# Eiropas Savienības C 210/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 210 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 25. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 210

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 25. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2022/C 210/01 | Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2022. gada 17. maijs) Eiropas Savienības Padomei par Banco de Portugal ārējiem revidentiem (ECB/2022/24) | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

2022/C 210/01

Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2022. gada 17. maijs) Eiropas Savienības Padomei par Banco de Portugal ārējiem revidentiem (ECB/2022/24)

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 210/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 210/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 210/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  ) | 4 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 210/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL) (
  1
  )

1

2

2022/C 210/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV) (
  1
  )

1

3

2022/C 210/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS) (
  1
  )

1

4

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA |
| 2022/C 210/05 | Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2022. gada 16. februāris) par priekšlikumu regulai, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai (CON/2022/4) | 5 |
| 2022/C 210/06 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2022. gada 16. februāris) par priekšlikumu direktīvai un regulai par to, kā nepieļaut finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (CON/2022/5) | 15 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

2022/C 210/05

Eiropas Centrālās bankas Atzinums (2022. gada 16. februāris) par priekšlikumu regulai, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai (CON/2022/4)

5

2022/C 210/06

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2022. gada 16. februāris) par priekšlikumu direktīvai un regulai par to, kā nepieļaut finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai (CON/2022/5)

15

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 210/07 | Euro maiņas kurss — 2022. gada 24. maijs | 26 |
| | Revīzijas palāta |
| 2022/C 210/08 | Īpašais ziņojums Nr. 11/2022 – ES budžeta aizsardzība: labāk jāizmanto iekļaušana melnajā sarakstā | 27 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2022/C 210/09 | Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu | 28 |
| 2022/C 210/10 | Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 210/11 | Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 210/12 | Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  ) | 31 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 210/07

Euro maiņas kurss — 2022. gada 24. maijs

26

Revīzijas palāta

2022/C 210/08

Īpašais ziņojums Nr. 11/2022 – ES budžeta aizsardzība: labāk jāizmanto iekļaušana melnajā sarakstā

27

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2022/C 210/09

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

28

2022/C 210/10

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem (
  1
  )

1

29

2022/C 210/11

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem (
  1
  )

1

30

2022/C 210/12

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  )

1

31

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | JURIDISKAS PROCEDŪRAS |
| | EBTA Tiesa |
| 2022/C 210/13 | Trygderetten2022. gada 26. janvāra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā A pret Arbeids- og velferdsdirektoratet (Lieta E-2/22) | 32 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 210/14 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  ) | 33 |
| 2022/C 210/15 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10739 — FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 35 |
| 2022/C 210/16 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  ) | 36 |
| 2022/C 210/17 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 37 |

V   Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

2022/C 210/13

Trygderetten2022. gada 26. janvāra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā A pret Arbeids- og velferdsdirektoratet (Lieta E-2/22)

Trygderetten

Arbeids- og velferdsdirektoratet

32

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2022/C 210/14

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA) (
  1
  )

1

33

2022/C 210/15

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10739 — FORD OTOSAN / FORD ROMANIA) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

FORD OTOSAN

FORD ROMANIA

1

35

2022/C 210/16

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO) (
  1
  )

PARTNERS GROUP

FORTERRO

1

36

2022/C 210/17

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME

1

37

---

| | Labojumi |
| --- | --- |
| | Labojums Komisijas paziņojumā par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 1 maijs 2022. (Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas (EK) Nr. 794/2004)
  ( OV C 192, 11.5.2022. ) | 39 |

Labojumi

Labojums Komisijas paziņojumā par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 1 maijs 2022. (Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas (EK) Nr. 794/2004)
  ( OV C 192, 11.5.2022. )

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas (EK) Nr. 794/2004)

( OV C 192, 11.5.2022. )

39

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Eiropas Centrālā banka

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2022. gada 17. maijs)

Eiropas Savienības Padomei par Banco de Portugal ārējiem revidentiem

(ECB/2022/24)

(2022/C 210/01)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Banco de Portugal pašreizējo ārējo revidentu Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2022. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Banco de Portugal pašreizējo ārējo revidentu Deloitte & Associados — Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A. pilnvaras beidzās pēc 2021. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2022. finanšu gadā.

| (3) | Banco de Portugal par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam izvēlējusies PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda. |
| --- | --- |

(3)

Banco de Portugal par saviem ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam izvēlējusies PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda.

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Tiek ieteikts par Banco de Portugal ārējiem revidentiem 2022.–2026. finanšu gadam iecelt PriceWaterhouseCoopers & Associados - Sociedade de Revisores Oficiais de Contas Lda.

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 17. maijā

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10526 – CHEVRON / NESTE BASE OIL)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/02)

Komisija 2022. gada 22. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10526. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10526. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/3

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10683 – APPLIED / TEMASEK / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/03)

Komisija 2022. gada 18. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10683. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10683. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10692 – SEGRO / PSPIB / TARGET ASSET SOUTH PARIS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/04)

Komisija 2022. gada 8. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10692. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10692. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS CENTRĀLĀ BANKA

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/5

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2022. gada 16. februāris)

par priekšlikumu regulai, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai

(CON/2022/4)

(2022/C 210/05)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Komisija 2021. gada 20. jūlijā apstiprināja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai un groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) 1094/2010, (ES) 1095/2010 (1) (turpmāk – “AMLAR”).

Eiropas Centrālā banka (ECB) uzskata, ka ierosinātā regula ir tās kompetences jomā, lai gan apspriešanās par ierosināto regulu ar ECB nav notikusi. Tādēļ ECB īsteno savas Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punkta otrajā teikumā noteiktās tiesības sniegt attiecīgajām Savienības iestādēm atzinumu par jautājumiem, kas ir tās kompetencē. ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo AMLAR iekļauti noteikumi, kas ietekmē ECB uzdevumus attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

1.   Pārskats un ievadpiezīmes

| 1.1. | ECB atzinīgi vērtē četru tiesību aktu, tostarp AMLAR, priekšlikumu kopumu, ko Komisija publicēja 2021. gada 20. jūlijā, lai stiprinātu Savienības noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (NILLN) un terorisma finansēšanas novēršanu (TFN) (NILL/TFN). Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta AMLAR. Atsevišķos ECB atzinumos izvērtēti trīs pārējās tiesību aktu kopuma sastāvdaļas – a) priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2) (turpmāk – “AMLR1”); b) priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849 (3) (turpmāk – “AMLD6”); un c) priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (pārstrādāta redakcija) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kā minēts iepriekš (5), ECB stingri atbalsta Savienības režīmu, kas nodrošina, ka dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī atbildīgajiem subjektiem Eiropas Savienībā ir efektīvi instrumenti, lai apkarotu Savienības finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (NILL) vai teroristu finansēšanai (TF). ECB pauda pilnīgu atbalstu saskaņošanas centienu iepriekšējam posmam (6), kurā tika pastiprinātas Eiropas Banku iestādes (EBI) pilnvaras nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas jomā, un atzinīgi vērtē nākamo procesa atkārtošanu, proti, Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas novēršanas iestādes (AMLA) izveidi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ECB nav uzticēts uzdevums uzraudzīt kredītiestādes saistībā ar to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu NILL vai TF mērķiem. Līguma 127. panta 6. punkts arī neļautu ECB piešķirt NILL/TFN uzraudzības pilnvaras, jo tas skaidri ierobežo uzraudzības uzdevumus, ko var uzticēt ECB prudenciālajai uzraudzībai. Tomēr NILL/TFN uzraudzības rezultāti ir svarīgi, lai ECB varētu izpildīt prudenciālās uzraudzības uzdevumus, ECB ņemot vērā informāciju, kas saņemta attiecīgajās prudenciālās uzraudzības darbībās, tostarp uzraudzības novērtēšanas un pārskatīšanas procesos, iestāžu pārvaldības kārtības, procesu un mehānismu atbilstības novērtējumos un uzraudzīto iestāžu vadības struktūru locekļu piemērotības novērtējumos. Turklāt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (7) kredītiestāžu un finanšu iestāžu NILL/TFN uzraudzības iestādēm, dalībvalstu prudenciālajām uzraudzības iestādēm un finanšu izlūkošanas vienībām (FIV) cieši jāsadarbojas savā attiecīgajā kompetencē un savstarpēji jāsniedz informācija, kas attiecas uz to attiecīgajiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ECB ir gatava sadarboties ar AMLA un sniegt ieguldījumu likumdošanas procesā, cita starpā daloties savā Savienības līmeņa prudenciālās uzraudzības iestādes pieredzē, kas var būt svarīga Savienības līmeņa NILL/TFN uzraudzības veidošanai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | NILL/TFN iestādes izveide Savienības līmenī ir svarīgs solis, lai nodrošinātu saskaņotāku Savienības NILL/TFN prasību piemērošanu visā ES. ECB pieredze liecina, ka, lai Savienības līmeņa uzraudzības iestāde veicinātu uzraudzības prakses konverģenci vairākās dalībvalstīs, tai jāpiešķir pietiekams atbildības līmenis gan attiecībā uz tiešo uzraudzību, gan uzraudzības pārraudzību. Šie pienākumi būtu jāpapildina ar atbilstīgām uzraudzības pilnvarām. AMLAR paredz, ka papildus tiešās uzraudzības pilnvarām, kas sākotnēji tiks īstenotas attiecībā uz salīdzinoši ierobežotu atbildīgo subjektu grupu, AMLA veiks periodiskus novērtējumus un salīdzinošo izvērtēšanu attiecīgi attiecībā uz finanšu un nefinanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm. Tas palīdzēs AMLA apzināt paraugpraksi valsts līmenī, gan lai to izmantotu savā tiešajā uzraudzībā, gan lai to atspoguļotu ieteikumos vai citos regulatīvos aktos, kas adresēti atsevišķu dalībvalstu NILL/TFN iestādēm, kuru pārstāvji piedalīsies arī AMLA Valdē. Prudenciālo uzraudzību veicinās arī augstāks NILL/TFN uzraudzības saskaņotības un konsekvences līmenis. |
| --- | --- |

1.5.

