den grønne omstilling. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Baggrund, fakta og kontekst (som anført i Kommissionens meddelelse)

| 2.1. | Kommissionen har offentliggjort en meddelelse om, hvordan man kan tackle de stigende energipriser. Baggrunden for meddelelsen, som har form af en værktøjskasse, er den kraftige stigning i energipriserne inden for en kort periode, hvilket indvirker negativt på genopretningen efter covid-19 og på EU-borgernes velfærd. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Meddelelsen om energipriser indeholder en række foranstaltninger, som EU og medlemsstaterne bør anvende i denne vanskelige periode. Der er tale om foranstaltninger, der kan iværksættes øjeblikkeligt, og om kortsigtede og mellemlangsigtede foranstaltninger. Det er såvel nødhjælps- og kompensationsværktøjer som investeringer og institutionelle og proceduremæssige ændringer. De vigtigste målgrupper er husstande og små og mellemstore virksomheder. Værktøjskassen muliggør en koordineret tilgang til beskyttelse af de mest udsatte. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Fra 2019 til september 2021 steg engrospriserne på gas og elektricitet i gennemsnit med henholdsvis 429 % og 230 % på EU-plan. Stigningen i detailpriserne har indtil videre været langt mere moderat (henholdsvis 14 % og 7 %), men den kortsigtede prognose for denne vinter viser, at de muligvis vil følge engrospriserne. En sådan udvikling vil være et stort chok for husholdningsbudgetterne og virksomhedernes likviditet og kræver lovmæssige politiske indgreb, selv om prognoserne siger, at markedet for gas vil stabilisere sig omkring april 2022 og markedet for elektricitet i 2023. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | De store prisforskelle er imidlertid i vid udstrækning markedsbestemte. Dette gælder også i et vist omfang for ETS, hvor vi har set lignende prisstigninger. I perioden fra januar 2020 til november 2021 steg prisen på EU-emissionskvoter fra ca. 20 EUR pr. ton til ca. 75 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kommissionens analyse viser, at den største prispåvirkning kommer fra den kraftige globale stigning i efterspørgslen efter gas, og at prisstigningen kun i begrænset omfang skyldes udviklingen inden for ETS i EU. Den øgede efterspørgsel efter gas er blevet drevet af den opadgående økonomiske genopretning, begrænsede forsyninger til EU og udskudt vedligeholdelse af infrastrukturen på grund af pandemien. Dertil kommer, at elpriserne også er steget som følge af sæsonbestemte vejrforhold (mindre hav- og vindenergi i løbet af sommeren), som har resulteret i lavere produktion af vedvarende energi i Europa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kommissionen skriver om »midlertidige« energiprisstigninger og underbygger dette med en god analyse. Kommissionen bemærker også, at udviklingen for vedvarende energikilder er helt anderledes end for fossile brændstoffer, da omkostningerne er faldet uafbrudt i flere år. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Der findes ingen universalløsning. Energipriserne varierer meget i EU. Dette skyldes bl.a., at medlemsstaterne i dag griber meget forskelligt ind på markederne, f.eks. med skatter og afgifter, fritagelser eller byrder, der i mange tilfælde kun rammer nogle forbrugere. I nogle medlemsstater er de fleste husstandes energipriser baseret på børskurserne på elektricitet og naturgas (variable priser). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Den store afhængighed af import af fossile brændstoffer er også en trussel mod forsyningssikkerheden i Europa, hvilket er tydeligt i øjeblikket. Presset på forsyningerne har udtømt gaslagrene i Europa, og de er nu på et historisk lavt niveau. Kommissionen bør træffe foranstaltninger til at anvende sin stærke forhandlingsposition som en stor — og for Rusland strategisk vigtig — bulkindkøber. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EU har kurs mod at opfylde de klimamål for 2030, som skal sikre os en klimaneutral økonomi i 2050. Ud over de enorme investeringer, som omstillingen kræver, skal der ske en tilpasning af hele energiøkosystemet. Med presset for at udfase fossil og — i nogle medlemsstater — nuklear energi indskrænkes tilgængeligheden af andre energikilder, og afhængigheden af de få tilbageværende kilder øges. Dermed bliver det europæiske energisystem mere sårbart, især med hensyn til prisudsving, og der er behov for hurtig handling for at sikre stabile og forudsigelige energipriser. EØSU bifalder derfor Kommissionens hurtige reaktion på energiprisstigningen og er enig i indholdet og langt hen ad vejen i de foreslåede instrumenter. EØSU opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at tage disse instrumenter i brug for at afbøde de negative virkninger af prisstigninger for de mest udsatte grupper. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU forstår, at de foreslåede øjeblikkelige foranstaltninger i højere grad fokuserer på at fjerne de negative konsekvenser af udviklingen på energimarkedet, og at de mellemlangsigtede foranstaltningerne er rettet mod at løse årsagerne. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EØSU støtter de øjeblikkelige foranstaltninger, og at de har fokus på de mest udsatte grupper. Energifattige og lav- og mellemindkomsthusstande påvirkes mest, fordi de bruger en betydeligt større andel af deres indkomst på energi. Men også virksomhederne, navnlig SMV'er og energiintensive industrier, mærker i høj grad konsekvenserne. Konsekvenserne af de høje energipriser rammer skævt i de forskellige sektorer og bidrager væsentligt til den stigende inflation. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Det bør også bemærkes, at engrospriserne på gas i 2021 ikke var væsentligt højere end i 2008 eller 2012. Det er et meget ustabilt marked. De store prisforskelle er imidlertid i vid udstrækning markedsbestemte. Kommissionens analyse viser, at den største påvirkning af energipriserne kommer fra den stærke stigning i efterspørgslen efter gas på verdensplan, og at de er blevet skubbet yderligere i vejret af den opadgående økonomiske genopretning, begrænsede forsyninger til EU, manglen på investeringer som følge af sparepolitikkerne i kølvandet på den finansielle og økonomiske krise og på grund af sæsonbestemte vejrforhold (mindre hav- og vindenergi i løbet af sommeren), som har resulteret i lavere produktion af vedvarende energi i Europa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Efter EØSU's opfattelse er der behov for incitamenter, økonomisk støtte til især lavindkomsthusstande og andre udsatte grupper og uafhængig rådgivning for at fremme samfundets omstilling fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder, som ikke kun er kendetegnet ved relativt høje startinvesteringsomkostninger, men også lave produktionsomkostninger og lave driftsomkostninger. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Et andet vigtigt incitament er udfasningen af subsidier til fossil energi. Mellem 2015 og 2019 steg subsidierne til fossile brændstoffer i EU med 4 %, mens de faldt mærkbart i 2020. I energisektoren fald de med 10 % og i industrien med 4 %, mens de inden for transport steg med 25 % og med 13 % for husstande, der får tilskud til forbruget af brændselsolie og naturgas (1). Subsidier spiller en vigtig rolle på det sociale område, da de sikrer, at omstillingen til en klimaneutral økonomi sker på en retfærdig måde. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EØSU har altid argumenteret for, at energipriserne skal afspejle virkeligheden, hvori ligger, at alle eksterne virkninger skal være inkluderet i priserne. I den forstand forekommer det rimeligt at antage, at højere priser på fossile brændstoffer vil skabe markedsdrevne incitamenter til energibesparelse og omstilling til vedvarende energi. Derudover vil afskaffelsen af miljøskadelige subsidier til fossil energi medvirke til, at priserne stiger. Alligevel er det nødvendigt at analysere de sociale og økonomiske konsekvenser af de stigende energipriser omhyggeligt. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | På grund af det voksende behov for elektrificering, der er almindeligt accepteret som en af nøglerne til opfyldelsen af EU's dekarboniseringsmål, er der i EU behov for betydelige investeringer i bæredygtige nul- og lavemissionsenergikilder. Der skal sættes skub i støtten til forskning og udvikling og innovation inden for energi, f.eks. i energilagringsløsninger. EØSU understreger også behovet for støtte til energiproduktion i de såkaldte energifællesskaber, så energien forbruges der, hvor den produceres, og der sikres stabile forsyninger til bestemte områder. Energideling i energifællesskaber skaber mulighed for, at det er medlemmerne, herunder sårbare energiforbrugere og SMV'er, som ikke selv kan investere i vedvarende energikilder, der mærker fordelene forbundet med de faldende omkostninger til vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | En mindskelse af EU's store afhængighed af import vil også medvirke til at nedbringe energipriserne. Nogle lande uden for EU udnytter denne afhængighed til geopolitiske formål. Det går ud over europæiske virksomheder og forbrugere. Det er derfor helt rigtigt, at Kommissionen allerede for år tilbage — f.eks. i den strategiske ramme for energiunionen — gjorde mindskelse af importen af energiressourcer til et strategisk mål. Annoncering af mål rækker imidlertid ikke, og indtil videre har resultaterne været mere end beskedne (se TEN/724). Der er behov for konkrete tiltag, og de mangler. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Hvad angår de fremtidige energibærere som f.eks. brint, er der en risiko for, at afhængigheden af import vil blive endnu større, da man fra mange hold hører argumenter for import af angiveligt »billig« brint. Disse røster overser imidlertid, at det ville gøre EU endnu mere sårbar over for prismanipulation fra ikkeeuropæiske lande med geopolitiske interesser, og at forbrugerne vil skulle betale regningen. Dette er et gammelkendt problem, der stammer helt tilbage fra den første oliekrise i 1973. Siden da har næsten intet flyttet sig i den rigtige retning til trods for de mange løfter i f.eks. den strategiske ramme for energiunionen. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Efter EØSU's opfattelse er der behov for incitamenter, økonomisk støtte og uafhængig rådgivning for at fremme samfundets omstilling fra fossile brændstoffer til vedvarende energikilder, som ikke kun er kendetegnet ved relativt høje startinvesteringsomkostninger, men også lave produktionsomkostninger og lave driftsomkostninger. Beklageligvis er nogle vedvarende energikilder ikke stabile kilder, hvilket peger på et behov for lagringsteknologi og — i en overgangsfase — kilder som f.eks. gas og sikre og bæredygtige nulemissions- og lavemissionskilder for at sikre energiforsyningen. Med dette in mente bør Kommissionen indlede en kampagne for at forklare fordelene ved ren energi bedre. EØSU bør bidrage til en sådan kampagne og stille sin ekspertise til rådighed. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer. En løsning kunne være kontrakter indgået af staten, dvs. staten forhåndsfinansierer investeringerne, og forbrugerne bruger en del af besparelserne på deres el- og varmeregning til at betale renter og afdrag. Resten af besparelserne beholder de. Denne model har vist sig at fungere i udviklingslande og kan nemt overføres til Europa. Det er vigtigt, at minimumsstandarderne i forbrugerlovgivningen såsom gennemsigtige regnskabs- og opsigelsesmuligheder overholdes. En anden løsning er direkte investeringsstøtte. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | De kompenserende foranstaltninger skal være »målrettede« og ikke »generelle«. De skal afspejle den sociale dimension og må ikke hindre gennemførelsen af den grønne omstilling. Et tidsbegrænset tilskud (f.eks. til de første 300 kWh elektricitet pr. person pr. husstand) op til en nærmere fastlagt indkomstgrænse kunne være en mulighed. Et tilskud til udsatte grupper synes uomgængelig for dem, der er i en situation, hvor der ikke er en alternativ økonomisk overkommelig opvarmnings- eller transportløsning. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til at fjerne tekniske hindringer for udbredelsen af vedvarende energi som f.eks. lange behandlingstider for byggetilladelser til vindmølleanlæg. EØSU opfordrer også medlemsstaterne til i videst muligt omfang at overveje at anvende 5G til den grønne omstilling for at optimere energiforbruget og -besparelserne. EØSU glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen agter at tage dette spørgsmål op i 2022. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EØSU efterlyser større autonomi, når det gælder energikilder, da den store afhængighed af import indvirker på energipriserne. Kommissionen har gjort mindskelse af importen af energiressourcer til et strategisk mål. Der er behov for konkrete tiltag, og vi må undgå at blive afhængige af import af fremtidige energibærere såsom brint. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EØSU støtter ikke blot nødforanstaltningerne for at undgå drastiske sociale konsekvenser, men er stor fortaler for markedsevalueringer, der undersøger aktørernes adfærd på energimarkedet. EØSU henviser i den forbindelse til EU's fælles værdier med hensyn til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse som omhandlet i artikel 14 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), jf. protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det kunne udmønte sig i markedsforbedringer og -effektivitet og afhjælpe markedssvigt. Der er behov for en mere effektiv markedskontrol fra myndighedernes side. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EØSU opfordrer Kommissionen til løbende at overvåge den ekstraordinære situation på energimarkedet, evaluere resultaterne dagligt og tilpasse rækkevidden af de vedtagne foranstaltninger til den aktuelle situation. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Selvom EØSU altid har været af den holdning, at vi har behov for et robust ETS for at kunne prissætte negative eksterne virkninger, skal man have in mente, at virksomheder, der har brug for kvoter, konkurrerer med finansielle institutioner og formidlere, fordi de udleder CO2 i produktionsprocessen. Emissionshandel er et instrument, der bruges til at prissætte eksterne virkninger såsom ødelæggelse af klimaet, men det må ikke blive en markedsplads for finansiel spekulation. Kommissionen bør analysere, hvilke muligheder EU har for at udforme markedsstrukturer, der forhindrer en sådan udvikling, der er ekstremt skadelig for forbrugerne, forsyningsselskaberne og investorerne. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EØSU understreger den vigtige rolle, som energileverandører spiller som nøgleaktører i at sikre tjenesteydelser af almen interesse, og påpeger, at ændringerne i energimarkedets sammensætning i løbet af de seneste 20 år har betydet, at medlemsstaterne har færre politiske instrumenter til at håndtere de stigende energiomkostninger. Som energimarkedet er sammensat nu, synes det ikke at kunne reagere på prisudsving og genere fordele for små producenter af vedvarende energi og for alle forbrugere. EØSU anmoder derfor Kommissionen om at fremsætte et forslag, der effektivt kan afhjælpe disse mangler, og som er velegnet til den grønne omstilling. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EØSU understreger, at det er vigtigt at fortsætte med de mellemlangsigtede foranstaltninger, der skal understøtte modstandsdygtigheden og bæredygtigheden af EU's energimarked og sikre, at produkterne leveres til rimelige priser. Det er især vigtigt at øge omfanget af investeringer i vedvarende energikilder (da mange af de nuværende konventionelle ressourcer snart ikke vil være tilgængelige) og således støtte udbuddet på markedet. Samtidig er det lige så vigtigt at udvikle konnektiviteten og sikkerheden af energiforsyningerne i hele EU og at fremme offentlige investeringer i netinfrastrukturen. Ellers kommer indlemmelsen af nye vedvarende energikilder, som Kommissionen opfatter som det bedste middel til at sikre stabiliteten og bæredygtigheden af energipriserne, ikke til at fungere. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU er overbevist om, at der bør vedtages nye, mere præcise og strengere regler for energiforsyningsvirksomheder, der leverer til slutbrugerne. EØSU er af den opfattelse, at nogle af disse forsyningsvirksomheder ikke har handlet kompetent. Forsyningsvirksomhederne bør nemlig kunne stå imod prisudsving på markedet og ikke være nødsaget til med det samme at ophæve kontrakter med forbrugerne. Heri ligger, at de f.eks. skal have en tilstrækkelig kapitalreserve eller opfylde visse betingelser. EØSU mener, at de nationale tilsynsmyndigheders opgave også bør være at foretage en regelmæssig tilbundsgående analyse af markedsaktørernes ansvarlighed. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | De nationale tilsynsmyndigheder skal spille en aktiv rolle i håndteringen af alle forhold af betydning for forbrugerne og proaktivt informere forbrugerne om deres rettigheder i den nuværende periode med høje priser. Dette omfatter information om ændring af forsyningsvirksomhed og muligheder for at annullere kontrakten eller uafhængige portaler, hvor de forskellige takster og betingelser kan sammenlignes, og tillige bistand i forbindelse med tvister og gennemførelse af voldgiftsprocedurer. Ligeledes skal forsyningsvirksomhederne ved fastsættelsen af takster tilskyndes til at sikre, at forbrugerne fortsat kan vælge faste takster og ikke kun variable takster, som afspejler udviklingen på børserne. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EØSU efterlyser en mere proaktiv forbrugerbeskyttelsespolitik med henblik på information af forbrugerne og et bedre kriseberedskab hos forsyningsvirksomhederne, herunder en forpligtelse til at kurssikre mod stigende engrosmarkedspriser. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Forbrugerne har brug for bedre beskyttelse, gennemsigtige kontraktbetingelser, effektiv priskontrol, uafhængig rådgivning og enkle retlige håndhævelsesmuligheder, især når det gælder varme- og køleforsyning. Der bør skelnes mellem kontrakter om energibesparelser og kontrakter om anlæg. Det bør fastlægges ved kontrakt, at lejere kun skal betale de »reelle« driftsomkostninger for energiforsyningen. Ved varmeproduktion i bygningen vil det kun sige omkostningerne til den anvendte energikilde plus rimelige omkostninger til vedligeholdelse og opretholdelse af varmeanlægget. De kontraktmæssige og økonomiske risici ved indgåelse af kontrakter bør bæres af dem, der indgår de grundlæggende kontrakter, f.eks. bygherrer og udlejere. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU sætter pris på den direkte økonomiske støtte og de skattebaserede instrumenter, da de er de mest effektive, umiddelbart tilgængelige foranstaltninger, der kan anvendes til at hjælpe udsatte grupper. Samtidig bakker det op om, at der i medlemsstaterne findes specifikke løsninger som reaktion på de faktiske omstændigheder i de enkelte lande, f.eks. løsninger til at forhindre afbrydelse af energiforsyningen i den kolde årstid, oprette langsigtede afdragsplaner og anvende forskellige skattepolitiske instrumenter. Medlemsstaterne er også nødt til at indføre specifikke instrumenter og programmer, der især hjælper lavindkomsthusstande med at gennemføre energieffektivitetsforanstaltninger. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Med hensyn til beskatning anbefaler Kommissionen som en del af sin værktøjskasse at nedsætte afgifterne på energi til de minimumsafgiftssatser, der er fastsat i direktiverne (energibeskatningsdirektivet, momsdirektivet). For at fremme adgangen til grøn energi, især elektricitet fra vedvarende kilder, er der behov for forskellige afgiftssatser, der afspejler energikildernes miljøpåvirkning, sådan som Kommissionen foreslår i ændringen af energibeskatningsdirektivet (COM(2021) 563). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU peger på den vigtige rolle, som lokale og regionale myndigheder og aktører spiller, når det gælder støtte til energifattige husstande. Ofte er det delstater (regioner) og kommuner, der har ansvaret for specifikke pakker af foranstaltninger, f.eks. det varmetilskud, der ydes i Østrig, for at sikre, at udgifterne til opvarmning og varmt vand er overkommelige. Disse støtteforanstaltninger bør opføres i de nationale energi- og klimaplaner, så der kan sammenlignes mellem medlemsstaterne, og man på det grundlag kan tage ved lære af hinanden. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Adgang til energi til en overkommelig pris er en afgørende forudsætning for social deltagelse og værdige levevilkår, da forsyningen af lys, varme, mobilitet og kommunikation kun er mulig i kraft af energi. For mennesker, der er ramt af energifattigdom, er brugen af disse forsyningstjenester ikke uden bekymring, og de er derfor massivt begrænset i deres hverdag. Dette skal der gribes resolut ind over for, og energifattigdom skal bekæmpes på en bæredygtig måde. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, den 24. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2021) 950 final.