Īpaši apsvērumi

2.   AMLA tiešās un netiešās uzraudzības piemērošanas joma

| 2.1. | Kritēriji atlasīto atbildīgo subjektu identificēšanai, kuri būs AMLA tiešā uzraudzībā (8), ir salīdzinoši stingri, un Komisijas tiesību akta priekšlikumam pievienotajos dokumentos paredzēts, ka tikai aptuveni 12–20 atbildīgie subjekti atbildīs šiem kritērijiem. Nav aplēsts, cik no šīm iestādēm varētu būt iestādes, uz kurām attiecas ECB tiešā prudenciālā uzraudzība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (9). Attiecībā uz nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm (10), kuras ir ECB tiešā uzraudzībā un kuras atbildīs šiem kritērijiem, AMLA kļūs par ECB partneri informācijas apmaiņai un sadarbībai ikdienas uzraudzībā, piemērotības novērtējumos un “kopīgās procedūrās” (11), kas ietver pieteikumu kredītiestādes darbības sākšanai novērtēšanu, šādu atļauju atsaukšanu un būtiskas līdzdalības iegādes un atsavināšanas novērtējumu. Ja AMLAR noteiktajiem kritērijiem atbildīs mazāk nozīmīgas uzraudzītās iestādes (12) (MNI), sadarbība starp ECB un AMLA attieksies tikai uz attiecīgajiem kopīgo procedūru aspektiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ECB ņem vērā ierosināto AMLA tiešās uzraudzības ierobežoto darbības jomu, ievērojot priekšlikumā noteiktos budžeta ierobežojumus. ECB pieredze liecina, ka ir lietderīgi nodrošināt plašu tiešas Savienības līmeņa uzraudzības tvērumu un izraudzīties iestādes, kurām piemēros tiešu uzraudzību, pamatojoties uz objektīviem un pārredzamiem kritērijiem. Tāpēc ECB stingri atbalstītu izraudzīto atbildīgo subjektu noteikšanas kritēriju grozīšanu, lai procesa rezultātā AMLA tieši uzraudzītu atbildīgo subjektu plašāku loku, kas varētu ietvert atbildīgos subjektus, kuru galvenā mītne atrodas katrā dalībvalstī, un veicinātu kopēju uzraudzības kultūru un NILL/TFN uzraudzības prakses konverģenci. Tas arī samazinās arbitrāžas risku. Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) gadījumā šo mērķi veicināja nozīmīgu uzraudzīto iestāžu atlases kritēriji, saskaņā ar kuriem Regulā (ES) Nr. 1024/2013 ECB prasīts veikt tiešus uzraudzības uzdevumus attiecībā uz trim nozīmīgākajām kredītiestādēm katrā no iesaistītajām dalībvalstīm, ja vien to nepamato īpaši apstākļi (13). Ņemot vērā salīdzinoši stingros un uz risku balstītos atlases kritērijus, kas izklāstīti AMLAR, atlasīto atbildīgo subjektu saraksta publicēšana, kā paredzēts AMLAR, būtu līdzvērtīga tam, ka tiktu netieši publiskots atlasīto uzraudzīto vienību augsta NILL/TF riska statuss, kas pašlaik ir konfidenciāla informācija, ar kuru apmainās tikai attiecīgās iestādes, stingri pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas. Objektīvi, uz risku balstīti kritēriji, kuru rezultātā netiek netieši izpausta šāda konfidenciāla uzraudzības informācija, varētu būt vēlamāki, jo tie nesūta neplānotus signālus tirgiem vai nerada reputācijas risku izraudzītajiem atbildīgajiem subjektiem, kurus tieši uzrauga AMLA. Turklāt būtu jāpiekļauj noteikums, kas nodrošinātu AMLA un attiecīgo prudenciālo uzraudzības iestāžu Savienībā saziņu atlasei paredzēto atbildīgo subjektu novērtēšanas procesā pirms atlasīto atbildīgo subjektu saraksta publicēšanas. Tas ļautu prudenciālajām uzraudzības iestādēm iepriekš analizēt ar šīm struktūrām saistīto risku iespējamo prudenciālo ietekmi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Attiecībā uz gandrīz visām nozīmīgajām un mazāk nozīmīgām uzraudzītajām iestādēm ECB galvenie partneri arī turpmāk būs kredītiestāžu un finanšu iestāžu un nacionālās NILL/TFN uzraudzības iestādes un FIV. ECB novērojusi zināmu neviendabīgumu attiecībā uz ieguldījumu, ko ECB sniegušas atsevišķas NILL/TFN uzraudzības iestādes, kopš 2019. gadā sākās sistemātiska sadarbība starp nacionālajām NILL/TFN uzraudzības iestādēm un ECB pēc izmaiņām tiesību aktos, kas ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/843 (14). Tas apgrūtina NILL/TFN uzraudzības rezultātu konsekventu ievērošanu prudenciālās uzraudzības uzdevumos. Šajā sakarā ECB atzinīgi vērtē AMLA lomu NILL/TF riska novērtējumu un NILL/TFN uzraudzības uzdevumu saskaņošanas uzlabošanā, ko veic dalībvalstu iestādes. Jo īpaši attiecībā uz metodiku, kas AMLA jāizstrādā, lai klasificētu objektīvo risku un atbildīgo subjektu atlikušā riska profilus, ir svarīgi panākt abu metodiku augsta līmeņa saskaņošanu, jo tās ietekmēs saņemto ievaddatu konsekvenci un tiks ņemts vērā prudenciālajā uzraudzībā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Raugoties nākotnē un ņemot vērā Komisijas turpmākos pārskatus, kas paredzēti saskaņā ar AMLAR (15), ECB atzinīgi vērtētu AMLA tiešās uzraudzības uzdevumu tvēruma paplašināšanu, lai aptvertu plašāku to iestāžu apakšgrupu, kuras tieši uzrauga ECB. Tam varētu būt potenciāls panākt augstāku saskaņotības līmeni NILL/TFN uzraudzības novērtējumos, ko veic šādas iestādes, un tādējādi palīdzēt arī turpmāk atbalstīt prudenciālo uzraudzību, kurā daži no šiem novērtējumiem kalpo kā ievaddati. |
| --- | --- |

2.4.

3.   AMLA un ECB sadarbība

| 3.1. | AMLAR reglamentē sadarbību starp AMLA un iestādēm, kas nav NILL/TFN iestādes (16). ECB atzinīgi vērtē to, ka pēdējais jēdziens attiecas uz četru veidu iestādēm, t. sk. ECB, tai īstenojot savu prudenciālās uzraudzības funkciju (17). Attiecībā uz informācijas apmaiņas veicināšanu starp NILL/TFN un prudenciālās uzraudzības iestādēm AMLA galvenā pievienotā vērtība patiešām varētu būt iespēja uzlabot pašreizējo sadarbību, nevis kļūt par papildu līmeni informācijas apmaiņā starp citām iestādēm. Šajā ziņā AMLA būtu papildu jānosaka vispārējs pienākums nodrošināt samērīgu un efektīvu sadarbības instrumentu izmantošanu, lai mazinātu pārskatu sniegšanas slogu iestādēm, kas iesaistītas sadarbībā ar NILL/TFN uzraudzības iestādēm, izmantojot vairākus kanālus, tostarp, bet ne tikai, NILL/TFN kolēģijas, NILL/TFN datubāzi un sadarbības nolīgumus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | AMLAR paredz, ka AMLA jāsadarbojas ar iestādēm, kas nav NILL/TFN iestādes, ja tas nepieciešams AMLA uzdevumu izpildei (18). Šim noteikumam vajadzētu būt vispārīgākam, un atsauce uz AMLA uzdevumiem būtu jāsvītro. Sadarbībā būtu jāņem vērā visu iesaistīto iestāžu uzdevumi. Tāpēc, piemēram, Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (19) noteikts, ka ECB jāsadarbojas ar iestādēm, kas ir daļa no Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas, un Direktīvā 2013/36/ES (20) noteikts, ka NILL/TFN iestādēm un prudenciālās uzraudzības iestādēm jāapmainās ar informāciju, kas ir būtiska saņēmējas iestādes uzdevumiem, neapsverot, vai šāda informācijas apmaiņa nepieciešama arī informācijas sniedzējas iestādes uzdevumu izpildei. Lai gan daudzos gadījumos šādu nepieciešamību iespējams konstatēt, ne vienmēr tas tā ir. Tāpēc ir lietderīgāk atsauci uz AMLA uzdevumiem aizstāt ar vispārīgāku atsauci, saskaņā ar kuru AMLA jāsadarbojas ar iestādēm, kas nav NILL/TFN iestādes, savu pilnvaru ietvaros, lai nodrošinātu, ka citas iesaistītās iestādes pieprasa tikai atbilstošas sadarbības formas. Tas jo īpaši attiecas uz prudenciālās uzraudzības iestādēm, piemēram, ECB, ņemot vērā to pienākumu savos prudenciālajos novērtējumos ņemt vērā NILL/TFN uzraudzības ieguldījumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | AMLAR attiecas uz informācijas sniegšanu no NILL/TFN datubāzes, kas AMLA jāizveido saskaņā ar AMLAR (21). ECB saprot, ka šī jaunā datubāze aizstās ar NILL/TFN saistīto trūkumu datubāzi, kas EBI bija jāizveido saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (22). Datubāzes atšķiras vairākos aspektos. Lai gan EBI tika prasīts informāciju no datubāzes sniegt prudenciālās uzraudzības iestādēm arī pēc savas iniciatīvas (23), AMLA tas jādara tikai pēc prudenciālās uzraudzības iestāžu pieprasījuma (24). AMLAR būtu jāgroza, lai nodrošinātu, ka AMLA sniedz informāciju arī pēc savas iniciatīvas gan NILL/TFN uzraudzības iestādēm, gan uzraudzības iestādēm, kas nav NILL/TFN uzraudzības iestādes. Ja uzraudzības iestāde nav informēta par attiecīgās informācijas esamību, tā nevarēs pieprasīt šādu informāciju saskaņā ar AMLAR (25). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Attiecībā uz NILL/TFN datubāzi AMLAR nosaka informācijas veidus, kas NILL/TFN uzraudzības iestādēm jānosūta datubāzei (26), no kuriem lielākā daļa pārklājas ar informāciju, kas NILL/TFN uzraudzības iestādēm jāsniedz arī attiecīgajām prudenciālās uzraudzības iestādēm saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 117. panta 5. punktu. Ņemot vērā pašreizējo noteikumu par NILL/TFN centrālo datubāzi būtību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010, plašāk pieejams datu centrs varētu sniegt vērtīgu pakalpojumu, lai uzlabotu sadarbību starp prudenciālās uzraudzības iestādēm un NILL/TFN uzraudzības mehānismu, piemēram, balstoties uz digitāliem risinājumiem, kas jau pieejami ES uzraudzības iestādēm (piemēram, sadarbībai starp Vienoto uzraudzības mehānismu (VUM) un Vienoto noregulējuma mehānismu). Šī iespēja samazinātu dublēšanos un ar to saistīto slogu NILL/TFN uzraudzības iestādēm, kurām pretējā gadījumā ar vienu un to pašu informāciju būtu jāapmainās gan ar datubāzi saskaņā ar AMLAR, gan ar attiecīgajām prudenciālās uzraudzības iestādēm saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 117. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | AMLAR paredz, ka NILL/TFN uzraudzības iestādēm jānosūta datubāzei informācija par konsultācijām, kas sniegtas citām “nacionālajām” iestādēm saistībā ar atļauju piešķiršanas procedūrām, atļaujas atsaukšanas procedūrām, kā arī atsevišķu atbildīgo subjektu akcionāru vai vadības struktūras locekļu atbilstības un piemērotības novērtējumiem (27). Vārds “nacionālajām” būtu jāsvītro, jo NILL/TFN uzraudzības iestādes šajā sakarā sniegs informāciju ne tikai nacionālajām iestādēm, bet arī ECB saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES (28) un AMLD6 (29). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | AMLAR paredz, ka AMLA vajadzības gadījumā jānoslēdz saprašanās memorandi ar iestādēm, kas nav AMLL/TFN iestādes (30). Nosacījums “vajadzības gadījumā” ir noderīgs, jo jau pastāv vairākas platformas sadarbībai starp NILL/TFN uzraudzības iestādēm un prudenciālās uzraudzības iestādēm. ECB sadarbojas ar Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu NILL/TFN uzraudzības iestādēm arī saskaņā ar nolīgumu, ko ECB parakstīja 2019. gada 10. janvārī (31) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (32) (turpmāk – “NILLN nolīgums”). NILLN nolīgumam ir vairāk nekā 50 parakstītāju, jo parasti katrā dalībvalstī ir vairāk nekā viena kredītiestāžu un finanšu iestāžu NILL/TFN uzraudzības iestāde, un tas ļauj īstenot divpusēju sadarbību starp ECB un katru NILL/TFN parakstītāju uzraudzības iestādi. Ņemot vērā šādas sadarbības divpusējo raksturu un to, ka grupas mēroga uzraudzība saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 darbojas, izmantojot dažādus principus konsolidētajai uzraudzībai saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, NILLN nolīgums nav izrādījies tik savlaicīgs un efektīvs kā citi instrumenti, kas ļauj īstenot daudzpusēju sadarbību, piemēram, NILL/TFN kolēģijas. Lai gan NILLN nolīgums ļauj AMLA viegli pievienoties nolīgumam un AMLAR ļauj AMLA arī noslēgt īpašu nolīgumu starp ECB un AMLA, ECB atzinīgi vērtē to, ka AMLAR nodrošina elastību, lai noteiktu, vai tas nepieciešams, ņemot vērā citu sadarbības instrumentu pieejamību, kas varētu veicināt efektīvāku daudzpusēju sadarbību, arī tāpēc, lai AMLA kļūtu ne tikai par papildu dalībnieku informācijas apmaiņas procesā ar ECB. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | AMLAR arī prasa AMLA nodrošināt efektīvu sadarbību un informācijas apmaiņu starp visām NILL/TFN uzraudzības iestādēm NILL/TFN uzraudzības sistēmā un attiecīgajām iestādēm, kas nav NILL/TFN iestādes (33). ECB atzinīgi vērtē šo noteikumu, jo pēdējos gados izveidotas daudzas NILL/TFN un prudenciālās uzraudzības iestāžu informācijas apmaiņas platformas, kuru mijiedarbība ne vienmēr ir skaidra. Piemēram, iepriekš minētajām uzraudzības iestādēm jāapmainās ar informāciju ne tikai tieši savā starpā, bet arī izmantojot EBI NILL/TFN datubāzi. Šis noteikums par efektīvas sadarbības nodrošināšanu būtu jāattiecina arī uz FIV un nefinanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm. FIV un kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības iestādēm jau jāsadarbojas saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES. Tā kā AMLA Valde ietver arī visu dalībvalstu FIV un tā kā AMLA jānodrošina FIV atbalsta un koordinācijas mehānisms (34), FIV iekļaušana šā noteikuma darbības jomā šķiet pamatota. Prudenciālās uzraudzības iestādēm var būt jāsadarbojas ar nefinanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm, ja nefinanšu atbildīgie subjekti, piemēram, kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzēji, ietilpst tajā pašā grupā, kurā ietilpst kredītiestādes vai finanšu iestādes. Vispārīgākā kontekstā saistībā ar sadarbību ar nefinanšu uzraudzības iestādēm un kā ECB ierosinājusi atsevišķā atzinumā par AMLR1 un AMLD6, varētu tikt ieviesti vispārēji uzlabojumi informācijas apmaiņas atļaujās NILL/TFN uzraudzības iestādēm, lai ļautu tām apmainīties ar informāciju ar plašāku citu iestāžu loku. Šis uzlabojums ar AMLAR palīdzību (35) automātiski paplašinātu atļauju AMLA apmainīties ar konfidenciālu informāciju ar citām iestādēm. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tā kā var būt regulatīvi dokumenti, piemēram, pamatnostādnes vai tehniskie standarti, kas adresēti vai ietekmē gan NILL/TFN uzraudzības iestādes, gan prudenciālās uzraudzības iestādes vai citas iestādes, ir svarīgi, lai AMLA šo regulatīvo dokumentu izstrādē sadarbotos ar EBI, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI). Būtu jāgroza vispārējā prasība AMLA sadarboties ar EBI (36), lai iekļautu īpašu atsauci uz sadarbību šādu regulatīvu dokumentu izstrādē, līdzīgi sadarbībai starp AMLA un Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, kā to ierosinājusi Komisija (37). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Procedūras, ko izmanto tiešā un netiešā uzraudzībā