1

---

BILAG

Følgende ændringsforslag blev forkastet, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 3.12

Ændres som følger:

| Sektionens udtalelse | Ændringsforslag |
| --- | --- |
| Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer.
  En løsning kunne være kontrakter indgået af staten, dvs. staten forhåndsfinansierer investeringerne, og forbrugerne bruger en del af besparelserne på deres el- og varmeregning til at betale renter og afdrag. Resten af besparelserne beholder de. Denne model har vist sig at fungere i udviklingslande og kan nemt overføres til Europa. Det er vigtigt, at minimumsstandarderne i forbrugerlovgivningen såsom gennemsigtige regnskabs- og opsigelsesmuligheder overholdes. En anden løsning er direkte investeringsstøtte. | Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer. |

Sektionens udtalelse

Ændringsforslag

Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer.
  En løsning kunne være kontrakter indgået af staten, dvs. staten forhåndsfinansierer investeringerne, og forbrugerne bruger en del af besparelserne på deres el- og varmeregning til at betale renter og afdrag. Resten af besparelserne beholder de. Denne model har vist sig at fungere i udviklingslande og kan nemt overføres til Europa. Det er vigtigt, at minimumsstandarderne i forbrugerlovgivningen såsom gennemsigtige regnskabs- og opsigelsesmuligheder overholdes. En anden løsning er direkte investeringsstøtte.

Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer.

Begrundelse

Teksten bør udgå, da den er uforståelig, og den foreslåede løsning er uklar, og det ikke er rimeligt at foreslå at overføre løsninger fra udviklingslande til Europa, uden først at undersøge dem grundigt.

Resultat af afstemningen om ændringsforslaget:

| Stemmer for: | 44 |
| --- | --- |
| Stemmer imod: | 120 |
| Hverken for eller imod: | 51 |

Stemmer for:

44

Stemmer imod:

120

Hverken for eller imod:

51

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/88

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse råvarer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010

(COM(2021) 706 final — 2021/0366 (COD))

(2022/C 275/14)

| Ordfører: | Arnold Puech d'ALISSAC |
| --- | --- |
| Medordfører: | Florian MARIN |

Ordfører:

Arnold Puech d'ALISSAC

Medordfører:

Florian MARIN

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 17.1.2022
  Rådet, 17.1.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 192, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 9.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 225/3/2 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 17.1.2022

Rådet, 17.1.2022

Retsgrundlag

Artikel 192, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

9.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

225/3/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder Kommissionens forslag til forordning. Kommissionens lovgivningsinitiativ er rettidigt og yderst relevant. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Udvalget forstår, at Kommissionen forsøger at finde en balance mellem nem gennemførelse og effektivitet, men mener, at forordningens anvendelsesområde bør udvides:






  — | Forordningen bør ikke kun omfatte skovrydning og skovforringelse. Produkter og varer, hvis produktion har ført til ødelæggelse af andre bevaringsværdige økosystemer af høj værdi såsom savanner, vådområder, tørvemoser, mangrover eller kystbeskyttelseszoner, bør også være omfattet af et forbud, der forhindrer, at de bringes i omsætning på det europæiske marked. |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Forordningen bør ikke kun omfatte skovrydning og skovforringelse. Produkter og varer, hvis produktion har ført til ødelæggelse af andre bevaringsværdige økosystemer af høj værdi såsom savanner, vådområder, tørvemoser, mangrover eller kystbeskyttelseszoner, bør også være omfattet af et forbud, der forhindrer, at de bringes i omsætning på det europæiske marked.

| — | Råvarer, der udgør en væsentlig risiko for skovene, såsom majs, sukker og gummi, bør omfattes af forordningens anvendelsesområde fra dens ikrafttræden. Endvidere bør listen over afledte produkter udvides, og forordningen bør omfatte produkter fra dyr, der fodres med råvarer, der udgør en risiko for skovene, for at undgå lækage og illoyal konkurrence. |
| --- | --- |

—

Råvarer, der udgør en væsentlig risiko for skovene, såsom majs, sukker og gummi, bør omfattes af forordningens anvendelsesområde fra dens ikrafttræden. Endvidere bør listen over afledte produkter udvides, og forordningen bør omfatte produkter fra dyr, der fodres med råvarer, der udgør en risiko for skovene, for at undgå lækage og illoyal konkurrence.

| — | Forordningen skal tage fat på andre meget vigtige sociale og miljømæssige spørgsmål i forbindelse med produktionen af de omfattede produkter ud over skovrydning og skovforringelse. Dette er så meget desto vigtigere for menneskerettighedsspørgsmål, retfærdig behandling af arbejdstagere og spørgsmål om arbejdstagerrettigheder. Det er ikke tilstrækkeligt kun at kræve lovlighed i producentlandet, som fastsat i forslaget, netop fordi det ikke er tilstrækkeligt til at undgå skovrydning. |
| --- | --- |

—

Forordningen skal tage fat på andre meget vigtige sociale og miljømæssige spørgsmål i forbindelse med produktionen af de omfattede produkter ud over skovrydning og skovforringelse. Dette er så meget desto vigtigere for menneskerettighedsspørgsmål, retfærdig behandling af arbejdstagere og spørgsmål om arbejdstagerrettigheder. Det er ikke tilstrækkeligt kun at kræve lovlighed i producentlandet, som fastsat i forslaget, netop fordi det ikke er tilstrækkeligt til at undgå skovrydning.

| 1.3. | Effektiviteten af den foreslåede lovgivning afhænger af, hvilken prioritet den gives i medlemsstaterne, og af den operationelle kapacitet hos de kompetente myndigheder i de enkelte medlemsstater. Det skal prioriteres højt at sikre, at alle medlemsstater foretager en effektiv kontrol, at der afsættes de nødvendige midler til initiativet, og at de nødvendige systemer er etableret i alle medlemsstater, inden forordningen træder i kraft. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | For mange råvarers vedkommende er Europa langtfra den største køber. For disse råvarers vedkommende kan isolerede europæiske foranstaltninger på efterspørgselssiden have en begrænset virkning på skovrydningen. Politisk samarbejde og samordning af initiativer på efterspørgselssiden med andre store importlande bør være en topprioritet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Opfyldelse af EU's krav om dokumentation vil være en udfordring for producentlande og -regioner, ikke mindst for landbrugere og små landbrugere. EØSU mener ikke, at omkostningerne ved den foreslåede forordning bør overføres til små landbrugere, som knap nok har en indkomst, der kan give dem et eksistensgrundlag.
  Europa skal samarbejde med producentlandene og tilbyde sin bistand og sit samarbejde om gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde de europæiske krav. Kommissionen bør anerkende den potentielle rolle, som små landbrugere, herunder kvinder, spiller som drivkræfter for forandring, og sikre en effektiv, fri, meningsfuld og informeret deltagelse af små landbrugere. Producenter i fattige lande bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig.
  Certificeringens rolle og den foreslåede forordnings indvirkning på landbrugere, herunder små landbrugere og lokalsamfund, skal vurderes på forhånd, og konklusionerne af disse vurderinger skal integreres i forordningen, inden den træder i kraft. |
| --- | --- |

1.5.

Europa skal samarbejde med producentlandene og tilbyde sin bistand og sit samarbejde om gennemførelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde de europæiske krav. Kommissionen bør anerkende den potentielle rolle, som små landbrugere, herunder kvinder, spiller som drivkræfter for forandring, og sikre en effektiv, fri, meningsfuld og informeret deltagelse af små landbrugere. Producenter i fattige lande bør gives tilstrækkelig tid til at tilpasse sig.

Certificeringens rolle og den foreslåede forordnings indvirkning på landbrugere, herunder små landbrugere og lokalsamfund, skal vurderes på forhånd, og konklusionerne af disse vurderinger skal integreres i forordningen, inden den træder i kraft.

| 1.6. | Sanktionerne bør have afskrækkende virkning. Samtidig bør sanktioner og nultolerance ikke føre til undgåelse af risici. Hvis køberne til det europæiske marked helt undgår områder med en ikke ubetydelig risiko for skovrydning, risikerer landbrugere og små landbrugere i fjerntliggende områder at blive ladt i stikken. Desuden risikerer Europa at miste sin mulighed for at bidrage til omstillingen til mere bæredygtige produktionsmønstre i de områder, hvor det er vigtigst. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Europa har en strukturel proteinmangel, som i øjeblikket dækkes af importeret proteinrigt foder, hvoraf noget kommer fra områder med risiko for skovrydning.
  Europa skal øge sin grad af selvforsyning med planteproteiner. EU bør også udvikle en særlig strategi — i tilknytning til Horisont Europa og EU's innovationsfond — for udvikling og opskalering af produktionen af nye proteinkilder og markedsføringen af disse. Dette kunne omfatte miljøvenlig bioraffinering af flerårige græsser og storstilet produktion af proteiner ved hjælp af metanfodrede mikroalger. |
| --- | --- |

1.7.