| 4.1. | Līdzīgi kā ECB veic prudenciālās uzraudzības uzdevumus, tiek ierosināts, ka AMLA tiešās NILL/TFN uzraudzības uzdevumos izmantos kopējās uzraudzības komandas (JST). AMLAR precizē, ka AMLA KUK sastāvā būs gan AMLA darbinieki, gan nacionālo NILL/TFN finanšu uzraudzības iestāžu darbinieki un ka KUK koordinators tiks “deleģēts” no AMLA uz nacionālo NILL/TFN finanšu uzraudzības iestādi dalībvalstī, kurā atrodas izraudzītā atbildīgā subjekta galvenā mītne, pēc vienošanās ar attiecīgajām nacionālajām NILL/TFN finanšu uzraudzības iestādēm (38). Tiesību akta priekšlikumam pievienotajos pavaddokumentos arī minēts, ka gandrīz visi AMLA darbinieki, kas būs daļa no KUK, fiziski atradīsies dalībvalstīs. ECB šajā kontekstā saprot, ka jēdziens “deleģēts” (39) jāinterpretē tādējādi, ka KUK koordinators būs AMLA darbinieks, bet to parastā darbavieta būs nevis AMLA galvenajā mītnē, bet gan dalībvalstī, kurā atrodas uzraudzītās iestādes galvenā mītne. Tādējādi jēdziens “deleģēts” nekādā veidā nenozīmē AMLA pilnvaru deleģēšanu nacionālajai NILL/TFN finanšu uzraudzības iestādei vai jebkurai citai iestādei dalībvalstīs. Turklāt ECB norāda, ka AMLAR uztic kopējām uzraudzības komandām gan neklātienes uzraudzību, gan pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECB atzinīgi vērtē to, ka AMLA Valdei piešķirtas uzraudzības lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem atbildīgajiem subjektiem, kas ir nozīmīgs solis uz priekšu NILL/TFN uzraudzības stiprināšanā ES. Turklāt, pilnībā atzīstot, ka NILL/TFN uzraudzībai var būt vajadzīga citāda struktūra nekā prudenciālajai uzraudzībai, ECB vēlētos dalīties pieredzē ar KUK struktūru VUM ietvaros. VUM KUK arī vada KUK koordinators, kas vienmēr ir ECB darbinieks. Tomēr KUK koordinatora darbavieta ir ECB mītnē Frankfurtē pie Mainas, nevis dalībvalstīs. Citi KUK locekļi ietver gan ECB darbiniekus, gan nacionālo kompetento iestāžu darbiniekus. KUK locekļu, kas ir ECB darbinieki, darbavieta arī ir ECB, nevis dalībvalstīs. ECB pieredze liecina, ka tas atvieglo saziņu iestādes ietvaros un paraugprakses apmaiņu un pozitīvi ietekmē kopīgas uzraudzības kultūras veidošanu. Turklāt, lai veicinātu dialogu KUK ietvaros par optimālām uzraudzības procedūrām attiecībā uz katru no uzraudzītajām struktūrām, parasti VUM KUK koordinators nav no valsts, kurā atrodas uzraudzītās bankas galvenā mītne. Visbeidzot, tiek ievērots princips, ka KUK koordinatorus ieceļ uz 3–5 gadiem, un tiek sagaidīts, ka tie regulāri rotē (ņemot vērā, ka ne visi KUK locekļi var tikt rotēti vienlaicīgi). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Attiecībā uz neklātienes un klātienes uzdevumu koncentrāciju vienā un tajā pašā komandā ECB pieredze liecina, ka neatkarīga pārbaužu uz vietas funkcija apvienojumā ar regulāru dialogu starp neklātienes un klātienes komandām uzlabo ECB pastāvīgās uzraudzības kvalitāti. Tas jo īpaši nodrošina, ka KUK viedoklis, kas izveidojies, pamatojoties uz iepriekš iegūto informāciju, neietekmē klātienē veikto pārbaužu konstatējumus. Kā paskaidrots ECB Norādījumos par klātienes pārbaudēm un iekšējo modeļu izmeklēšanu, pārbaudes uz vietas papildina pastāvīgo uzraudzību. ECB nodrošina pastāvīgas un padziļinātas zināšanas par kredītiestādi, veicot pastāvīgu neklātienes uzraudzību, kas galvenokārt balstās uz kredītiestādes sniegto informāciju, un, veicot pārbaudes uz vietas, ECB cita starpā pārbauda pastāvīgās uzraudzības veikšanai izmantotās informācijas precizitāti. Komanda pārbaudēm uz vietas, tostarp pārbaudes vadītājs, darbojas neatkarīgi no KUK, bet sadarbojoties ar to. Līdzko tiek pieņemts lēmums par pārbaudes veikšanu, par tā īstenošanu atbildīgs ir tikai pārbaudes vadītājs, kura uzdevums ir izveidot ziņojumu, kurā ietverti pārbaudes komandas konstatējumi. VUM pamatregulas 144. pants paredz, ka ECB sadarbībā ar nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) (40) ir atbildīga par pārbaužu uz vietas komandu izveidošanu un to sastāvu. Pārbaudes komandu var veidot ECB inspektori, uzraugi no NKI, kas atrodas pārbaudei pakļautās juridiskās personas dalībvalstī, un uzraugi no citām NKI, kā arī KUK locekļi vai citas ECB pilnvarotas personas. Visi komandas locekļi neatkarīgi no to piederības darbojas ECB vārdā un ir pārbaudes vadītāja pakļautībā. KUK locekli nevar iecelt par pārbaudes vadītāju. Saskaņā ar ECB pieredzi var būt grūti arī efektīvi nodrošināt resursus komandai, kas veic gan klātienes uzraudzības uzdevumus, gan neklātienes pārbaudes, un tas, ko varētu uzskatīt par pietiekamu ikdienas resursu izmantošanu, varētu izraisīt personāla nepietiekamību, daļai no komandas piedaloties pārbaudē uz vietas (41). Turklāt pierādījies, ka dažādu NKI uzraugu iesaistīšana pārbaužu uz vietas komandās izrādījusies būtiska, lai VUM ietvaros izstrādātu kopīgu pieeju darbībām uz vietas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | AMLAR nosaka AMLA uzraudzības pilnvaras (42) attiecībā uz izraudzītajiem atbildīgajiem subjektiem AMLA tiešā uzraudzībā, kas papildina uzraudzības pilnvaras, kuras būs pieejamas visām nacionālajām NILL/TFN uzraudzības iestādēm saskaņā ar AMLD6 (43). AMLA arī varēs ar norādījumu palīdzību pieprasīt nacionālajām NILL/TFN finanšu uzraudzības iestādēm izmantot to pilnvaras saskaņā ar nacionālajos tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem gadījumos, kuros AMLAR šādas pilnvaras nepiešķir AMLA. Šīs pilnvaras daļēji pārklājas ar ECB pilnvarām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 un vispārīgāk – ar prudenciālās uzraudzības iestāžu pilnvarām saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, piemēram, pilnvarām ierobežot uzraudzīto iestāžu darījumus, darbību vai tīklus (44) vai pilnvarām pieprasīt izmaiņas uzraudzīto iestāžu vadības struktūrā (45). Uzraudzības pilnvaras jau daļēji pārklājas attiecībā uz NILL/TFN uzraudzības iestāžu pilnvarām saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/849 un īstenošanas nacionālajiem tiesību aktiem. Uzraudzības pilnvaru pārklāšanās dēļ nepieciešama prudenciālās uzraudzības un NILL/TFN uzraudzības iestāžu sadarbība, lai izvairītos no konfliktiem un neparedzētām sekām, tostarp nesaskaņotas vienai kredītiestādei adresētu uzraudzības pasākumu kumulācijas. Šajā sakarā ECB ir gatava sadarboties ar AMLA, kā arī ar nacionālajām NILL/TFN uzraudzības iestādēm. Turklāt svarīgi nodrošināt, ka pirms administratīvo sankciju un pasākumu piemērošanas atbildīgajiem subjektiem, kurus uzrauga arī citas iestādes, AMLA koordinē uzraudzības darbības ar citām attiecīgajām iestādēm un jo īpaši ar attiecīgajām kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības iestādēm, ja minētās uzraudzības darbības ietekmētu šādas kredītiestādes. Tāpēc atsevišķajā AMLD6 atzinumā ECB ierosina grozīt AMLD6 direktīvu, lai ierobežotu nevēlamās sekas, ko rada potenciāli nekoordinēta uzraudzības pilnvaru īstenošana attiecībā uz vienu atbildīgo subjektu. Ņemot vērā attiecīgos AMLR1, AMLD6 un AMLAR noteikumus (46), ECB saprot, ka šī AMLD6 noteiktā koordinācijas prasība attiektos gan uz nacionālajām NILL/TFN uzraudzības iestādēm, gan uz AMLA. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Attiecībā uz AMLA netiešās uzraudzības lomu ECB atzinīgi vērtē priekšlikumu uzticēt AMLA uzdevumu netieši uzraudzīt neatlasītos atbildīgos subjektus, jo tas veicinās uzraudzības konverģenci un arī ļaus AMLA pieprasīt nacionālajām NILL/TFN finanšu uzraudzības iestādēm veikt uzraudzības pasākumus ārkārtas apstākļos. Skaidri noteiktos gadījumos AMLAR arī ļauj AMLA lūgt Komisijai atļauju nacionālo NILL/TFN uzraudzības iestāžu uzraudzības pilnvaras attiecībā uz neatlasītajiem atbildīgajiem subjektiem nodot AMLA (47). AMLA atļauts iesniegt šādu lūgumu Komisijai tikai tad, ja nacionālā NILL/TFN uzraudzības iestāde nepilda AMLA pieprasījumu pieņemt atbildīgajam subjektam adresētu lēmumu. Lai gan praksē var būt gadījumi, kuros nacionālā NILL/TFN uzraudzības iestāde un AMLA vienojas par uzraudzības pilnvaru nodošanu, AMLAR neparedz procedūru šādai pilnvaru nodošanai gadījumos, kuros nacionālā NILL/TFN uzraudzības iestāde nav neievērojusi šādu pieprasījumu. Šajā sakarā ECB atzīmē, ka gan Regula (ES) Nr. 1024/2013 (ECB gadījumā), gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (48) (Vienotā noregulējuma valdes gadījumā) ļauj pārņemt uzraudzības pilnvaras arī pēc attiecīgās nacionālās iestādes lūguma (49). Šī iespēja būtu jādara pieejama arī NILL/TFN uzraudzības sistēmā uz laiku līdz trim gadiem. Ja šis risinājums tiktu iekļauts AMLAR, būtu jāanalizē pienācīga Komisijas iesaiste šajā procesā, cita starpā ņemot vērā Meroni doktrīnas noteiktos ierobežojumus (50). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECB atzinīgi vērtē AMLA paredzēto plašo pilnvaru un instrumentu klāstu, lai pildītu tās pārraudzības funkciju un nodrošinātu augstus uzraudzības standartus visā Savienībā. ECB norāda, ka AMLA pārraudzības instrumentu kopums informācijas vākšanas jomā par neatlasītiem atbildīgajiem subjektiem neietver dažus ECB rīcībā esošos instrumentus attiecībā uz informācijas vākšanu par MNI. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ECB pieredze liecina, ka efektīvai pārraudzībai vajadzīgs līdzsvars starp uzraudzības konverģences veicināšanu un iestāžu īpašās situācijas pārraudzību. Pēdējais minētais ir iedarbīgs instruments, lai novērtētu dažādās dalībvalstīs ieviesto uzraudzības pieeju efektivitāti un ļautu netiešajai uzraudzības iestādei vajadzības gadījumā savlaicīgi iejaukties. ECB norāda, ka saskaņā ar AMLAR finanšu uzraudzības iestādēm jāsniedz AMLA informācija par neatlasītajiem atbildīgajiem subjektiem tikai ļoti ierobežotā skaitā gadījumu (51). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ECB vēlas dalīties pieredzē attiecībā uz MNI pārraudzības struktūru VUM ietvaros. Sistēma paredz iespēju ECB izveidot MNI kategorijas, pamatojoties uz to riskantumu un ietekmi, un pieprasīt NKI dažāda līmeņa informāciju (piemēram, ex ante paziņojumus tikai par augstas prioritātes MNI, savukārt visas MNI iekļaujot ikgadējo ex post ziņojumu un finanšu stāvokļa pasliktināšanās paziņošanas tvērumā). Šī pieeja ļauj uzraudzības funkcijai būt samērīgai un koncentrēt resursus uz kritiski svarīgākajiem gadījumiem. Obligāta informācijas kopuma ikgadēja ziņošana par visām MNI ir noderīga arī pārraudzības pienākumu izpildei (piemēram, horizontālai pārskatīšanai, iestādes īpašās situācijas novērtēšanai vai informētam dialogam ar NKI). Turklāt ECB piedalījusies arī vairākās MNI klātienes pārbaudēs, lai vēl vairāk atbalstītu savu pārraudzības funkciju izpildi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Saskaņā ar AMLAR (52) finanšu uzraudzības iestādēm jāziņo AMLA, ja kāda neatlasīta atbildīgā subjekta situācija strauji un būtiski pasliktinās. Tā kā šie kritēriji ir salīdzinoši šauri un kumulatīvi, neatlasīta atbildīgā subjekta situācija, kas pasliktinās ievērojami, bet ne ātri, vai steidzama situācija, kurai nepieciešama tūlītēja uzmanība, bet bez straujas un būtiskas pasliktināšanās (piemēram, ja tiek konstatēti būtiski ilgtermiņa pārkāpumi), neizraisītu šādu paziņošanu AMLA. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | AMLA Administratīvā pārskatīšanas padome AMLAR noteikumos (53) izveidota līdzīgi kā Administratīvā pārskatīšanas padome saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013. ECB norāda, ka papildus šim modelim ir arī citas iespējamas pieejas, piemēram, modelis, ko izmanto EBI, EVTI, EAAPI un Vienotā noregulējuma valde, kur pārsūdzības iestādes cita starpā pieņem lēmumus, kas ir saistoši attiecīgajām struktūrām, kuras pēc tam pieņem galīgos pārskatītos lēmumus. Tāpēc AMLA vispiemērotākā risinājuma izstrādei varētu būt lietderīgi salīdzināt pieredzi, kas gūta, izmantojot visus modeļus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Gadījumos, kuros AMLA uzraudzības intervence ietvers norādījumus vai pieprasījumus nacionālajām iestādēm, svarīgi faktori, kas jāņem vērā, var būt atšķirības to attiecīgajās pilnvarās un pienākumos saskaņā ar nacionālo tiesisko regulējumu, kas cita starpā izriet no nacionālajiem administratīvajiem tiesību aktiem. Šādās situācijās AMLA gūtu labumu no nacionālo iestāžu palīdzības, analizējot šādu norādījumu ietekmi un ierobežojumus, tostarp uzraudzības darbībās iesaistīto iestāžu iespējamo ārpuslīgumisko atbildību. ECB saprot, ka uz šādu palīdzību attiektos AMLAR iekļautie (54) vispārējie sadarbības noteikumi. |
| --- | --- |

4.11.

5.   AMLA pārvaldības struktūra un darbības nepārtrauktības pasākumi

| 5.1. | AMLA Valdei būs divi sastāvi — uzraudzības un FIV sastāvs (55). AMLA Valdei uzraudzības sastāvā ir pienākums novērotāja statusā uzņemt arī ECB Uzraudzības valdes izvirzītu ECB pārstāvi un katras Eiropas uzraudzības iestādes pārstāvi gadījumos, kuros tiek apspriesti jautājumi, kas ietilpst to attiecīgo pilnvaru darbības jomā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ECB atzinīgi vērtē šo noteikumu, jo tas atvieglos nepieciešamo mijiedarbību starp NILL/TFN un prudenciālo regulējumu un uzraudzību. Pašlaik ECB no prudenciālās uzraudzības viedokļa sniedz ieguldījumu NILL/TFN pastāvīgās komitejas darbā EBI ietvaros (56). ECB saprot, ka tās novērotāja loma AMLA praktiski aizstās tās pašreizējo novērotāja lomu NILL/TFN pastāvīgajā komitejā, jo minētā komiteja beigs pastāvēt (57). Šajā sakarā AMLAR (58) būtu jāgroza tā, lai tā atsauktos uz “ECB pārstāvi”, nevis uz “ECB Uzraudzības valdes izvirzītu pārstāvi”. ECB atzīst, ka šajā noteikumā izmantotā formulējuma pamatā ir formulējums, kas jau izmantots Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (59). Tomēr konkrētu ECB struktūru iesaistīšana ECB pārstāvju izvirzīšanas procesā ir šo struktūru pilnvaru jautājums, kas jo īpaši noteikts Līgumos, ECBS un ECB Statūtos un Regulā (ES) Nr. 1024/2013, un tādējādi tas ir ECB iekšējās organizācijas jautājums. Nešķiet piemēroti AMLAR iejaukties ECB iekšējā organizācijā, nosakot, kurai ECB struktūrai vajadzētu būt atbildīgai par tās pārstāvja iecelšanu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ECB atzinīgi vērtē arī to, ka AMLA Valdē FIV sastāvā būs arī Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, Eiropols, Eurojust un Eiropas Prokuratūra un ka AMLAR iekļauta prasība AMLA sadarboties ar šīm Savienības struktūrām (60). AMLA uzticētais uzdevums panākt pastiprinātu sadarbību starp FIV un Savienības struktūrām, kuru pilnvaras saistītas ar krimināltiesībām, ir svarīgs solis uz priekšu, jo īpaši cīņā pret organizēto noziedzību.
  Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto regulu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex. |
| --- | --- |

5.3.

Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto regulu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 16. februārī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 421 final.

1

(2)  COM(2021) 420 final.

2

(3)  COM(2021) 423 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Sk. Eiropas Centrālās bankas 2005. gada 4. februāra atzinumu CON/2005/2 pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, tostarp teroristu finansēšanai (OV C 40, 17.2.2005., 9. lpp.), Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 17. maija atzinumu CON/2013/32 par priekšlikumu direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, un par priekšlikumu regulai par līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju (OV C 166, 12.6.2013., 2. lpp.), Eiropas Centrālās bankas Atzinums CON/2016/49 (2016. gada 12. oktobris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvu 2009/101/EK (OV C 459, 9.12.2016., 3. lpp.), un Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 7. decembra Atzinums CON/2018/55 par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), un saistītos tiesību aktus (OV C 37, 30.1.2019., 1. lpp.). Visi ECB atzinumi pieejami EUR-Lex.

5

(6)  Sk. ECB Atzinuma CON/2018/55 2.3. punktu.

6

(7)  Sk. 117. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

7

(8)  Sk. AMLAR 12. un 13. pantu.

8

(9)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

9

(10)  Kā noteikts Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 16. aprīļa Regulas (ES) Nr. 468/2014, ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm, (VUM pamatregulas) (ECB/2014/17) 2. panta 16) punktā (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

10

(11)  Kā noteikts VUM pamatregulas 2. panta 3. punktā.

11

(12)  Kā noteikts VUM pamatregulas 2. panta 7. punktā.

12

(13)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 4. punktu.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

14

(15)  Sk. AMLAR 88. pantu.

15

(16)  Sk. AMLAR 78. pantu.

16

(17)  Sk. AMLAR 2. pantu.

17

(18)  Sk. AMLAR 78. panta 1. punktu.

18

(19)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1024/2013 3. panta 1. punktu.

19

(20)  Sk. Direktīvas 2013/36/ES 117. panta 5. punktu.

20

(21)  Sk. AMLAR 11. pantu un 78. panta 3. punktu.

21

(22)  Sk. 9.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

22

(23)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1093/2010 9.a panta 3. punktu.

23

(24)  Sk. AMLAR 11. panta 1. punktu, kas attiecas tikai uz NILL/TFN finanšu uzraudzības iestādēm, un 11. panta 4. punktu.

24

(25)  Sk. AMLAR 11. panta 4. punktu.

25

(26)  Sk. AMLAR 11. panta 2. punktu.

26

(27)  Sk. AMLAR 11. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

27

(28)  Sk. Direktīvas 2013/36/ES 117. panta 5. punktu.

28

(29)  Sk. AMLD6 48. panta 1. punktu.

29

(30)  Sk. AMLAR 78. panta 2. punktu.

30

(31)  Sk. Daudzpusējo nolīgumu par praktisko kārtību informācijas apmaiņai saskaņā ar Direktīvas (ES) 2015/849 57.a panta 2. punktu.

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

32

(33)  Sk. AMLAR 78. panta 3. punktu.

33

(34)  Sk. AMLAR 33.–37. pantu.

34

(35)  Sk. AMLAR 75. pantu.

35

(36)  Sk. AMLAR 77. panta 1. punktu.

36

(37)  Sk. AMLAR 77. panta 2. punktu.

37

(38)  Sk. AMLAR 15. pantu.

38

(39)  Sk. AMLAR 15. panta 2. punktu.

39

(40)  Termins “nacionālā kompetentā iestāde” definēts Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 2) punktā;

40

(41)  VUM kontekstā klātienes uzraudzība (t. i., pārbaudes) ir īpaša funkcija, kas darbojas, izmantojot specializētas struktūras ECB un NKI, t. sk. ad hoc “misijas” katrai pārbaudei, un darbiniekiem ir vajadzīgas īpašas prasmes un pieejamība (ilgstoši periodi tālu no biroja/dzīvesvietas). Lai demonstrētu šīs funkcijas mērogu, jānorāda, ka attiecibā uz nozīmīgām iestādēm VUM kopumā šai konkrētajai klātienes funkcijai velta aptuveni 40 % no pilna darbalaika ekvivalenta, kas piešķirts neklātienes uzraudzībai (ar KUK palīdzību).

41

(42)  Sk. AMLAR 20. pantu.