Europa skal øge sin grad af selvforsyning med planteproteiner. EU bør også udvikle en særlig strategi — i tilknytning til Horisont Europa og EU's innovationsfond — for udvikling og opskalering af produktionen af nye proteinkilder og markedsføringen af disse. Dette kunne omfatte miljøvenlig bioraffinering af flerårige græsser og storstilet produktion af proteiner ved hjælp af metanfodrede mikroalger.

| 1.8. | SMV-undtagelser og lempet due diligence under landebenchmarkingsystemet bør ikke skabe smuthuller, der kan gøre forordningen ineffektiv. Forordningen bør heller ikke skabe unødvendige administrative byrder og omkostninger. Kommissionen bør nøje vurdere, om de foreslåede bestemmelser om geolokalisering ned til individuelle jordlodder og en vis dokumentationsforpligtelse i lavrisikolande er forholdsmæssigt rimelige eller nødvendige. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EØSU mener, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet bør spille en konkret rolle i overvågningen af effektiviteten af reduktionen af skovrydningen. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Europæiske Regionsudvalg — bør blive medlemmer af Kommissionens multiinteressentplatform. Platformen bør spille en central rolle i tilsynet med gennemførelsen af lovgivningen. Der bør ydes støtte til platformens interessenter ved hjælp af satellitdata, hvor der tages hensyn til ejerskabet af data. Det er nødvendigt, at medlemsstaterne anvender en fælles tilgang til at kortlægge skovenes sundhedstilstand. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Forordningen skal være i overensstemmelse med de aftaler, som EU har indgået med sine handelspartnere. EU er både den største importør og den største eksportør og har derfor stor interesse i at opretholde et velfungerende, retfærdigt og bæredygtigt internationalt handelssystem. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Baggrund

| 2.1. | Den 17. november 2021 offentliggjorde Kommissionen sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om tilgængeliggørelse på EU-markedet og eksport fra Unionen af visse varer og produkter, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, og om ophævelse af forordning (EU) nr. 995/2010. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Initiativet nævnes i Kommissionens meddelelse om intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove, der blev offentliggjort i juli 2019. Forslaget er en del af den europæiske grønne pagt, EU's biodiversitetsstrategi og jord til bord-strategien. Forslaget afspejler også vigtige elementer i Europa-Parlamentets beslutning af 22. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende EU-drevet global skovrydning. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Formålet med forordningen er at begrænse skovrydning og skovforringelse, som skyldes EU's forbrug og produktion. Dette forventes til gengæld at reducere drivhusgasemissionerne og tabet af biodiversitet på globalt plan. Initiativet har til formål at minimere forbruget af produkter fra forsyningskæder, der er forbundet med skovrydning eller skovforringelse, som finder sted efter den 31. december 2020, og øge EU's efterspørgsel efter handel med lovlige og »skovrydningsfrie« råvarer og produkter. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Forslaget til forordning fastsætter definitioner af »skov«, »skovrydning«, »plantet skov« og »plantageskov«, som bygger på FAO's definitioner af disse begreber, men med visse vigtige ændringer. Definitionen af »skovforringelse« adskiller sig væsentligt fra den tilsvarende FAO-definition. De relevante råvarer og produkter må kun bringes i omsætning eller gøres tilgængelige på EU-markedet eller eksporteres, hvis alle følgende betingelser er opfyldt:






  — | produkterne eller råvarerne er skovrydningsfrie |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

produkterne eller råvarerne er skovrydningsfrie

| — | de er fremstillet i overensstemmelse med den relevante lovgivning i produktionslandet og |
| --- | --- |

—

de er fremstillet i overensstemmelse med den relevante lovgivning i produktionslandet og

| — | de er omfattet af en due diligence-erklæring. |
| --- | --- |

—

de er omfattet af en due diligence-erklæring.

| 2.5. | De »relevante« råvarer og produkter — forordningens anvendelsesområde — er opført i artikel 1: kvæg, kakao, kaffe, palmeolie, soja og træ. Derudover udpeges der i bilag 1 visse »relevante produkter«, som indeholder, er blevet fodret med eller er blevet fremstillet ved brug af de relevante råvarer, med henvisning til produkternes HS-kode.
  Forordningens anvendelsesområde er blevet fastlagt ved at vurdere, hvilke parametre der ville sætte den i stand til mest effektivt at mindske EU's bidrag til råvaredrevet — og produktdrevet — skovrydning og skovforringelse, og Kommissionens (manglende) kapacitet til at undersøge de potentielle virkninger ved at lade forordningen omfatte alle afledte produkter.
  Anvendelsesområdet for afledte produkter, som er opført i bilag I, vil blive taget op til revision senest to år efter forordningens ikrafttræden. Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter med henblik på at medtage yderligere »relevante produkter«. |
| --- | --- |

2.5.

Forordningens anvendelsesområde er blevet fastlagt ved at vurdere, hvilke parametre der ville sætte den i stand til mest effektivt at mindske EU's bidrag til råvaredrevet — og produktdrevet — skovrydning og skovforringelse, og Kommissionens (manglende) kapacitet til at undersøge de potentielle virkninger ved at lade forordningen omfatte alle afledte produkter.

Anvendelsesområdet for afledte produkter, som er opført i bilag I, vil blive taget op til revision senest to år efter forordningens ikrafttræden. Kommissionen kan vedtage delegerede retsakter med henblik på at medtage yderligere »relevante produkter«.

| 2.6. | Due diligence for erhvervsdrivende omfatter indsamling af oplysninger, dokumenter og data samt risikovurderingsforanstaltninger og risikobegrænsende foranstaltninger. De oplysninger, der er nødvendige for at opfylde kravene i forordningen, omfatter leverandøroplysninger, identifikation af produktionsland og geolokaliseringskoordinater for alle jordlodder, hvor de relevante råvarer og produkter er produceret, samt produktionsdato og -tidsinterval. Små og mellemstore forhandlere vil være omfattet af lempeligere due diligence-forpligtelser. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Due diligence-systemet er resultatbaseret og omfatter en forpligtelse for virksomhederne til at sikre sig, at der enten ikke er nogen risiko eller kun en »ubetydelig risiko« for, at råvarerne eller produkterne ikke er lovlige og/eller skovrydningsfrie. Hvis virksomhederne ikke overholder denne forpligtelse, får de forbud mod at markedsføre de relevante råvarer og produkter på eller eksportere dem fra EU-markedet. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Den foreslåede forordning indfører et landebenchmarkingsystem, som vil gøre det muligt for Kommissionen at kategorisere lande eller subnationale regioner efter skovrydningsmønstre knyttet til de relevante produkter, der er omfattet. Der vil være tre kategorier af risici: lav, standard og høj. Forpligtelserne for erhvervsdrivende og medlemsstaternes myndigheder vil variere alt efter risikoniveauet i produktionslandet eller -regionen med »lempet due diligence« for lavrisikolande eller -regioner og øgede kontrolkrav for de kompetente myndigheder med hensyn til import fra højrisikolande. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Forordningen indeholder forpligtelser for medlemsstaterne til at sikre effektiv kontrol af råvarer og produkter gennem deres kompetente myndigheder, herunder udarbejdelse af en plan med en risikobaseret tilgang. På samme måde skal de kompetente myndigheder foretage kontrol af virksomhederne. Medlemsstaterne skal sikre, at de kompetente myndigheder har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at opfylde deres forpligtelser. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EØSU's udtalelse om forslaget til forordning har til formål at redegøre for civilsamfundets syn på forordningen. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Udvalget bifalder Kommissionens forslag til forordning. En stor del af den globale skovrydning er forbundet med udvidelse af landbrugsjord og efterspørgsel efter råvarer såsom oksekød, træ, palmeolie og soja. EU er en stor forbruger af disse produkter, hvoraf nogle produceres på ikkebæredygtig vis og forårsager skovrydning. Kommissionens lovgivningsinitiativ er derfor rettidigt og yderst relevant. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Udvalget forventer, at en EU-forordning vil sende et stærkt signal til markedet og give forsyningskæderne, hvor EU er en stor international køber, et stærkt incitament til at omstille produktionen til dokumenteret skovrydningsfri produktion. Desuden vil fælles EU-regler skabe lige vilkår på EU's indre marked. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Med hensyn til visse råvarer er Europa langt fra den største importør, og har mindre indflydelse på forsyningskædernes tilrettelæggelse og logistik i producentlandene. Der bør skelnes klart mellem små og store virksomheder med hensyn til skovrydning. De store virksomheders indflydelse i forsyningskæden er enorm.
  Politisk samarbejde og samordning af skovrydningsfrie initiativer på efterspørgselssiden med andre store importlande bør være en vigtig prioritet. Den kommende COP27 kunne være en anledning til at indgå en politisk aftale. |
| --- | --- |

3.3.

Politisk samarbejde og samordning af skovrydningsfrie initiativer på efterspørgselssiden med andre store importlande bør være en vigtig prioritet. Den kommende COP27 kunne være en anledning til at indgå en politisk aftale.

| 3.4. | Samarbejdet med producentlandene er endnu vigtigere for at støtte deres bestræbelser på at imødegå de grundlæggende årsager til skovrydning. Fattigdomsbekæmpelse, tilvejebringelse og fremme af muligheder for at få adgang til et anstændigt og værdigt eksistensgrundlag, herunder kvalitetsjob, og investeringer i udvikling af landdistrikter vil have en direkte indvirkning på skovrydning. Reduktionen af skovrydningen skal tage hensyn til skovenes kulturelle betydning, navnlig for lokalsamfundene i landdistrikter og skovområder. Med hensyn til skovbrug bør EU bestræbe sig på at bidrage til gennemførelsen af en bæredygtig skovdrift. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | I nogle lande skyldes skovrydning til dels landbrugere og landbosamfund, der bruger træ til brændstof og opvarmning, eller som rydder små jordlodder til landbrug og græsning. Langt størstedelen af skovrydningen skyldes dog omlægning af skove til kommercielt landbrug. Forslaget til forordning vil ikke finde anvendelse i tilfælde, hvor lokalsamfund rydder skove, som de selv ejer eller benytter, for at støtte deres eksistensgrundlag, hvis det ikke medfører markedsføring af produkter dyrket på disse arealer på EU-markedet. Støttemekanismer, herunder økonomisk støtte og samarbejde, der involverer disse grupper, vil dog også være vigtigt for at reducere skovrydningen yderligere. EØSU mener ikke, at omkostningerne ved denne forordning bør overføres til små landbrugere, som knap nok har en indkomst, der kan give dem et eksistensgrundlag — uanset om deres produkter eksporteres eller ej. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Det bør især være en prioritet at afskaffe stordriftsmetoder eller praksisser, der omfatter et stort antal små og mellemstore virksomheder, hvor skove fældes med henblik på kommercielt landbrug eller andre industrielle formål (såsom minedrift, udnyttelse af naturressourcer eller relateret infrastruktur). Det er vigtigt at øge bevidstheden i EU og i producentlandene om skovenes rolle og betydning for håndteringen af klimaændringerne og kulstofbinding: Der bør ydes finansiel støtte fra EU til dette formål. Det er nødvendigt at overføre bedste praksis og bygge tematiske broer og centrale kontaktpunkter på onlineplatforme i hele verden. Uddannelse, erhvervsuddannelse og kvalificeret arbejdskraft er afgørende for at mindske skovrydningen på lang sigt. Tekniske støtteprogrammer, der kan bidrage til at øge produktiviteten, bør anses som et alternativ til at omlægge mere jord til landbrug. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EØSU efterlyser en hurtig reaktionsmekanisme til støtte for mennesker og civilsamfund, der beskytter skovene i og uden for EU. Skov- og miljøbeskyttelse, beskyttelse mod jordskred og forsvar af levesteder er forbundet med en stor risiko for lokale og oprindelige samfund, idet mennesker bliver slået ihjel for at beskytte og forsvare disse interesser, både uden for EU og i visse EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Langt de fleste landbrugere og små landbrugere deltager ikke i ulovlig praksis eller skovrydning, og et stigende antal landbrugere og små landbrugere samarbejder med lokale, europæiske og internationale modparter om at dokumentere ansvarlige praksisser under certificeringsordninger eller landskabsinitiativer.
  Disse mennesker må ikke lades i stikken. Europa skal gå i dialog med producentlandene og tilbyde sit samarbejde i forbindelse med gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger for at opfylde de foreslåede krav om sporbarhed i forsyningskæderne og udvikle nationale systemer for sporbarhed af råvarer, hvor sådanne i øjeblikket ikke findes. Producentlandene bør have den nødvendige tid til at tilpasse sig. |
| --- | --- |

3.8.