42

(43)  Sk. AMLD6 41. pantu.

43

(44)  Sk. AMLAR 20. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

44

(45)  Sk. AMLD6 41. panta 1. punkta f) apakšpunktu.

45

(46)  Sk. jo īpaši AMLAR 20. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka AMLA ir arī pilnvaras un pienākumi, kas uzraudzības iestādēm ir saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

46

(47)  Sk. AMLAR 30. pantu.

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 806/2014 (2014. gada 15. jūlijs), ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

48

(49)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 5. punkta b) apakšpunktu un Regulas (ES) Nr. 806/2014 7. panta 4. punkta b) apakšpunktu.

49

(50)  Tiesas spriedums, 1958. gada 13. jūnijsMeroni/High Authority, C-9/56, ECLI:EU:C:1958:7; Tiesas spriedums, 1981. gada 14. maijs, Romano, C-98/80, ECLI:EU:C:1981:104; Tiesas spriedums, 2005. gada 12. jūlijs, Alliance for Natural Health u.c., C-154/04 un C-155/04, ECLI:EU:C:2005:449; un Tiesas spriedums, 2014. gada 22. janvāris, Apvienotā Karaliste/Parlaments un Padome, C-270/12, ECLI:EU:C:2014:18.

50

Meroni

High Authority

Romano

Alliance for Natural Health u.c.

(51)  Sk. AMLAR 29. un 30. pantu.

51

(52)  Sk. AMLAR 30. panta 1. punktu.

52

(53)  Sk. AMLAR 60.–63. pantu.

53

(54)  Sk. 7. panta 2. punktu attiecībā uz visām situācijām un 14. panta 2. punktu attiecībā uz atlasīto atbildīgo subjektu uzraudzību.

54

(55)  Sk. AMLAR 46. pantu.

55

(56)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1093/2010 9.a panta 7. punktu.

56

(57)  Sk. AMLAR 86. pantu (ar ko atceļ 9.a un 9.b pantu un vairākus citus Regulas (ES) Nr. 1093/2010 noteikumus).

57

(58)  Sk. AMLAR 46. panta 4. punktu.

58

(59)  Sk. Regulas (ES) Nr. 1093/2010 9.a panta 8. punktu.

59

(60)  Sk. AMLAR 80. pantu.

60

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/15

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2022. gada 16. februāris)

par priekšlikumu direktīvai un regulai par to, kā nepieļaut finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai

(CON/2022/5)

(2022/C 210/06)

Ievads un tiesiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2021. gada 8., 14. un 20. oktobrī saņēma attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes lūgumus sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (1) (turpmāk – “AMLR1”), un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par mehānismiem, kas dalībvalstīm jāievieš, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2015/849 (2) (turpmāk – “AMLD6”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, jo ierosinātajā regulā un direktīvā ir noteikumi, kas ietekmē Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) pamatuzdevumu īstenot Savienības monetāro politiku saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu, ECBS pamatuzdevumu veicināt maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta ceturto ievilkumu, ECB uzdevumus attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu, euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu saskaņā ar Līguma 128. panta 1. punktu un ECBS ieguldījumu finanšu sistēmas stabilitātē saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

1.   Pārskats un ievadpiezīmes

| 1.1. | Šis atzinums attiecas uz AMLR1 un AMLD6, kas ir daļa no četru tiesību aktu priekšlikumu kopuma, ko Eiropas Komisija publicēja 2021. gada 20. jūlijā, lai stiprinātu Savienības noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (NILLN) un terorisma finansēšanas apkarošanu (TFN) (NILL/TFN). Atsevišķi ECB atzinumi attiecas uz pārējiem diviem tiesību aktu priekšlikumiem: a) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Iestādi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai un groza Regulas (ES) Nr. 1093/2010, (ES) 1094/2010, (ES) 1095/2010 (3) (turpmāk – “AMLAR”), un b) priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par līdzekļu un konkrētu kriptoaktīvu pārvedumiem pievienoto informāciju (pārstrādāta redakcija) (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ECB atzinīgi vērtē šo iniciatīvu. Saskaņā ar iepriekšējiem ECB atzinumiem par tiesību aktu priekšlikumiem saistībā ar NILL/TFN (5) ECB stingri atbalsta Savienības režīmu, kas nodrošina, ka dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī atbildīgajiem subjektiem Savienībā ir efektīvi instrumenti, lai apkarotu Savienības finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (NILL) un teroristu finansēšanai (TF). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Savienības NILL/TFN regulējums ietekmē uzdevumus, ko ECB veic kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības jomā saskaņā ar Līguma 127. panta 6. punktu un Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (6), kā arī Līguma 127. panta 2. punktā noteiktos uzdevumus, kas ietilpst tās centrālo banku jomas pilnvarās. Tas uz ECB attiecas arī no institucionālā viedokļa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pirmkārt, ECB nav uzticēts uzdevums uzraudzīt kredītiestādes saistībā ar to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu NILL vai TF mērķiem. Tas izslēgts ar Līguma 127. panta 6. punktu, kas skaidri ierobežo uzdevumus, kurus var uzticēt ECB, attiecinot tos tikai uz prudenciālās uzraudzības uzdevumiem. Tomēr ir svarīgi ņemt vērā NILL/TFN uzraudzības rezultātus saistībā ar ECB prudenciālās uzraudzības uzdevumu izpildi. Konkrētāk, risks, ka finanšu sistēma tiks izmantota noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un terorisma finansēšanai, ir būtisks ECB prudenciālās uzraudzības lēmumiem par būtiskas līdzdalības iegūšanu uzraudzītajās iestādēs, atļauju piešķiršanu un atsaukšanu kredītiestādēm un piemērotības novērtējumiem attiecībā uz uzraudzīto iestāžu esošajiem vai potenciālajiem vadītājiem, kā arī ikdienas uzraudzībai saistībā ar uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesu. Nopietni NILL/TFN prasību pārkāpumi var negatīvi ietekmēt kredītiestādes reputāciju un tādējādi apdraudēt tās dzīvotspēju. Šādu pārkāpumu rezultātā uzraudzītajām struktūrām un to darbiniekiem var tikt piemērotas arī ievērojamas administratīvas sankcijas vai kriminālsodi. Atsevišķos gadījumos nopietni NILL/TFN prasību pārkāpumi var tieši izraisīt nepieciešamību atsaukt kredītiestādes atļauju. Tādēļ būtiska ir efektīva NILL/TFN uzraudzība, kā arī informācijas apmaiņa starp prudenciālajām un NILL/TFN uzraudzības iestādēm (7). Pēdējo gadu grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (9), kā arī Eiropas uzraudzības iestāžu darbs ir ļāvuši izveidot procesus, lai atvieglotu šo informācijas apmaiņu, kas kļuvusi par neatņemamu ECB darba daļu saistībā ar kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Turklāt ECB, veicot tirgus operācijas saskaņā ar savām centrālās bankas pilnvarām, var rīkoties kā partneris vairākiem atbildīgajiem subjektiem. Tāpēc uz ECB attiecas klientu padziļinātas izpētes procedūras, kas atbildīgajiem subjektiem jāveic attiecībā uz saviem klientiem saskaņā ar piemērojamo NILL/TFN regulējumu. |
| --- | --- |

1.5.

Īpaši apsvērumi

2.   Atbildīgo subjektu definīcija

| 2.1. | AMLR1 (10) iekļauts atbildīgo subjektu saraksts AMLR1, AMLD6 un AMLAR vajadzībām. Saskaņā ar iepriekšējām NILLN direktīvām (11) atbildīgo subjektu sarakstā nav iekļautas centrālās bankas. ECB norāda, ka centrālās bankas neietilpst nevienā no AMLR1 atbildīgo subjektu kategorijām, piemēram, kredītiestādes vai finanšu iestādes, jo šos terminus izmanto atsevišķi no centrālajām bankām Līgumā un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (“ECBS Statūti”). Turklāt Savienības tiesību aktos, kas reglamentē kredītiestāžu un citu finanšu tirgus dalībnieku darbību, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (12), Direktīvā 2013/36/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (13) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/2366 (14), ietverti skaidri noteikumi, kas precizē, ka centrālās bankas neietilpst to darbības jomā. Tā kā Savienības NILL/TFN regulējums ar AMLR1 palīdzību turpmāk tiks noteikts regulā, kas būs tieši piemērojama visās dalībvalstīs, varētu būt lietderīgi, ja šo izpratni par ECBS centrālo banku statusu apstiprinātu abi likumdevēji, jo īpaši attiecībā uz uzdevumiem, ko ECBS centrālās bankas veic saskaņā ar Līgumiem. Attiecībā uz papildu darbībām, ko var veikt dažas ECBS nacionālās centrālās bankas (NCB), ECB saprot, ka tad, ja dalībvalstis uzskata, ka uz konkrētām darbībām, ko veic dažas NCB, piemēram, nodrošinot norēķinu kontus saviem darbiniekiem, būtu jāattiecina prasības, kas noteiktas AMLR1 vai to attiecīga apakšgrupa, tās saglabās iespēju to panākt ar nacionālajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Prudenciālās uzraudzības aspekti

3.1.   Definīcijas

| 3.1.1. | AMLR1 jēdziens “uzraudzības iestāde” definēts kā struktūra, kurai uzticēti pienākumi, lai nodrošinātu, ka atbildīgie subjekti ievēro AMLR1 prasības (15). Tajā definēts arī jēdziens “kompetentā iestāde”, kas cita starpā ietver publisku iestādi, kurai noteikta atbildība par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finansēšanas novēršanu (16). Daži prudenciālās uzraudzības uzdevumi ietver ar NILL/TFN saistītus elementus, kuros tomēr prudenciālajām uzraudzības iestādēm, tostarp ECB, jāpaļaujas uz NILL/TF risku novērtējumiem, NILL/TFN prasību pārkāpumu konstatēšanu vai NILL/TFN uzraudzības iestāžu sniegto citu informāciju. Attiecīgi AMLAR (17) gan iestādes, kas atbild par prudenciālo uzraudzību saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, gan ECB, tai veicot savus uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, klasificē kā “iestādes, kas nav NILL/TFN iestādes”. Tāpēc ECB saprot, ka ne termins “uzraudzības iestāde”, ne termins “kompetentā iestāde” AMLR1 nav paredzēts, lai ietvertu ECB vai citas prudenciālās uzraudzības iestādes. |
| --- | --- |

3.1.1.

3.2.   Atbilstības nodrošināšanas funkcija atbildīgajos subjektos

| 3.2.1. | AMLR1 (18) definē divas augstākā līmeņa vadītāju kategorijas, kas atbild par atbildīgo subjektu atbilstību NILL/TFN prasībām: “atbilstības vadītājs” un “atbilstības amatpersona”. Atbilstības vadītājam jābūt atbildīgā subjekta valdes (vai līdzvērtīgas pārvaldes struktūras) izpildloceklim un jābūt atbildīgam par atbildīgā subjekta politikas nostādņu, kontroles pasākumu un procedūru īstenošanu, lai nodrošinātu atbilstību AMLR1, kā arī par informācijas saņemšanu par nozīmīgiem vai būtiskiem trūkumiem šādās politikas nostādnēs, kontroles pasākumos un procedūrās. Šajā noteikumā sīkāk izklāstīts noteikums, kas pašlaik noteikts Direktīvā (ES) 2015/849 (19) un kurā ietverts termins “valde”. Jaunais noteikums ierosināts AMLR1 ietvaros, kura kā regula netiks transponēts nacionālajos tiesību aktos, izmantojot attiecīgos terminus, kas ir spēkā šajos tiesību aktos. Tādēļ tiek ierosināts izmantot vispārīgāku terminu “vadības struktūra”, nevis formulējumu “valde vai, ja nav valdes, līdzvērtīga pārvaldes struktūra”. Termins “vadības struktūra” lietots vairākos Savienības tiesību aktos, kas reglamentē kredītiestāžu un finanšu iestāžu darbību, piemēram, Direktīvā 2013/36/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (20) (kurā ietverts termins “administratīva, vadības vai uzraudzības struktūra”), Direktīvā 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 600/2014 (21), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1132 (22) (kurā visbiežāk izmanto terminu “administratīva vai vadības struktūra”). Tāpēc AMLR1 varētu grozīt, lai noteiktu, ka atbilstības vadītājam vajadzētu būt “vadības struktūras” izpildloceklim. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | AMLR1 paredz, ka atbilstības vadītājam regulāri jāziņo valdei vai līdzvērtīgai pārvaldes struktūrai. Mātesuzņēmumos šī persona ir atbildīga arī par grupas mēroga politikas nostādņu, kontroles pasākumu un procedūru pārraudzību. Attiecībā uz kredītiestādēm vadības struktūra kolektīvi pieņem lēmumus un cita starpā atbild par stratēģiju un politikas nostādņu apstiprināšanu un pārskatīšanu, lai uzņemtos, pārvaldītu, uzraudzītu un mazinātu riskus, kam iestāde ir vai varētu būt pakļauta (23). Tāpēc AMLR1 būtu jāprecizē, ka atbilstības vadītāja iecelšana neietekmē vadības struktūras kolektīvo atbildību saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | AMLR1 (24) prasa, ka atbilstības amatpersonu ieceļ uzraudzītās iestādes valde vai pārvaldes struktūra, un tai jābūt atbildīgai par atbildīgā subjekta NILL/TFN politikas nostādņu ikdienas izpildi, kā arī par ziņošanu finanšu izlūkošanas vienībai par aizdomīgiem darījumiem. Atbilstības amatpersona būs atbildīgā subjekta augstākās vadības loceklis (25). ECB saprot, ka kredītiestādēs atbilstības amatpersona un atbilstības vadītājs būs daļa no iekšējās kontroles funkcijām, kuras būs jāveic saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES, kas interpretēta, ņemot vērā piemērojamās Eiropas Banku iestādes (EBI) pamatnostādnes (26). Tas cita starpā nozīmē atbilstības vadītāja un atbilstības amatpersonas neatkarību, ierobežojumus to funkciju apvienošanai ar citām funkcijām kredītiestādē, pietiekamus resursus to funkciju veikšanai un piekļuvi vadības struktūrai. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | AMLR1 arī noteikts, ka attiecībā uz atbildīgajiem subjektiem, kuriem saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem tiek veiktas to augstākās vadības pārbaudes, jāpārbauda, vai atbilstības amatpersonas atbilst minētajām prasībām. ECB saprot, ka šis noteikums attiecas tikai uz citos Savienības aktos noteiktajām prasībām un nenosaka nekādas papildu prasības atbilstības amatpersonas vai atbilstības vadītāja piemērotības pārbaudei. Tas nozīmē, ka tikai tad, ja citos Savienības aktos jau prasīts, lai atbilstības amatpersonai vai atbilstības vadītājam tiktu veikta piemērotības pārbaude, minētā pārbaude tiks veikta saskaņā ar minētajiem citiem Savienības tiesību aktiem. Būtu ieteicams precizēt vairākus praktiskus noteikumus situācijās, kurās atbilstības amatpersonas vai atbilstības vadītāja piemērotības pārbaudi veic iestāde, kas nav NILL/TFN uzraudzības iestāde. Pirmkārt, būtu jānodrošina, ka šādā situācijā attiecīgās NILL/TFN uzraudzības iestādes sniedz šai iestādei jebkādu nepieciešamo informāciju savas uzraudzības kompetences ietvaros un vajadzības gadījumā sadarbojas ar citām NILL/TFN iestādēm. Piemēram, ja prudenciālās uzraudzības iestādēm uzdots veikt atbilstības amatpersonas vai atbilstības vadītāja piemērotības novērtējumu, tās parasti spēj novērtēt dažus piemērotības kritērijus, piemēram, attiecīgās personas reputāciju, godīgumu un integritāti. Tomēr attiecībā uz citiem kritērijiem, piemēram, to, vai personai ir pietiekamas zināšanas, prasmes un pieredze, lai pildītu atbilstības amatpersonas vai atbilstības vadītāja funkcijas, speciālās zināšanas un nepieciešamā informācija būtu NILL/TFN uzraudzības iestādēm. Otrkārt, ņemot vērā NILL/TFN uzraudzības iestāžu ieguldījuma nozīmīgumu piemērotības pārbaudē un atbilstības vadītāju un atbilstības amatpersonu nozīmi AMLR1 noteiktajās (27) NILL/TFN uzraudzības iestāžu pilnvarās, NILL/TFN uzraudzības iestādēm vajadzētu būt iespējai liegt personai, kuru tās neuzskata par tādu, kam ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un pieredze, pildīt atbilstības vadītāja vai atbilstības amatpersonas funkcijas, pat ja vispārējo piemērotības pārbaudi veic cita iestāde. Tomēr, tā kā ieceltās personas var iecelt vairāku funkciju veikšanai atbildīgajā subjektā, būtu jānodrošina, ka NILL/TFN uzraudzības iestādes negatīvā nostāja attiecībā uz atbilstības vadītāja vai atbilstības amatpersonas funkcijām neietekmē par vispārējo piemērotības pārbaudi atbildīgās iestādes iespēju pieņemt pozitīvu lēmumu attiecībā uz citām iecelto personu funkcijām. Šajā nolūkā būtu arī jāprecizē, ka atbilstības vadītāja uzdevumi, kas minēti AMLR1 (28), attiecas tikai uz atbilstības AMLR1 nodrošināšanu. Treškārt, tā kā piemērotības novērtējumiem noteikti stingri termiņi, būtu jāprecizē, ka NILL/TFN uzraudzības iestādes ieguldījums vispārējā piemērotības pārbaudē jāsniedz pienācīgā laikā. Šajā sakarā tiek arī ierosināts ņemt vērā situācijas, kurās NILL/TFN uzraudzības iestāde nesniedz novērtējumu noteiktajā termiņā. Ceturtkārt, tā kā iestāde, kas atbild par vispārējo piemērotības pārbaudi, pilnībā paļausies uz NILL/TFN uzraudzības iestādes ieguldījumu attiecībā uz ieceltās personas zināšanām, prasmēm un pieredzi, tiek ierosināts, ka NILL/TFN uzraudzības iestāžu novērtējumam būtu jākļūst par daļu no tās iestādes lēmuma, kura veic vispārējo piemērotības pārbaudi. Piektkārt, tiek arī ieteikts NILL/TFN sadarbības pamatnostādnēs, kas paredzētas AMLD6 (29), iekļaut arī praktisku kārtību tam, kā NILL/TFN uzraudzības iestādes sadarbosies ar ECB un nacionālajām kompetentajām iestādēm, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1024/2013, atbilstības vadītāju un atbilstības amatpersonu piemērotības pārbaudēs, un noteikt konkrētus termiņus, kuros NILL/TFN uzraudzības iestādes sniedz ieguldījumu piemērotības pārbaudēs. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   NILL/TFN uzraudzības iestāžu pilnvaras piemērot administratīvas sankcijas un pasākumus