Disse mennesker må ikke lades i stikken. Europa skal gå i dialog med producentlandene og tilbyde sit samarbejde i forbindelse med gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger for at opfylde de foreslåede krav om sporbarhed i forsyningskæderne og udvikle nationale systemer for sporbarhed af råvarer, hvor sådanne i øjeblikket ikke findes. Producentlandene bør have den nødvendige tid til at tilpasse sig.

| 3.9. | Forslaget til forordning bør ikke kun føre til grønnere forsyningskæder i EU, mens de underliggende årsager til skovrydning ikke imødegås. En mulig konsekvens af lovgivningsforslaget er, at visse europæiske virksomheder kan vælge at købe sine produkter/råvarer fra »sikrere« lande (hvis det er muligt) for at undgå risikoen for skovrydning eller ulovlighed. Det vil i så fald betyde, at omfanget af EU's handel med råvarer, der udgør en risiko for skovene, i særligt risikobetonede lande kan falde og dermed potentielt mindske EU's muligheder for at påvirke skovforvaltningen i disse lande. Europa må ikke miste sin mulighed for at bidrage til omstillingen til mere bæredygtige produktionsmønstre i de områder, hvor det er vigtigst, fordi køberne til det europæiske marked helt undgår områder med en ikke ubetydelig risiko for skovrydning. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Forpligtelserne i forordningen bør udvides til også at omfatte den finansielle sektor. Formålet hermed er at sikre, at finansielle tjenester og investeringer forbundet med produktion, forarbejdning og markedsføring af samt handel med relevante råvarer og produkter ikke er forbundet med skovrydning, skovforringelse eller overtrædelse af nationale love og internationale menneskerettighedsstandarder. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Den europæiske grønne pagt, den fælles landbrugspolitik og jord til bord-strategien kan få landbrugsproduktionen til at falde i EU i fremtiden (1). Den grønne omlægning af Europa bør imidlertid ikke føre til en udflytning af produktionens miljøpåvirkninger. Europa skal investere i landbrugsproduktion, der kan fortsætte i samme tempo eller stige, samtidig med at den bliver grønnere og mere bæredygtig. Det ikkeproduktive område under den fælles landbrugspolitik 2023 vil øge produktionsbehovet i verden og øge risikoen for skovrydning. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Europa har en strukturel proteinmangel, som i øjeblikket dækkes af importeret proteinrigt foder, hvoraf noget kommer fra områder med risiko for skovrydning.
  En voksende verdensbefolkning og en stadig større global middelklasse betyder en endnu højere global efterspørgsel. Europa skal ikke blot øge sin grad af selvforsyning med vegetabilske proteiner og proteiner til foder, men også investere i teknologier, der sætter os i stand til at producere mere protein uden at omlægge mere jord til produktion.
  EU bør udvikle en særlig strategi — eventuelt i tilknytning til Horisont Europa og EU's innovationsfond — for at øge produktionen af nye alternative proteinkilder og markedsføre dem. Dette kunne omfatte bioraffinering af flerårige græsser og storstilet produktion af proteiner ved hjælp af metanfodrede mikroalger. |
| --- | --- |

3.12.

En voksende verdensbefolkning og en stadig større global middelklasse betyder en endnu højere global efterspørgsel. Europa skal ikke blot øge sin grad af selvforsyning med vegetabilske proteiner og proteiner til foder, men også investere i teknologier, der sætter os i stand til at producere mere protein uden at omlægge mere jord til produktion.

EU bør udvikle en særlig strategi — eventuelt i tilknytning til Horisont Europa og EU's innovationsfond — for at øge produktionen af nye alternative proteinkilder og markedsføre dem. Dette kunne omfatte bioraffinering af flerårige græsser og storstilet produktion af proteiner ved hjælp af metanfodrede mikroalger.

| 3.13. | Landbrugssektoren i Europa står over for hastigt stigende priser på materialer til produktion, som sandsynligvis vil føre til højere fødevarepriser. Dette kommer oven i de nuværende høje energipriser, der påvirker de europæiske borgeres budgetter. Der bør udvises omhu ved valget af foranstaltninger og tidsplanen for gennemførelsen af forordningen for at give forsyningskæderne tid til at tilpasse sig og dermed undgå kraftige prisstigninger. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Efterspørgslen efter produkter, der udgør en risiko for skovene, forventes at stige, i takt med at verdens befolkning og middelklasse vokser. Forbrugerne bør informeres om betydningen af bæredygtige, sunde og balancerede forbrugsmønstre, som anført i udtalelsen NAT/755 (2). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Forordningen skal være i overensstemmelse med de aftaler, som EU har indgået med sine handelspartnere. Som både den største importør, men også den førende eksportør, har EU en stor interesse i et velfungerende og retfærdigt internationalt handelssystem. Af hensyn til administrative omkostninger bør overholdelsen af kravene til produkter, der er omfattet af denne forordning, kontrolleres, når de indføres i EU. Når først produkter er blevet godkendt, bør de kunne cirkulere frit inden for EU, uden at der er behov for yderligere kontrol. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | Andre økosystemer såsom savanner, vådområder, tørvemoser, mangrover eller kystbeskyttelseszoner har høj bevaringsværdi, og mange risikerer at blive forringet. Disse bevarelsesværdige områder af høj værdi bør medtages i forordningen. EU og medlemsstaterne bør overveje at beskytte primærskovene ved at inkludere dem i UNESCO's beskyttelse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Visse vigtige produkter, der udgør en risiko for skovene, såsom majs, sukker og gummi, mangler i forordningens anvendelsesområde. Listen over afledte produkter er begrænset til blot nogle få, hvilket reducerer virkningen af forordningen. For at sikre dens effektivitet skal alle produkter, der vedrører skovrydning, skovforringelse og tab af bevarelsesværdige områder af høj værdi, være omfattet af forordningen. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod gummi, majs, bananer, sukkerrør og alle former for kød fra dyr, der er fodret med soja (såsom svinekød og fjerkræ). EØSU efterlyser kraftigt en opgørelse over træmasse på EU-plan. Dette problem bør løses i den nærmeste fremtid. Vigtige definitioner i forordningen (eksempelvis »skovrydningsfri« eller »skovforringelse«) bør være i overensstemmelse med FAO's definitioner. Tilpassede definitioner eller definitioner, som kun delvis er baseret på FAO's definitioner, giver blot plads til fortolkning og kan således skabe juridisk usikkerhed for de økonomiske aktører. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Håndhævelsen af forordningen vil være op til medlemsstaternes kompetente myndigheder. Den foreslåede lovgivnings effektivitet afhænger således af, hvordan den bliver prioriteret, og den operationelle kapacitet hos de offentlige myndigheder i de enkelte medlemsstater. Det skal prioriteres højt at sikre, at der afsættes de nødvendige midler og etableres systemer i alle medlemsstater. Det er vigtigt med målrettede investeringer i IT-infrastruktur, menneskelige ressourcer og øget operationel kapacitet for offentlige myndigheder i hver enkelt medlemsstat med henblik på at sikre effektiv og tilstrækkelig overvågning, benchmarking og risikovurdering. Man bør i den forbindelse anvende kunstig intelligens. De enheder, som er omfattet af forordningen, bør indføre et gennemsigtigt overvågningssystem (som omfatter offentliggørelse af due diligence-rapporterne på en måde, der ikke kompromitterer fortrolige forretningsoplysninger). Skæringsdatoen skal være en allerede passeret dato for ikke at tilskynde til yderligere skovrydning. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Forordningen fokuserer på skovrydning og skovforringelse i forbindelse med produktion og forbrug af udvalgte råvarer og produkter i Europa. Den behandler imidlertid ikke andre meget vigtige sociale og miljømæssige spørgsmål i forbindelse med produktionen af de omfattede produkter. Navnlig afhænger den valgte tilgang til beskyttelse af menneskerettighederne udelukkende af de gældende love i de nationale retlige rammer. Det efterlader store huller med hensyn til beskyttelse af oprindelige folks og lokalsamfunds jordrettigheder og andre internationale menneskerettighedsstandarder. |
| --- | --- |

4.4.

Udvalget opfordrer Kommissionen til at overveje at supplere sit forslag med retningslinjer for anvendelse af due diligence og risikovurderinger af forsyningskæderne i de enkelte råvaresektorer. Retningslinjerne bør indeholde potentielle informationskilder, som de relevante ansvarlige erhvervsdrivende kan benytte, såsom certificeringsordninger, der overholder visse minimumsstandarder. Målet bør være at etablere en sammenhængende ordning for ansvarlige og skovrydningsfrie forsyningskæder, der bygger på noget af det vigtige arbejde, der er gjort i en række eksisterende certificeringsordninger.

| 4.5. | Senest fem år efter forordningens ikrafttræden vil Kommissionen foretage en vurdering af konsekvenserne for landbrugere, navnlig små landbrugere, oprindelige folk og lokalsamfund, og af det eventuelle behov for yderligere støtte. Forslaget indeholder også bestemmelser om en evaluering af behovet for og gennemførligheden af yderligere handelsfremmende værktøjer til støtte for opfyldelsen af forordningens mål gennem anerkendelse af certificeringsordninger.
  Udvalget mener imidlertid, at certificeringens rolle og indvirkningen på landbrugerne, herunder små landbrugere og lokalsamfund, er afgørende for den foreslåede forordnings funktion og virkning, både tilsigtet og utilsigtet. De skal være omfattet af forudgående vurderinger, og konklusionerne af disse vurderinger skal integreres i forordningen, inden den træder i kraft. |
| --- | --- |

4.5.

Udvalget mener imidlertid, at certificeringens rolle og indvirkningen på landbrugerne, herunder små landbrugere og lokalsamfund, er afgørende for den foreslåede forordnings funktion og virkning, både tilsigtet og utilsigtet. De skal være omfattet af forudgående vurderinger, og konklusionerne af disse vurderinger skal integreres i forordningen, inden den træder i kraft.

| 4.6. | SMV-undtagelser og lempet due diligence under landebenchmarkingsystemet bør ikke skabe smuthuller, der kan gøre forordningen ineffektiv. Forordningen bør heller ikke skabe unødvendige administrative byrder og omkostninger. Et offentligt EU-vurderingsorgan (3) for virksomheders overholdelse af menneskerettigheder og miljørettigheder kan hjælpe SMV'er med at opfylde deres forpligtelser. Kommissionen bør nøje vurdere, om de foreslåede bestemmelser om geolokalisering ned til individuelle jordlodder og dokumentationsforpligtelser i lavrisikolande er forholdsmæssigt rimelige eller nødvendige. Visse krav i EU vil ikke blot føre til konflikter i forbindelse med nærhedsprincippet i medlemsstaterne, men vil frem for alt også være ensbetydende med en uforholdsmæssig stor byrde for mindre producenter, der tegner sig for en betydelig del af udbuddet i EU. Af hensyn til gennemsigtigheden skal de nøjagtige kriterier for klassificeringen offentliggøres. Små skovejere i og uden for EU skal støttes, så de kan forbedre den bæredygtige skovforvaltning, få adgang til bæredygtig finansiering og tilbyde bæredygtige skovprodukter. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Artikel 22 og 24 indeholder bestemmelser om tilbagetrækning fra markedet og eventuel destruktion af råvarer eller produkter, der ikke er i overensstemmelse med forordningen. Dette ville i de fleste tilfælde være i strid med andre vigtige EU-politiske principper og mål, herunder om forebyggelse af madspild. EØSU anbefaler derfor, at Kommissionen tager disse bestemmelser op til fornyet overvejelse for at undgå destruktion af værdifulde ressourcer. Ifølge udkastet til forordning (artikel 3) bør træ fra lovlig (godkendt) skovrydning med henblik på etablering af landbrugsjord ikke markedsføres. Det ville være hensigtsmæssigt at præcisere, at træ fra visse godkendte rydningsprocesser, hvor det samfundsmæssige behov for ændringer i arealanvendelsen er blevet fastslået, ikke automatisk er omfattet af markedsføringsforbuddet. Sådanne bestemmelser bør baseres på bestemmelser, som man kender fra mange medlemsstaters skovlovgivning, hvor omlægning er tilladt under ekstraordinære omstændigheder på grundlag af kriterier såsom skovrejsningsrater, skovforvaltning og kompensation ved nyplantning. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EØSU mener, at der er behov for en fælles tilgang fra medlemsstaterne baseret på EU's retningslinjer for finansielle eller ikkeøkonomiske sanktioner samt strafferetlige sanktioner for de alvorligste overtrædelser af lovgivningen. Der skal også fastlægges og fremmes gennemsigtige kriterier for fastsættelsen af sanktionerne. Udover administrative bøder og sanktioner bør forordningen fastsætte, at virksomheder kan holdes ansvarlige i henhold til national lovgivning for manglende overholdelse af forordningens bestemmelser. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Begrebet lovlighed, der er nævnt i Kommissionens dokumenter, er for vagt til at håndtere menneskerettighedssituationen. EØSU mener, at retsakten bør indeholde stærkere instrumenter, såsom civilretligt ansvar og sikring. EU's import bør omfatte verifikationskriterier vedrørende arbejdsvilkår, foreningsfrihed og retfærdig behandling af arbejdstagere. Arbejdstagernes rettigheder, sundhed og sikkerhed, kønsaspekter, karrieremæssig forudsigelighed, adgang til et retfærdigt pensionssystem og kvalitetsjob for arbejdstagere i træindustrien, de lokalsamfund der lever af skovene og oprindelige folk skal tages i betragtning sammen med kriterierne for bæredygtig skovforvaltning og skovrydning. Retfærdig jordbesiddelse og adgang til jord bør prioriteres. Internationalt anerkendte menneskerettigheder bør indgå i due diligence-procedurer, markedsføringskrav og benchmarkingkriterier, og tvangs- og børnearbejde bør overvåges nøje og udryddes. Artikel 3, litra b), bør ud over den nationale lovgivning også henvise til internationalt relevante sociale klausuler og menneskerettighedskriterier baseret på ILO's grundlæggende konventioner, navnlig C169 — konventionen om oprindelige folk og stammefolk, 1989 (nr. 169) og C184 — konventionen om sikkerhed og sundhed i landbruget, 2001 (nr. 184) og andre internationale menneskerettighedsinstrumenter (4). Dette bør også afspejles i forslagets artikel 10, stk. 2. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EØSU mener, at arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet bør spille en konkret rolle i overvågningen af effektiviteten af reduktionen af skovrydningen. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Europæiske Regionsudvalg bør være medlemmer af Kommissionens multiinteressentplatform, som bør spille en central rolle i tilsynet med gennemførelsen af lovgivningen. Der bør ydes støtte til platformens interessenter ved hjælp af satellitdata, hvor der tages hensyn til ejerskabet af data. Der er behov for en fælles tilgang fra medlemsstaternes side for at kortlægge skovenes sundhedstilstand. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121368

1

(2)  EØSU's initiativudtalelse om Fremme af sunde og bæredygtige kostvaner i EU (EUT C 190 af 5.6.2019, s. 9).

2

(3)  Se punkt 1.15 i EØSU's initiativudtalelse om En bindende FN-traktat om erhvervslivet og menneskerettigheder (EUT C 97 af 24.3.2020, s. 9).

3

(4)  F.eks. verdenserklæringen om menneskerettigheder, den europæiske socialpagt, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og retningslinjerne for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelser, fiskeri og skove i forbindelse med den nationale fødevaresikkerhed.

4

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/95 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/95

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af affald og om ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 og (EU) 2020/1056

(COM(2021) 709 final — 2021/0367 (COD))

(2022/C 275/15)

| Ordfører: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Ordfører:

Anastasis YIAPANIS

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 22.11.2021
  Rådet, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 192 og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 9.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 160/2/0 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 22.11.2021

Rådet, 1.12.2021

Retsgrundlag

Artikel 192 og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

9.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

160/2/0

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bifalder Kommissionens forslag til en ny forordning og den ledsagende meddelelse og anser beskyttelsen af menneskers sundhed og miljøet for at være en af EU's topprioriteter. Når det er teknisk muligt, bør affald, der produceres i Unionen, også genanvendes i Unionen på en miljømæssigt, økonomisk og socialt forsvarlig måde. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at indføre det elektroniske dataudvekslingssystem, nå til enighed om at vedtage harmoniserede kriterier for procedurer forud for godkendelsen og bemyndige Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter om fælles affaldsklassificering. Der bør straks stilles midler og teknisk bistand til rådighed for at øge den operationelle kapacitet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Der er et presserende behov for at omstille til nye forretningsmodeller, der giver mere tilbage til planeten, end de tager. Det er vigtigt at beskytte og overvåge sundheden, sikkerheden og vilkårene på arbejdspladserne ordentligt. EØSU opfordrer til, at der investeres i uddannelse af arbejdstagere gennem en specifik tildeling under ESF+. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU efterlyser bedre finansieringsmuligheder til etablering og/eller modernisering af genanvendelsesanlæg i EU og til innovative teknologier til genbrug og genanvendelse af affald. En styrkelse af genanvendelseskapaciteten inden for EU's grænser vil bidrage til at reducere kulstof- og miljøaftrykkene og føre til øget beskæftigelse i sektoren. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU mener, at en harmoniseret beregning af den finansielle garanti klart bør omfatte alle risici i forbindelse med overførsel af affald, men at den ikke må overbebyrde virksomhederne, navnlig ikke SMV'erne. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU bifalder Kommissionens forslag om tredjepartsaudit på både facilitets- eller landeniveau, der gennemføres af auditorer, der er etableret eller godkendt i EU af bemyndigede organer i EU med relevante kvalifikationer, og mener, at arbejdsmarkedets parter og relevante NGO'er bør overholde procedurerne. En mekanisme for overvågning, klager og sanktioner bør styrkes. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU opfordrer til en overgangsperiode på højst to år efter forordningens vedtagelse. Desuden bør fristen for, hvornår de kompetente transitmyndigheder kan gøre gyldig indsigelse mod en planlagt overførsel til nyttiggørelse, nedsættes til ti dage, og det bør kun være muligt at gøre indsigelse mod den samme overførsel én gang. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Udvalget opfordrer til, at det elektroniske dataudvekslingssystem udvides til at omfatte alle overførsler af affald til eksport, import og transit. Systemet bør tages i brug hurtigst muligt — og før den frist på to år, som Kommissionen har foreslået. Der er derfor behov for tilstrækkelige menneskelige og tekniske ressourcer. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EØSU mener, at eksport af genanvendeligt affald af høj kvalitet og især eksport af affald med et højt indhold af kritiske råstoffer skader EU's bæredygtighed og underminerer dens globale konkurrenceevne. Det er nødvendigt at investere i infrastruktur til affaldshåndtering, især i de lande, hvor der indledes overtrædelsesprocedurer. Der bør foretages en grundlæggende vurdering af eksportmængderne af affald for at opdage ændringer i overførslen af affald og dermed beskytte EU og støtte opfyldelsen af EU's mål i den grønne pagt og handlingsplanen for den cirkulære økonomi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Alle OECD-land og alle lande uden for OECD, bør opfylde de samme strenge kriterier for miljøforpligtelser som dem, der er fastsat i EU, og alle modtagerlande bør kunne bevise, at de allerede håndterer deres eget husholdningsaffald på en miljømæssigt forsvarlig måde, der svarer til EU's standarder og ILO's grundlæggende konventioner og arbejdsstandarder. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU støtter håndhævelsen af inspektions- og undersøgelsesprocedurerne og opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at samarbejde med hinanden og med EU, og at der indføres et harmoniseret sanktionssystem, der er effektivt og står i et rimeligt forhold til den pågældende overtrædelse. Ikkefortrolige data bør stilles til rådighed for alle interesserede parter, herunder arbejdsmarkedets parter, ikkestatslige organisationer, kommuner og borgere. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Forarbejdningsvirksomhederne skal tilskyndes til at udforme deres produkter, så de er egnede til genbrug og genanvendelse. Der er behov for nationale og europæiske strategier, der inddrager arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for SMV'er og civilsamfundsorganisationerne, og disse skal fremmes gennem samarbejdsplatforme. Den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi (1) er et glimrende eksempel i denne henseende. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EØSU opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at oprette et markedsobservatorium for sekundære råstoffer, der fungerer som rådgiver for Kommissionen, og som kan analysere og anbefale sektorspecifikke udviklingspolitikker og måder at fjerne de eksisterende flaskehalse på og fastholde værdifulde sekundære råstoffer i EU. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Endelig opfordrer udvalget til en grundig konsekvensanalyse af forordningens gennemførelse fem år efter dens ikrafttræden. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Indledning og generelle bemærkninger

| 2.1. | Forbruget af materialer som metaller, mineraler, biomasse og fossile brændstoffer forventes at fordoble inden 2060 (2), hvilket naturligt vil føre til en stigning i den årlige affaldsproduktion på 70 % inden 2050 (3). Højindkomstlandene er de største eksportører af affald på verdensplan, mens udviklingslandene er de største importører (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Forarbejdningsvirksomhederne bruger ca. 40 % af de samlede produktionsomkostninger på råstoffer. I dag kommer kun 12 % af de materialeressourcer, der anvendes i EU's industri, fra genanvendte produkter og nyttiggjorte materialer (5). Den største hindring for udbredelsen af sekundære råstoffer er deres høje pris sammenlignet med nye råstoffer. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Den 17. november 2021 offentliggjorde Kommissionen forslaget til forordning om ophugning af skibe og ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 (6) og forordning (EU) 2020/1056 (7). Forslaget skal erstatte den 15 år gamle forordning (EF) nr. 1013/2006 om overførsel af affald (8) efter opfordring fra Europa-Parlamentet (9) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at revidere den (10) og bygger på de ambitioner, der blev bebudet i den europæiske grønne pagt (11) og handlingsplanen for den cirkulære økonomi (12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Stadig større affaldsmængder og den økonomiske udvikling har ført til øget eksport af affald fra EU til tredjelande, hvilket igen har medført en række negative miljø- og sundhedsmæssige virkninger i bestemmelseslandene. Forordningen har til formål at skabe lettere og hurtigere procedurer for overførsler til genbrug og genanvendelse inden for EU, indføre klare regler for eksport, import og transit af affald og håndhæve de nuværende EU-regler for bekæmpelse af ulovlige overførsler. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EØSU bifalder Kommissionens forslag til en ny forordning og den ledsagende meddelelse og anser beskyttelsen af menneskers sundhed og miljøet for at være en af EU's topprioriteter. EU bør som førende i kampen mod klimaændringerne kunne håndtere det affald, der produceres på EU's område, i stedet for at eksportere det til andre lande. Der er et presserende behov for at omstille til nye forretningsmodeller, der giver mere tilbage til planeten, end de tager, bakket op af bæredygtig adfærd fra alle involverede aktørers side. Det bør fortsat prioriteres at investere i miljøvenlige infrastrukturer til affaldshåndtering, navnlig i de lande, hvor der indledes overtrædelsesprocedurer. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | På den økonomiske side kan affald have en stor værdi i form af nyttiggørelse af sekundære råstoffer og bidrage til EU's cirkulære økonomi, mindske afhængigheden af visse primære råstoffer og samtidig reducere det energiforbrug, der er nødvendigt for at producere primære råstoffer i Europa, og nedbringe CO2-emissionerne. EØSU mener, at eksport af genanvendeligt affald af høj kvalitet og især eksport af affald med et højt indhold af kritiske råstoffer er yderst skadelig for EU's bæredygtighed og underminerer dens globale konkurrenceevne ved at give eksterne konkurrenter værdifulde ressourcer. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Overførsel af affald inden for EU

| 3.1. | Kommissionens høring af de berørte parter har vist, at der er behov for:






  — | digitalisering af anmeldelsesprocedurerne |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

digitalisering af anmeldelsesprocedurerne

| — | en ajourføring af fast-track-systemet |
| --- | --- |

—

en ajourføring af fast-track-systemet

| — | fælles og gennemsigtige regler for klassificering af affald og beregning af den finansielle sikkerhed |
| --- | --- |

—

fælles og gennemsigtige regler for klassificering af affald og beregning af den finansielle sikkerhed

| — | tilpasning til nærhedsprincippet og affaldshierarkiet. |
| --- | --- |

—

tilpasning til nærhedsprincippet og affaldshierarkiet.

| 3.2. | En fragmenteret gennemførelse af forordningen fra 2006 i hele EU har ført til langvarige procedurer for overførsel af affald inden for EU og fortsatte administrative byrder. Dette medfører forsinkelser og økonomiske tab for de økonomiske operatører, der afskrækkes fra at transportere affald til materialenyttiggørelse i EU. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EØSU mener, at — hvis det er teknisk muligt — bør affald, der produceres i EU, genanvendes i EU på en miljømæssigt, økonomisk og socialt forsvarlig måde, samtidig med at miljø-, sundheds- og sikkerhedsstandarderne overholdes. En større mængde internt afsendt affald og hurtigere procedurer vil føre til en forbedret cirkulær økonomi i EU, bidrage til EU's konkurrenceevne og strategiske autonomi og skabe grundlag for nye job. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Det er yderst vigtigt at styrke genanvendelseskapaciteten inden for EU's grænser, hvilket vil bidrage til at reducere kulstof- og miljøaftrykkene. Det kan også føre til øget beskæftigelse i denne sektor. Kommissionens tal om, at der vil blive skabt mellem 9 000 og 23 000 nye job i genanvendelses- og genbrugssektorerne, er lovende og kan blive endnu højere, hvis genanvendelseskapaciteten styrkes på passende vis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Udvalget finder det fuldstændig uacceptabelt, at nogle medlemsstater stadig anvender papirbaserede procedurer, og at regioner fra samme medlemsstat undertiden endda fortolker håndhævelsesprocedurerne forskelligt. EØSU opfordrer derfor medlemsstaterne til hurtigst muligt at tilslutte sig de digitale løsninger, som Kommissionen foreslår, og sikre en gnidningsløs overgang til harmoniserede og gennemsigtige europæiske rammer, nå til enighed om at vedtage harmoniserede kriterier for forhåndsgodkendelsesprocedurer og bemyndige Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter om fælles affaldsklassifikation. Der bør straks stilles midler og teknisk bistand til rådighed for at øge den operationelle kapacitet. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kommissionen foreslår at harmonisere beregningsmetoden for den finansielle sikkerhed for overførsel af affald. EØSU bifalder dette, da det vil føre til større forudsigelighed for virksomhederne, men opfordrer til, at disse beløb beregnes forholdsmæssigt, så de ikke udgør en ekstra byrde for de økonomiske operatører. EØSU mener, at en beregning af den finansielle sikkerhed klart bør dække alle risici vedrørende overførsel af affald, men ikke må overbebyrde virksomhederne, navnlig da der er mange SMV'er involveret i processen og begrænset likviditet til rådighed. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Endelig efterlyser EØSU flere finansieringsmuligheder fra EU og medlemsstaterne til at etablere og/eller modernisere EU-genanvendelsesanlæg og til at finde innovative teknologier til genbrug og genanvendelse af affald. Slutmarkederne for råstoffer fra genanvendelse skal videreudvikles hurtigst muligt for at skabe et fuldt fungerende sekundært råstofmarked, der omdanner udtjente produkter til nye råstoffer til produktion. EU bør også øge tilgængeligheden og kvaliteten af genvundet materiale og i den forbindelse fokusere på et materiales evne til at bevare dets iboende egenskaber efter genanvendelse og dets evne til at erstatte primære råstoffer i fremtidige anvendelser. Dette skal føre til øget forarbejdningskapacitet i EU, nye grønne job af høj kvalitet og mulighed for at kortlægge, hvilken type råstoffer der genererer affald uden værdi, så disse på lang sigt kan fjernes eller erstattes. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Eksport, import og overførsel af affald i transit

| 4.1. | I de seneste 17 år er mængden af affald, der eksporteres til tredjelande, steget med 75 % til ca. 33 mio. ton om året (13) — meget ofte uden hensyntagen til, hvordan destinationsfaciliteterne fungerer og behandler affald. Der importeres 16 mio. ton affald i EU om året, mens der handles 70 mio. ton affald i EU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EU er med i mere end 80 frihandelsaftaler (FTA'er), og omkring 40 er under udarbejdelse eller forhandling. EØSU finder det yderst uhensigtsmæssigt, at kun to af dem udtrykkeligt nævner cirkulær økonomi (14), og opfordrer til, at der fokuseres mere på at styrke kapitlerne om bæredygtig udvikling i alle eksisterende og fremtidige frihandelsaftaler og sikre en effektiv gennemførelse heraf. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | De relativt nylige handelsrestriktioner for plastaffald, som Kina, Indien, Thailand, Vietnam og Malaysia har indført, har vist, at EU er alt for afhængig af udenlandsk affaldsbehandling. Den uacceptable afhængighed af eksport af affald gør EU's økonomi sårbar over for forstyrrelser i forsyningskæderne. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Affald bør eksporteres i overensstemmelse med reglerne om fuld gennemsigtighed, og oplysninger om miljørigtige forvaltningsstandarder i modtagerlandet bør være offentligt tilgængelig. EØSU bifalder Kommissionens forslag om tredjepartsaudit af eksterne affaldsanlæg og mener, at de bør indeholde detaljerede bestemmelser om miljøaftryk og arbejdsforhold. For produkter, der sendes til genbrug, bør princippet om, at forureneren betaler, opretholdes, og afgifterne for udvidet producentansvar bør følge produktet, da forbrugerne har betalt dem for at dække affaldsfasen, uanset hvor den finder sted. Desuden bør arbejdsmarkedets parter og relevante NGO'er indgå i auditprocedurerne, mens åbne datainfrastrukturer skal finansieres og gøres tilgængelige. Klagemekanismerne bør styrkes for NGO'er og andre relevante aktører. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU opfordrer til, at auditorer, der er etableret eller godkendt i EU (af bemyndigede organer i EU med relevante kvalifikationer), gennemfører auditprocedurer på facilitets- eller landeniveau for at sikre, at menneskers sundhed, miljøet og EU-landenes sociale standarder overholdes i affaldets bestemmelsesland. Der er behov for mere detaljerede beskrivelser af auditprocedurerne samt overvågningskriterier, klagemuligheder og sanktioner. Det er også nødvendigt at beskrive, hvilke forhold (på grundlag af mængde og risiko) der kan udløse en audit. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Udvalget opfordrer SMV'er til at foretage auditprocedurer for faciliteter i tredjelande gennem producentansvarsorganisationer, da det bør mindske den finansielle byrde ved sådanne aktiviteter. Det er vigtigt at beskytte og overvåge sundheden, sikkerheden og vilkårene på arbejdspladserne ordentligt. Investeringer i uddannelse og ekspertise for arbejdstagere bør omfattes af en specifik budgetpost under ESF+. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU erkender, at myndighederne og de økonomiske operatører har behov for en vis tilpasningstid for at kunne anvende og overholde de nye regler. EØSU mener imidlertid ikke, at den foreslåede frist på tre år efter forordningens ikrafttræden er ambitiøs, og opfordrer til en overgangsperiode på højst to år. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kommissionen har foreslået en frist på 30 dage, inden for hvilken de kompetente transitmyndigheder kan gøre gyldig indsigelse mod en planlagt overførsel bestemt til nyttiggørelse. EØSU mener, at fristen bør nedsættes til ti dage for at sikre driften, og for at undgå unødvendige forsinkelser. EØSU opfordrer endvidere til, at disse myndigheder pålægges en klar begrænsning, så de ikke kan gøre indsigelse mod den samme overførsel mere end én gang. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Udvalget opfordrer til, at det elektroniske dataudvekslingssystem udvides til at omfatte alle overførsler af affald til eksport, import og transit. Det er den eneste måde, hvorpå man kan sikre sporbarhed og gennemsigtighed i disse processer, så de følger de samme regler som for interne overførsler. Kommissionen og medlemsstaterne skal gøre deres yderste for hurtigst muligt at få dette system på plads, helst inden den foreslåede frist på to år. I denne sammenhæng efterlyser EØSU tilstrækkelige menneskelige og tekniske ressourcer. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Visse bestemmelseslande kan være fritaget for at skulle dokumentere, at de opfylder vigtige sundheds- og miljøbetingelser, blot fordi de er medlemmer af OECD, hvilket er i strid med reformens ånd og kan underminere hele systemet. EØSU opfordrer til, at OECD-medlemslandene og landene uden for OECD, når det gælder eksport af affald, opfylder de samme strenge kriterier for miljøforpligtelser som dem, der er fastsat i EU. EØSU opfordrer desuden til, at alle modtagerlande bør kunne bevise, at de allerede håndterer deres eget husholdningsaffald på en miljømæssigt forsvarlig måde, som svarer til EU's praksis, og overholder ILO's grundlæggende konventioner og arbejdsstandarder. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Ulovlig handel med affald

| 5.1. | De forskellige håndhævelsesprocedurer i forordningen fra 2006 på tværs af medlemsstaterne har ført til en stigning i antallet af ulovlige overførsler af affald. Tallene er vanskelige at kvantificere, men det menes, at 30 % af alle affaldstransporter i Europa er ulovlige og beløber sig til ca. 9,5 mia. EUR om året (15). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Høringen af de berørte parter har vist, at der er stærk opbakning til at styrke procedurerne til bekæmpelse af ulovlig overførsel af affald. Det er nødvendigt at styrke kontrollen med eksport, import og transit af affald for at bekæmpe miljøkriminalitet og ulovlig handel. EØSU bifalder og støtter håndhævelsen af inspektions- og undersøgelsesprocedurerne og opfordrer til medlemsstaterne til fuldt ud at samarbejde med hinanden og med EU i overensstemmelse med EU's nye strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (16). Inddragelsen af OLAF kan kompensere for manglen på menneskelige ressourcer i visse medlemsstater og sikre en mere effektiv samarbejdsramme. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ulovlig handel med affald er fortsat en af de alvorligste miljøforbrydelser og betragtes som en aktivitet med høj fortjeneste og lav risiko med ødelæggende konsekvenser for menneskers sundhed og miljøet til følge. Den Europæiske Revisionsret har konstateret, at der stadig kun opdages få tilfælde af ulovlig handel med affald, og at retsforfølgningsprocenten er lavere end for andre former for kriminalitet, mens de anvendte sanktioner er uforholdsmæssige og ikke har nogen en afskrækkende virkning (17). Det skyldes hovedsagelig, at overførselskæderne for affald er meget komplekse, og at det er vanskeligt at bevise, at de involverede er klar over, at de udfører en ulovlig aktivitet, især fordi affaldet kan skifte ejer og land flere gange, før det bortskaffes på ulovlig vis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Aktører i industrien og NGO'er har kapaciteten til at følge og indberette eventuelle ulovlige overførsler af affald, hvis de får adgang til data. EØSU opfordrer derfor til, at alle interesserede parter, herunder arbejdsmarkedets parter, ikkestatslige organisationer, kommuner og borgerne, får adgang til ikkefortrolige data. EØSU mener, at en omfattende indsamling af data og øget gennemsigtighed vil føre til bedre kontrol og en reduktion af antallet af ulovlige overførsler af affald. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EØSU mener imidlertid, at der sondres klart mellem dem, der afsløres i at handle med ulovligt affald, og erhvervsdrivende, der findes skyldige i en menneskelig dokumentationsfejl, navnlig i relation til bilag VII (18), som det tidligere var tilfældet. EØSU opfordrer til et harmoniseret sanktionssystem, der er effektivt og står i et rimeligt forhold til overtrædelsen. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Afsluttende bemærkninger

| 6.1. | Det bør nu stå klart for alle, at vi producerer for meget affald, samtidig med at der er mangel på nye naturressourcer. EØSU efterlyser en lovgivningsramme, der tilskynder til at anvende genanvendte materialer, hvilket igen vil bidrage til lavere kulstofemissioner og forhindre, at værdifuldt affald ender i deponeringsanlæg. Anvendelsen af affald som ressource er kernen i handlingsplanen for den cirkulære økonomi, og EØSU har allerede udtalt, at »for at afkoble den økonomiske udvikling fra forbruget af naturressourcer og den miljøpåvirkning, som dette indebærer, må EU sætte sig mere ambitiøse mål« (19). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | I overensstemmelse med principperne for den cirkulære økonomi efterlyser EØSU lovgivningsmæssige forslag for at tilskynde forarbejdningsvirksomhederne til at udforme deres produkter på en sådan måde, at de er egnede til genbrug og genanvendelse, og tager udviklingen af cirkulære forretningsmodeller til sig. Der skal udarbejdes europæiske og nationale strategier og lovgivningsmæssige rammer, der kan tilskynde til denne omstilling og bekæmpe for tidlig forældelse af produkter, og som inddrager arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for SMV'er og civilsamfundsorganisationerne. Omstillingen til en cirkulær økonomi betyder på den ene side, at produkterne bevarer deres værdi i økonomien over længere tid, og på den anden side, at anvendelsen af sekundære råstoffer øges. Derfor er det af afgørende betydning at lette adgangen til innovative løsninger til omdannelse af affald til sekundære råstoffer, og at de fremmes gennem onlineplatforme (såsom den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi), samt at der udveksles bedste praksis. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EØSU mener, at indførelsen af det elektroniske dataudvekslingssystem er helt nødvendig og i overensstemmelse med EU's digitale strategi (20), og opfordrer til en hurtig gennemførelse, da det kan reducere virksomhedernes økonomiske tab, sikre hurtigere procedurer og kvalitetsovervågning. EØSU mener også, at det elektroniske system vil øge gennemsigtigheden og effektiviteten, sikre bedre datasporbarhed, skabe rammerne for et intenst samarbejde mellem medlemsstaterne og fremme udviklingen af robuste affaldsbørser. Udvalget foreslår endvidere, at der anvendes moderne teknologier til overvågning af transport (tingenes internet og satellitter) og blockchainteknologi til datasikkerhedsformål. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Der skal skelnes klart mellem overførsler af affald til genbrug og genanvendelse og overførsler til lavere grader af nyttiggørelse som f.eks. forbrænding. Det er helt afgørende, at vi fra starten har de rette undersøgelsesredskaber og klare kriterier, der forbyder overførsel af affald under falsk påskud. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Udvalget opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for at oprette et markedsobservatorium for sekundære råstoffer, som kan analysere og anbefale sektorspecifikke udviklingspolitikker og måder at fjerne de eksisterende flaskehalse på. Observatoriet bør omfatte alle relevante europæiske aktører og fungere som rådgiver for Kommissionen. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Endelig mener EØSU, at Kommissionen bør foretage en grundig konsekvensanalyse af forordningens gennemførelse fem år efter dens ikrafttræden. |
| --- | --- |

6.6.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

1

(2)  OECD (2018), Global Material Resources Outlook to 2060.

2

(3)  Verdensbanken: A Global Snapshot of Solid Waste Management to 2050.

3

(4)  Institut for en europæisk miljøpolitik: EU circular economy and trade.

4

(5)  Eurostat — Circular Economy in the EU.

5

(6)  EUT L 330 af 10.12.2013, s. 1.

6

(7)  EUT L 249 af 31.7.2020, s. 33.

7

(8)  EUT L 190 af 12.7.2006, s. 1.

8

(9)  Europa-Parlamentet: Forordning om overførsel af affald, ændring af forordning (EF) nr. 1013/2006 om overførsel af affald.

9

(10)  EØSU's udtalelse om modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning (EUT C 220 af 9.6.2021, s. 118).

10

(11)  COM(2019) 640 final.

11

(12)  COM(2020) 98 final.

12

(13)  Meddelelse: Vores affald, vores ansvar.

13

(14)  Frihandelsaftalerne med Mexico og New Zealand.

14

(15)  Spørgsmål og svar om nye EU-regler om overførsel af affald.

15

(16)  EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025.

16

(17)  Analyse nr. 4/2020: EU's indsats for at håndtere problemet med plastaffald.

17

(18)  Bilag VII — Oplysninger, der skal ledsage overførsler af affald.

18

(19)  EØSU's udtalelse om Gennemførelse af EU's miljølovgivning vedrørende luftkvalitet, vand og affald (EUT C 110 af 22.3.2019).

19

(20)  Den europæiske digitale strategi — Europas digitale fremtid i støbeskeen.

20

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/101

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »Fit for 55«: realisering af EU's klimamål for 2030 på vej mod klimaneutralitet

(COM(2021) 550 final)

(2022/C 275/16)

| Ordførere: | Cillian LOHAN og Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Ordførere:

Cillian LOHAN og Stefano MALLIA

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 9.2.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 24.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 198/2/6 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 13.9.2021

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

9.2.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

24.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

198/2/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | I omstillingen til en klimaneutral økonomi har vi brug for en model, der fører til en blomstrende økonomi. Hvis vi ønsker, at EU skal være førende og et godt eksempel for resten af verden, bør vi sigte mod at udforme den mest vellykkede model — en, der er retfærdig og bæredygtig fra et økonomisk, socialt og miljømæssigt synspunkt. Hvis der vedtages en model, der ikke fører til vækst med udgangspunkt i bæredygtig udvikling, bliver vi blot isoleret internationalt, hvilket baner vejen for, at andre globale konkurrenter kan overtage føringen. EU's klimadiplomati vil spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme den europæiske tilgang og sikre loyal konkurrence mellem EU og konkurrerende kontinenter. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Opnåelse af de reviderede 2030-mål som foreslået i »Fit for 55«-pakken vil påvirke sektorer, regioner, samfund og enkeltpersoner i hele Europa meget forskelligt. For at imødekomme disse bekymringer anbefaler EØSU, at Kommissionen laver en detaljeret kortlægning og analyse af de konsekvenser, som omstillingen får med hensyn til beskæftigelse og færdigheder i de forskellige lande, regioner og sektorer, herunder for underleverandører og værdikæderne i de efterfølgende produktionsled. Fordi der ikke findes nogen universalløsning, vil de foranstaltninger, der skal drive omstillingen, skulle skræddersyes og afspejle de forskellige realiteter i hele Europa under hensyntagen til behovet for lige konkurrencevilkår og de forskellige udgangspunkter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EU-institutionerne bør udvikle yderligere forslag om at mobilisere massive offentlige og private investeringer på europæisk og nationalt plan for at støtte omstillingen i de pågældende sektorer og regioner, der vil skulle ændres i væsentlig grad for at reducere deres drivhusgasemissioner. I den forbindelse er EØSU af den faste overbevisning, at størrelsen på og omfanget af Fonden for Retfærdig Omstilling bør øges betydeligt for at matche den centrale udfordring. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at foreslå en ny forvaltningsramme for at foregribe og håndtere ændringer i forbindelse med den grønne omstilling på arbejdsmarkedet. Udvalget børe ligeledes tilskynde medlemsstaterne til at nedsætte »trepartsudvalg for retfærdig omstilling' for at give regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer mulighed for at deltage i gennemførelsen af nationale og regionale planer for en retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU er af den opfattelse, at EU bør arbejde på at nå målet om klimaneutralitet (nulemission af drivhusgasser) og samtidig sikre konkurrenceevnen og energiforsyningssikkerheden til overkommelige priser for virksomheder og borgere. Sikringen af den europæiske konkurrenceevne bør gå hånd i hånd med sikringen af, at EU's konkurrenter opfylder de højeste miljømæssige og sociale standarder. Det er vigtigt at styrke beskyttelsen mod kulstoflækage når det gælder import fra tredjelande for at sikre miljømæssig integritet samt social accept af EU's klimapolitik. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EU's lovgivningsmæssige ramme skal sikre, at de mest konkurrencedygtige virksomheder bliver førende i de kommende årtier inden for bæredygtige forretningsmodeller med lavt CO2-udslip. EØSU er derfor af den faste overbevisning, at regulering bør bane vejen for udvikling og markedsudbredelse af nye teknologier, herunder foranstaltninger på efterspørgselssiden for at skabe førende markeder og tilskynde til forbrug af kulstoffattige produkter. Alle lovgivningsforslag, der fremsættes inden for rammerne af »Fit for 55«, bør underkastes en kontrol af konkurrenceevnen i overensstemmelse med principperne for bæredygtig udvikling, så man har det fulde overblik over konsekvenserne for virksomheder. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU er af den faste overbevisning, at der bør lægges særlig vægt på de økonomiske sektorer, hvor der er en stærk repræsentation af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MSMV'er). MSMV'er har potentialet til at fremskynde innovation af produkter og løsninger med henblik på at dekarbonisere den europæiske økonomi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Der er et stort behov for politisk kohærens, der erkender den indbyrdes forbundne karakter af klima- og biodiversitetskriserne. Nedbringelse af energi- og materialeforbruget takket være den cirkulære økonomi vil supplere nye teknologier. Sektorstrategier og finansieringsmodeller bør afspejle »Fit for 55«, f.eks. ved at sikre, at jordbesiddere/arealforvaltere/landbrugere kompenseres for naturlig kulstoflagring i jorden, og at der sættes en stopper for miljøskadelig støtte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Det er vigtigt, at man klart og ærligt formidler omkostningerne og fordelene ved at træffe de drastiske, omfattende foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå klimaneutralitet i 2050. Disse ændringer vil påvirke alle sektorer og regioner, og fordelene kan måske ikke mærkes umiddelbart. At sikre bred støtte vil kræve en hidtil uset grad af forståelse og engagement fra alle samfundsgrupper. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Udtalelsens baggrund og struktur

| 2.1. | Formålet med denne udtalelse er at fremlægge EØSU's overordnede syn på »Fit for 55«-pakken foreslået af Kommissionen den 14. december 2021. Udvalget understreger behovet for, at pakken leverer en socialt fair, konkurrencedygtig og grøn omstilling. EØSU vil afgive specifikke udtalelser om alle relevante lovgivningsforslag i pakken. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EØSU insisterer på, at »Fit for 55«-pakken skal knyttes til FN's 2030-dagsorden og de mål for bæredygtig udvikling, som EØSU har støttet i tidligere udtalelser. Målene for bæredygtig udvikling er særligt nyttige, da de er globale og ikke kun dækker det presserende klimaspørgsmål bag Kommissionens pakke, men også andre nødvendige mål for økonomisk og social bæredygtighed, der skal opfyldes, for at pakken kan blive en succes. Nedenstående udtalelse præsenteres derfor i tråd med de tre hovedmål for FN's mål for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Grundlæggende principper — EØSU's specifikke synspunkter om Kommissionens meddelelse

En socialt retfærdig omstilling

| 3.1. | I sin resolution om konferencen om Europas fremtid foreslog EØSU »en ny fortælling om Europa, som knytter Europas fortid — såvel den fjerne som den nyere fortid — sammen med nutiden og giver en vision for fremtiden, der bygger på samarbejde over grænserne, styrkede bånd mellem de europæiske folk, og er rodfæstet i værdier som solidaritet, social retfærdighed, samarbejde mellem generationerne, ligestilling mellem kønnene, bæredygtig velstand og retfærdige grønne og digitale omstillinger. Det er bydende nødvendigt at mobilisere offentlig støtte til disse værdier med henblik på at genoverveje vores vækst- og styringsmodeller i retning af bæredygtighed, opbygge et mere lige samfund og sætte civilsamfundsorganisationerne i centrum for denne genopbygning og genopretning« (1). EØSU er stærkt overbevist om, at en veldesignet gennemførelse af »Fit for 55«-pakken vil bidrage til at gøre denne nye fortælling til en realitet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU har desuden fastslået, at der er behov for at fokusere på en retfærdig og bæredygtig genopretning fra covid-19-krisen, som baner vej for et mere inklusivt samfund, opbygger langsigtet konkurrencedygtighed og skaber et samarbejdsmiljø under fuld hensyntagen til de indbyrdes forbundne sociale, økonomiske, demokratiske, demografiske og klimamæssige kriser i EU's medlemsstater, nødvendigheden af en grøn og en digital omstilling samt de langsigtede strukturelle ændringer, der er blevet udløst af pandemien (2). EU's ultimative mål må være at styrke vores model med social markedsøkonomi, hvor en bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi går hånd i hånd med veludviklede socialpolitikker. Det følger heraf, at gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, som EØSU har hilst velkommen lige fra begyndelsen, er vejen frem. Den grønne pagt er den nye europæiske vækststrategi med velstand, bæredygtighed og social retfærdighed som omdrejningspunkt. En retfærdig omstilling til en klimaneutral levevis, som fremmer kvalitetsjob og er befordrende for en bæredygtig iværksætterkultur og innovation, herunder den cirkulære økonomi og den sociale økonomi, vil være afgørende for et blomstrende Europa (3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | »Fit for 55«-pakken er et trinbræt til en CO2-neutral europæisk økonomi i 2050. En sådan omstilling vil kræve en grundig revurdering af vores måde at leve, arbejde og opføre os på. Set i lyset af at der ikke foreligger nogen universalløsning, vil de foranstaltninger, der skal drive omstillingen, skulle skræddersyes og afspejle de forskellige realiteter i hele Europa under hensyntagen til behovet for lige konkurrencevilkår og de forskellige udgangspunkter i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Opnåelse af de reviderede 2030-mål som foreslået i »Fit for 55«-pakken vil påvirke sektorer, regioner, samfund og enkeltpersoner i hele Europa meget forskelligt. Det er klart, at den hurtige overgang til en dekarboniseret økonomi vil indebære massive udfordringer for borgere, arbejdstagere, virksomheder og regioner, især for dem, der er mest afhængige af kulstofintensive sektorer og industrier. Det er også værd at bemærke, at medlemsstaterne i EU's yderområder også oplever betydelige udfordringer i omstillingen væk fra kulstof. Hvis de udfordringer ikke i tilstrækkelig grad bliver imødegået, kan dette resultere i øget ulighed og føre til massive omstruktureringsprocesser, arbejdsløshed og afindustrialisering af territorier, regioner og områder. Dette kan føre til manglende samfundsmæssig accept og et politisk tilbageslag fra EU-borgernes side mod den europæiske grønne pagts dagsorden. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | For at tage hånd om disse betænkeligheder opfordrer EØSU Kommissionen til at foreslå yderligere politiske foranstaltninger med henblik på at styrke den sociale og arbejdsmæssige dimension af den europæiske grønne pagt. Kommissionens lovgivningsforslag udarbejdes lige nu med en ambition om at nå klimamålet for 2030 — hvilket er absolut nødvendigt — men indeholder ikke tilstrækkelige foranstaltninger til at sikre en retfærdig omstilling for europæiske arbejdstagere og lavindkomsthusstande. For at være social acceptabel bør den klimaambition, der forslås i pakken, matches af en tilsvarende social ambition i overensstemmelse med de nylige Portoerklæringer fra Rådet, den europæiske søjle for sociale rettigheder og ILO's retningslinjer for en retfærdig omstilling. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mere konkret opfordrer EØSU EU-institutionerne til at gøre følgende for at styrke den sociale dimension i pakken: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Lave en detaljeret kortlægning og analyse af de konsekvenser, som omstillingen får med hensyn til beskæftigelse og færdigheder i de forskellige lande, regioner og sektorer, herunder for underleverandører og værdikæderne i de efterfølgende produktionsled. Der er tillige behov for en analyse af indvirkningen på de offentlige finanser, handelsstrømmene og forbrugerne. En sådan detaljeret kortlægning ville supplere det generelle synspunkt i tidligere konsekvensanalyser, der er udarbejdet af Kommissionen, og ville give den viden, der er nødvendig for at udarbejde passende beskæftigelsespolitikker, uddannelsespolitikker og sociale politikker. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Udvikle yderligere forslag om at mobilisere massive offentlige og private investeringer på europæisk og nationalt plan for at støtte omstillingen i de pågældende sektorer, der vil skulle ændres i væsentlig grad for at reducere deres drivhusgasemissioner. Når man slår til lyd for sådanne investeringer, bør man ikke glemme medlemsstater med ugunstige stordriftsfordele, konnektivitetsudfordringer og begrænsede muligheder for at nedbringe emissioner. I den forbindelse bør størrelsen på og omfanget af Fonden for Retfærdig Omstilling øges betydeligt for at matche den centrale udfordring. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Sørge for, at de nationale energi- og klimaplaner indeholder strategier for den retfærdige omstilling. I 2023-opdateringen af deres nationale energi- og klimaplaner bør det forlanges af medlemsstaterne, at de systematisk skal fastlægge, hvilke sociale udfordringer der forventes i forbindelse med »Fit for 55«-pakken, samt de detaljerede foranstaltninger og ressourcer, der vil være nødvendige for at imødegå disse udfordringer. Der er behov for sådanne strategier for en retfærdig omstilling for at ledsage arbejdstagerne i forbindelse med deres omstilling, for at sikre tilstrækkelig uddannelse, omskoling og opkvalificering samt for at hjælpe med at skabe alternative kvalitetsjob i samme regioner. Når der udarbejdes kvalifikationsstrategier og aktive arbejdsmarkedsstrategier, bør arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer inddrages på behørig vis gennem social dialog og civilsamfundsplatforme. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Foreslå en ny forvaltningsramme for at foregribe og håndtere ændringer i forbindelse med den grønne omstilling på arbejdsmarkedet. En sådan forvaltningsramme bør garantere arbejdstagernes ret til information og høring i forbindelse med udarbejdelsen af planer for en retfærdig omstilling på deres arbejdspladser og i deres regioner. Baseret på håndhævelsen af eksisterende rettigheder bør rammen styrke den sociale dialog såvel som en bredere dialog med civilsamfundet. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Garantere en korrekt inddragelse af eksisterende europæiske strukturer for den sociale dialog — som f.eks. sociale trepartstopmøder, sektordialogudvalg og europæiske samarbejdsudvalg — i udarbejdelsen og overvågningen af politikker i den europæiske grønne pagt og udviklingen af omstillingsforløb for industrielle økosystemer og genopretningsplaner. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Opfordre medlemsstaterne til at nedsætte trepartsudvalg for retfærdig omstilling for at give regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer mulighed for at komme med anbefalinger og at forhandle om nationale og regionale planer for en retfærdig omstilling. Input fra medlemsstaterne, regionerne, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet er afgørende for at sikre en hensigtsmæssig respons og gøre løftet om, at ingen skal lades tilbage, troværdigt. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Alle borgere bliver hårdt ramt af fremtidige klimapolitikker, især når det drejer sig om CO2-prissætningsmekanismer. Det er klart, at det har sin pris at opfylde 2030-målene, især for dem med den laveste indkomst. Sådanne omkostninger vil skulle forklares ordentligt. Der skal indføres særlige/sociale foranstaltninger for at beskytte og støtte de mest sårbare borgere, da de vil være mest udsatte for konsekvenserne af yderligere omkostninger. Sådanne foranstaltninger vil være afgørende for at sikre de dækningskøb fra borgerne, der er nødvendige for en korrekt omstilling. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EØSU har udarbejdet en særskilt udtalelse, hvor udvalget bifalder oprettelsen af den foreslåede sociale klimafond, der skal afbøde de negative sociale og økonomiske virkninger af den nye CO2-prissætning og stille midler til rådighed for medlemsstaterne til støtte for deres foranstaltninger til afhjælpning af de sociale virkninger af emissionshandel for økonomisk svage husstande, mikrovirksomheder og transportbrugere. Som anført i den pågældende udtalelse (TEN/759) opfordrer EØSU medlemsstaterne til at udnytte synergier mellem den sociale klimafond og andre tilgængelige finansielle ressourcer og til at anvende fonden på den mest effektive måde (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Samtidig bemærker EØSU, at markedsbaserede mekanismer er i stand til at lede EU ind på vejen mod langsigtet bæredygtig forandring, der sikrer økonomisk udvikling, samtidig med at de afbalancerer de sociale og miljømæssige behov på tidspunktet for omstillingen. Mekanismerne vil skulle ledsages af kulturelle og adfærdsmæssige ændringer og systemiske ændringer i sektorielle praksisser, og miljøskadelige subsidier må indstilles (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EØSU minder også om, at de store udfordringer, som vi alle står over for, og de gennemgribende omstillinger i vores økonomi med hensyn til, hvordan vi behandler naturen og miljøet, og i vores eget liv, hvilket er en forudsætning for en virkelig bæredygtig verden, kun kan løses, hvis borgerne, arbejdstagerne og deres organisationer deltager aktivt (6). |
| --- | --- |

3.10.

En konkurrencedygtig omstilling

| 3.11. | Erhvervslivet påtager sig fuldt ud udfordringen med hensyn til klimaændringer og er klar til at tage de nødvendige skridt hen imod at nå reduktionsmålet på 55 %. Den private sektor er klar til at gøre sit; til at investere massivt i den nødvendige infrastruktur og teknologier og skabe gode kvalitetsjob. Alt dette kræver dog en forudsigelig lovgivningsmæssig investeringsramme. Alle lovgivningsforslag, der fremsættes inden for rammerne af »Fit for 55«, bør underkastes en kontrol af konkurrenceevnen i overensstemmelse med principperne for bæredygtig udvikling, så man har det fulde overblik over konsekvenserne for virksomheder. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Den grønne pagt giver os en enestående mulighed for at opbygge en stærkere og mere bæredygtig fremtid, og Europas virksomheder skal være en integreret del af alle løsninger fremadrettet. EU bør arbejde på at nå målet om klimaneutralitet (nulemission af drivhusgasser) og samtidig sikre konkurrenceevnen og sikkerheden med hensyn til energiforsyning til en overkommelig pris for virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Sikringen af den europæiske konkurrenceevne bør gå hånd i hånd med sikringen af, at konkurrenter såvel inden for som uden for EU opfylder de højeste miljømæssige og sociale standarder. Dette bør også afspejles i handelsaftaler mellem EU og tredjelande. Den retlige ramme skal sikre, at de mest konkurrencedygtige virksomheder bliver førende i de kommende årtier inden for bæredygtige forretningsmodeller med lavt CO2-udslip. Sikringen af konkurrenceevnen bør ikke misfortolkes og bruges som en undskyldning for at operere med udgangspunkt i den laveste fællesnævner med hensyn til grønne standarder på et globalt marked. Det er således vigtigt med en sammenhængende strategi for forbedring af eksporten af kulstoffattige varer og tjenesteydelser fra EU til tredjelande. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | På kort sigt kræver lavemissionsteknologier dog massive kapitalinvesteringer og indebærer i de fleste tilfælde højere finansielle driftsomkostninger og større teknologiske risici end traditionelle teknologier. De første brugere af de nye forretningsmodeller bør støttes for at sikre, at deres innovation ikke sker i en konkurrencemæssigt ufordelagtig situation. Støtten skal overholde principperne om lige adgang til SMV-finansieringsværktøjer og bør udelukkende baseres på klimamålsætninger. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | For at fremme den nødvendige massive investering i kulstoffri elforsyning er der behov for synlighed over for langsigtede markedssignaler og -instrumenter. En af de største flaskehalse for udnyttelsen af projekter vedrørende vedvarende energi er den langtrukne og komplekse godkendelsesprocedure. EØSU støtter kraftigt Kommissionens indsats på området. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Investeringsbeslutningerne med henblik på at opfylde 2030-målene vil skulle træffes inden for den allernærmeste fremtid, på et tidspunkt hvor den europæiske økonomi stadig er ved at komme sig efter den økonomiske krise som følge af covid-19-pandemien. Det er derfor væsentligt, at EU finder den rette balance mellem den grønne pagt og genopretnings- og resiliensfonden for at tilskynde til investeringer i fremtidsorienteret teknologi og fremtidsorienterede praksisser. EU's politiske beslutningstagere bør også sikre, at »Fit for 55«-pakken og NextGenerationEU bruges til at skabe nye kvalitetsjob og udnytte jobskabelsespotentialet i de strategiske sektorer under den grønne omstilling. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Lovgivningsforslagene skal sikre, at reduktioner af CO2-emissioner opnås ved at stimulere gennemgribende investeringer i Europa. Dette ville styrke det europæiske lederskab i de internationale klimaforhandlinger. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EU's og nationale industripolitikker bør tage hånd om de udfordringer, der er forbundet med dekarboniseringsindsatsen. Det er nødvendigt, at vi hjælper industrien og arbejdstagere i forbindelse med overgangen til lavemissionsøkonomien, navnlig i de sektorer, hvor det er vanskeligt at nedbringe emissionerne, og som oplever international konkurrence såsom energiintensive industrier og landbruget. Der bør derfor indføres foranstaltninger for effektivt at forebygge risikoen ved at flytte produktionen og importere kulstofintensive varer. I mangel af tilsvarende forpligtelser fra tredjelande forudsætter EU's højere klimaambitioner en styrket beskyttelse mod kulstoflækage, ikke kun for at bevare industriens konkurrenceevne og kæmpe imod illoyal konkurrence, men også for at sikre miljømæssig integritet og social accept af EU's klimapolitik. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Som nævnt bør der udarbejdes strategier for retfærdig omstilling — via den sociale dialog — for at sikre tilstrækkelig omskoling af arbejdstagerne i de ramte sektorer samt i forbindelse med jobskifte. I denne proces er det vigtigt at garantere tilstrækkelig social beskyttelse og velfungerende offentlige virksomheder for at kunne støtte og ledsage arbejdstagere, der skifter arbejde. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Der bør også tages specifikt hensyn til økonomiske sektorer, hvor der er en høj grad af deltagelse af SMV'er. SMV'er har potentialet til at fremskynde innovation af produkter og løsninger med henblik på at dekarbonisere den europæiske økonomi. Samtidig har de brug for støtte for at få adgang til teknologier, der gør det muligt at dekarbonisere deres processer for produktion, behandling, genfremstilling og distribution. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Selv om EU er ansvarlig for 8 % af alle emissioner, har Unionen med rette taget initiativ til at iværksætte tiltag for at opnå en klimaneutral økonomi inden 2050. I den forbindelse skal vi sikre, at den model, der udarbejdes, er en vellykket model, som giver virksomhederne mulighed for at vokse og skabe kvalitetsjob, giver samfundet mulighed for at udfolde sig og giver miljøet mulighed for at komme sig. En vellykket model vil garantere en global lederrolle for EU, mens en delvist vellykket model vil betyde, at vi er nødt til at følge andres eksempel, f.eks. USA's eller Kinas. EØSU er stærkt overbevist om, at EU har betydelig teknisk ekspertise, hvilket giver Europa mulighed for at påtage sig det industrielle lederskab i den grønne økonomi. EU's optræden udadtil eller klimadiplomati vil spille en vigtig rolle for så vidt angår fremme af høje miljøstandarder på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Europa er nødt til at drage fordel af sin aktuelle position som førende med hensyn til klimaændringer ved at handle som en katalysator for innovation. Det er vigtigt at gøre en større indsats og tilføre flere ressourcer til støtte for forsknings-, udviklings- og implementeringsprogrammer på både europæisk og nationalt plan, uden at der skal udvælges vindere i for tidlig en fase, eftersom der er en bred vifte af teknologier og energikilder, der kan støtte overgangen til lavemissionsøkonomien. Med dette for øje ville det være hensigtsmæssigt at analysere det nuværende system med finansiering af uddannelse og forskning og foreslå løsninger, der ville give Europa mulighed for at konkurrere mere effektivt med USA og Asien. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Adgangen til CO2-fattige energikilder som f.eks. elektricitet og brint til globalt konkurrencedygtige priser er afgørende for en vellykket omlægning af fremstillingsindustrien. Dette kræver en støttende retlig ramme og en rettidig udvikling af en passende infrastruktur. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Som påpeget af Det Internationale Energiagentur kommer størstedelen af de globale reduktioner i CO2-emissioner frem til 2030 fra teknologier, der er umiddelbart tilgængelige i dag. Men i 2050 vil næsten halvdelen af reduktionerne skulle komme fra teknologier, som på nuværende tidspunkt er i demonstrations- eller prototypefasen. I tung industri og fjerntransport er andelen af emissionsreduktioner fra teknologier, som stadig er under udvikling i dag, endnu højere. Det er derfor yderst vigtigt, at forordninger baner vejen for udviklingen og udbredelsen på markedet af nye teknologier. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | I hvert fald i den indledende fase af omstillingen vil det også være nødvendigt med foranstaltninger på efterspørgselssiden for at skabe førende markeder og tilskynde til forbrug af lavemissionsprodukter, eftersom disse normalt ikke er så priskonkurrencedygtige som traditionelle produkter. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | EØSU understreger, at den grønne omstilling kun kan lykkes, hvis EU har den kvalificerede arbejdskraft, der er nødvendig for at forblive konkurrencedygtig. Samtidig opfordrer EØSU Kommissionen til at ajourføre de »Fit for 55«-konsekvensanalyser, der allerede er blevet gennemført, for at sikre, at de indeholder de seneste og mest relevante data og giver det mest nøjagtige billede af de konsekvenser, der er involverede. |
| --- | --- |

3.26.

En grøn omstilling

| 3.27. | Den dobbelte krise i forbindelse med klimaet og biodiversitet skal tackles samlet. Klimaløsninger, der har en negativ indvirkning på biodiversitet og levesteder, kan ikke accepteres som del af en pakke, der er udarbejdet med henblik på at opnå emissionsreduktioner. »Fit for 55«-pakken skal forbindes med De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling og være i overensstemmelse med de aftalte forpligtelser i 2030-dagsordenen og med den europæiske søjle for sociale rettigheder. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | De ni globale grænser (7), der er afdækket af forskere, skal være et ledende princip inden for overvågning af indvirkningen af menneskelige aktiviteter, økonomiske politikker og klimaforanstaltninger. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Reetablering af naturen og hjælp til den presserende genopretning af biodiversiteten skal indgå i retsforskrifterne for at sikre en grøn omstilling og være i fokus i EU's kommende naturgenopretningslov. Beskyttelse og bevaring af eksisterende levesteder med stor biodiversitet bør ikke overses. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Brugen af nationale økosystemer til CO2-opsamling og -lagring bør kobles sammen med passende offentlig finansiering i form af subsidier samt nye grønne forretningsmodeller, og det er vigtigt, at det er de relevante jordbesiddere/arealforvaltere/landbrugere, der modtager disse midler. CO2-lagring samt beskyttelse og genopretning af biodiversiteten er offentlige goder. Dette princip skal afspejles i det kommende initiativ vedrørende kulstoflagrende dyrkning. |
| --- | --- |

3.30.

Forslaget til et jordbundsdirektiv bør følge umiddelbart efter offentliggørelsen af en ny jordbundsstrategi. Fokus på jord er afgørende for biodiversiteten og den naturlige CO2-lagring.

Sikring af, at omstillingen opnås med mekanismer, som fremmer en bred accept og støtte i offentligheden

| 3.31. | Det er afgørende, at borgere og interessentgrupper støttes, så de mobiliseres til at være en aktiv del af omstillingen til et lavemissionssamfund. Frygt og bekymring i forbindelse med udfordringerne med omstillingen kan afhjælpes ved at inddrage alle slags interessenter. Der bør iværksættes et koordineret initiativ for klimadiplomati for at inddrage et civilsamfundsnetværk for klimadiplomati. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | På nationalt plan bør de fordelingsmekanismer for den sociale klimafond, der er specifikke for medlemsstaterne, udpeges tydeligt, med en høringsproces, for at sikre, at omkostningerne til omstillingen fordeles ligeligt, og at den finansielle støtte når dem, der har mest brug for den. EØSU med et netværk af omkring 100 mio. borgere kunne være med til at lette udformningen af disse mekanismer. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Klar oplysning om fordelene ved at reducere afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og de mange forskellige fordele ved et CO2-neutralt samfund bør meddeles på en sammenhængende måde for at bekæmpe falske fortællinger, der forværrer populistiske dagsordener. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Gennemførelsen af »Fit for 55« kræver stærke forvaltningsstrukturer, der sikrer, at alle interessenter inddrages i udarbejdelsen af tilpasningsforanstaltninger. Det skal anerkendes som en udfordring mellem generationer og skal opfattes som en mulighed for at imødegå kønsmæssige ubalancer på arbejdspladsen med hensyn til løn og muligheder. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Det er vigtigt med en klar retning for fordelingen af mål. Det bør fremgå af de strenge forpligtelser som f.eks. de bindende forpligtelser i klimaloven, hvem der skal gøre hvad, og der skal fastsættes et bindende mål sektor for sektor på nationalt plan. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Der bør oprettes et kontaktpunkt, hvor man kan strømline og udpege finansieringsstrømme for industrien og SMV'er så det bliver nemmere at mobilisere finansiering. |
| --- | --- |

3.36.

Bruxelles, den 24. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  En ny fortælling om Europa — EØSU's resolution om konferencen om Europas fremtid, punkt 2.1 (EUT C 286 af 16.7.2021, s. 1).

1

(2)  En ny fortælling om Europa — EØSU's resolution om konferencen om Europas fremtid, punkt 2.1 (EUT C 286 af 16.7.2021, s. 1).

2

(3)  En ny fortælling om Europa — EØSU's resolution om konferencen om Europas fremtid, punkt 2.4 (EUT C 286 af 16.7.2021, s. 1).

3

(4)  TEN/759 En social klimafond, EØSU's udtalelse vedtaget på EØSU's plenarforsamling den 8.-9. december 2021, punkt 1.1 og 1.2 (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 158).

4

(5)  Den Internationale Valutafond har foretaget en beregning af direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer på verdensplan (offentliggjort i september 2021), som er ca. 6 billioner USD om året.

5

(6)  Resolution om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2022 baseret på arbejdet i ad hoc-gruppen »EØSU's bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2022«, punkt 1.5 (EUT C 341 af 24.8.2021, s. 1).

6

Resolution om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2022

(7)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries/the-nine-planetary-boundaries.html

7

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/108

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs UDTALELSE om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/118/EF og direktiv (EU) 2020/262 (omarbejdning) for så vidt angår afgiftsfrie butikker i Kanaltunnelens franske terminal

(COM(2021) 817 final — 2021/0418 (CNS))

(2022/C 275/17)

| Anmodning om udtalelse | Rådet for den Europæiske Union, 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed |
| Vedtaget på plenum | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 214/0/8 |

Anmodning om udtalelse

Rådet for den Europæiske Union, 20.1.2022

Retsgrundlag

Artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed

Vedtaget på plenum

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

214/0/8

Da EØSU går ind for indholdet i forslaget til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/118/EF og direktiv (EU) 2020/262 (omarbejdning) for så vidt angår afgiftsfrie butikker i Kanaltunnelens franske terminal, og eftersom det ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 567. plenarforsamling den 23.-24. februar 2022, mødet den 23. februar, med 214 stemmer for og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

| 18.7.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 275/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 275/109

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Unionen (kodifikation)

(COM(2021) 769 final — 2021/0400 (COD))

(2022/C 275/18)

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 13.12.2021
  Rådet for den Europæiske Union, 17.12.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet |
| Vedtaget på plenum | 23.2.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 567 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 214/1/6 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 13.12.2021

Rådet for den Europæiske Union, 17.12.2021

Retsgrundlag

Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet

Vedtaget på plenum

23.2.2022

Plenarforsamling nr.

567

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

214/1/6

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede udvalget på sin 567. plenarforsamling den 23.-24. februar 2022, mødet den 23, februar, med 214 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.

Bruxelles, den 23. februar 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---