| 3.3.1. | AMLD6 definēts plašs administratīvo sankciju un pasākumu klāsts, kas pieejami NILL/TFN uzraudzības iestādēm (30) un kas dažās situācijās var sakrist vai traucēt citu uzraudzības iestāžu, tostarp ECB, piemērotajām sankcijām un pasākumiem, tai veicot savus uzdevumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013. Šā iemesla dēļ tiek ierosināts izveidot atbilstīgu koordinācijas mehānismu starp NILL/TFN uzraudzības iestādēm un citām attiecīgajām iestādēm, tostarp prudenciālās uzraudzības iestādēm. Šāda kārtība varētu palīdzēt iestādēm plānot un īstenot sankcijas un pasākumus un novērst jebkādus neparedzētus konfliktus to ietekmes ziņā. Ilgtermiņā būs svarīgi sīkāk precizēt koordinācijas procesu praktiskos aspektus, izmantojot pamatnostādnes (vai citu reglamentējošu dokumentu), lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes var veikt vajadzīgās darbības termiņos, kas bieži vien ir īsi un ir skaidri noteikti tiesību aktos. Tas attiecas arī uz sadarbību saistībā ar piemērotības novērtējumiem (sk. 3.2.4. punktu). Turklāt, ja NILL/TFN un prudenciālās uzraudzības iestādēm piešķirtas tādas pašas vai līdzīgas uzraudzības pilnvaras, pamatnostādnēm būtu jānodrošina, ka katrā gadījumā pilnvaras īsteno iestāde, kas šajā konkrētajā gadījumā vislabāk spēj tās piemērot. Tā kā šādu pamatnostādņu izstrādei var būt nepieciešama sadarbība starp Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas novēršanas iestādi un EBI (un, iespējams, arī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), ECB atsevišķā atzinumā par AMLAR ierosinājusi īpašus noteikumus, kas atvieglo minēto iestāžu sadarbību regulatīvo dokumentu izstrādē. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | AMLD6 NILL/TFN uzraudzības iestādēm ierosinātās pilnvaras ietver arī pilnvaras atsaukt vai apturēt atbildīgo subjektu atļaujas un noteikt pagaidu aizliegumu jebkurai personai, kas pilda atbildīgā subjekta vadības pienākumus, pildīt vadības funkcijas atbildīgajos subjektos (31). Tomēr daudzos gadījumos iestāde, kas ir kompetenta piešķirt un atsaukt atļaujas dažāda veida atbildīgajiem subjektiem vai pieņemt lēmumus par to vadības struktūru locekļu vai personu, kas pilda pamatfunkcijas, piemērotību, atšķiras no NILL/TFN uzraudzības iestādes. Turklāt kompetenci piešķirt un atsaukt atļaujas vai pieņemt lēmumus par piemērotību var reglamentēt tiesību akti, kas nav NILL/TFN tiesību akti. Piemēram, atļauju piešķiršanu kredītiestādēm Savienībā galvenokārt reglamentē Direktīva 2013/36/ES, un attiecībā uz kredītiestādēm, kas iedibinātas dalībvalstīs, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā, ekskluzīva kompetence piešķirt un atsaukt atļaujas piešķirta ECB. Turklāt šādi tiesību akti var neparedzēt iespēju apturēt atļauju, kā tas ir, piemēram, Direktīvā 2013/36/ES. ECB norāda, ka šie noteikumi pašlaik ietverti Direktīvā (ES) 2015/849 un ka attiecībā uz dažiem atbildīgajiem subjektiem NILL/TFN uzraudzības iestādes var būt pilnvarotas piešķirt un atsaukt atļaujas. Tomēr, lai atspoguļotu to, ka dažās situācijās ekskluzīvās pilnvaras atsaukt atbildīgo subjektu atļaujas īsteno iestādes, kas nav NILL/TFN uzraudzības iestādes, un lai izvairītos no uzraudzības pilnvaru dublēšanās citās situācijās, būtu jāprecizē, ka gadījumos, kuros pilnvaras atsaukt atļauju vai veikt citu darbību attiecībā uz atbildīgā subjekta atļauju ir citai iestādei, NILL/TFN uzraudzības iestādēm ir tikai iespēja ierosināt atsaukšanu vai citu darbību attiecībā uz atļauju iestādei, kas ir kompetenta veikt šādu darbību. Līdzīgi gadījumos, kuros lēmumi par vadības struktūras locekļu vai pamatfunkciju veicēju piemērotību ir citas iestādes kompetencē, AMLD6 būtu jāprecizē, ka NILL/TFN uzraudzības iestādēm ir pilnvaras ierosināt lēmuma pieņemšanu iestādei, kas ir kompetenta veikt šādu darbību. Šis formulējums būtu arī ciešāk saskaņots ar formulējumu, ko Komisija ierosinājusi AMLAR (32). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | AMLD6 noteikts, ka administratīvus pasākumus, kas nav sankcijas, var piemērot attiecībā uz konstatētiem pārkāpumiem, kurus neuzskata par pietiekami nopietniem, lai par tiem piemērotu administratīvu sankciju (33). Tomēr dažiem no AMLD6 uzskaitītajiem administratīvajiem pasākumiem attiecībā uz atbildīgo subjektu var būt smagāka ietekme nekā administratīvajām sankcijām. Administratīvo pasākumu, kas nav sankcijas, ierobežošana attiecībā uz mazāk nopietniem pārkāpumiem varētu ierobežot NILL/TFN iestāžu izvēli izvēlēties vispiemērotāko uzraudzības reakciju uz AMLR1 prasību pārkāpumiem. Tādēļ tiek ierosināts svītrot šo formulējumu no AMLD6. Varētu apsvērt arī iespēju saskaņot formulējumus AMLD6 41. panta 1. punktā un AMLAR 20. panta 1. punktā. Lai gan pirmais noteikums paredz, ka NILL/TFN uzraudzības iestādēm jābūt tajā uzskaitītajām pilnvarām, kad tās konstatē AMLR1 pārkāpumus, otrais noteikums ir plašāks un paredz, ka AMLA būs uzraudzības pilnvaras arī iespējamu AMLR1 pārkāpumu gadījumos un situācijās, kurās izraudzītā atbildīgā subjekta īstenotie pasākumi nenodrošina pareizu tā risku pārvaldību. Kad šie noteikumi tiks saskaņoti, būtu papildus jānodrošina, ka gadījumos, kuros AMLD6 un AMLAR sasaista uzraudzības pilnvaras ar trūkumiem atbildīgo subjektu risku pārvaldībā, precizēts, ka tas attiecas tikai uz NILL/TF riskiem, nevis citiem riskiem, lai līdz minimumam samazinātu iespējamos konfliktus ar prudenciālajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Sadarbība un informācijas apmaiņa starp iestādēm

| 3.4.1. | AMLD6 nosaka kredītiestāžu un finanšu iestāžu NILL/TFN uzraudzības iestāžu (turpmāk kopā “finanšu NILL/TFN uzraudzības iestādes”) pienākumu ievērot dienesta noslēpumu, ieviešot atbrīvojumus gadījumos, kuros finanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm būs atļauts sniegt konfidenciālu informāciju citām iestādēm (34). Šķiet, ka ar šiem noteikumiem nav atļauta konfidenciālas informācijas apmaiņa ar dažādu veidu iestādēm, lai gan šāda apmaiņa praksē varētu būt nepieciešama. Piemēram, lai gan AMLD6 paredz, ka NILL/TFN uzraudzības iestādēm jāsadarbojas ar kompetentajām iestādēm (35) un nodokļu iestādēm (36), atļauja sniegt konfidenciālu informāciju šīm iestādēm, šķiet, ir atkarīga no tā, vai dalībvalstis izvēlas atļaut šādu apmaiņu (37). Lai paplašinātu sarakstu ar atbrīvojumiem no vispārējās dienesta noslēpuma prasības saskaņā ar AMLD6 (38), varētu veikt NILL/TFN uzraudzības iestāžu apsekojumu, lai apzinātu to iestāžu veidus, ar kurām tās praksē apmainās ar konfidenciālu informāciju (vai tām ir jāapmainās ar to). Turklāt varētu apsvērt iespējamo mijiedarbību ar citām iestādēm saskaņā ar ierosināto regulu par kriptoaktīvu tirgiem (39) (turpmāk – “ierosinātā MiCA regula”). Turklāt šķiet, ka AMLD6 nav noteikta dienesta noslēpuma prasība atbildīgo subjektu, kas nav kredītiestādes vai finanšu iestādes, NILL/TFN uzraudzības iestādēm (turpmāk kopā – “nefinanšu NILL/TFN uzraudzības iestādes”). Nav skaidrs, vai šādā situācijā finanšu un nefinanšu NILL/TFN uzraudzības iestādes var efektīvi sadarboties savā starpā un ar citām iestādēm. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | AMLD6 paredz, ka informācijas apmaiņai starp prudenciālās uzraudzības un finanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm jāpiemēro dienesta noslēpuma prasības, kas izklāstītas AMLD6 (40). Tā kā dienesta noslēpuma režīmu, kas attiecas uz prudenciālās uzraudzības iestādēm, reglamentē citi Savienības tiesību akti, piemēram, Direktīva 2013/36/ES attiecībā uz kredītiestāžu prudenciālās uzraudzības iestādēm, tiek ierosināts grozīt attiecīgos AMLD6 noteikumus, lai tie attiektos arī uz līdzvērtīgām dienesta noslēpuma prasībām. Turklāt tiek ierosināts, ka šī prasība būtu jāpiemēro arī informācijas apmaiņai ar citām iestādēm, kas uzskaitītas AMLD6 (41), lai nodrošinātu konsekventu rīcību ar kopīgoto informāciju neatkarīgi no tā, kuras iestādes iesaistītas apmaiņā. Šie grozījumi būtu saderīgi ar risinājumu, kas ierosināts citos AMLD6 (42) noteikumos un ko likumdevēji pieņēmuši Direktīvā 2013/36/ES (43). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Šķiet, ka AMLD6 neļauj NILL/TFN uzraudzības iestādēm apmainīties ar informāciju ar centrālajām bankām (44). Informācija par to, ka NILL/TFN uzraudzības iestāde plāno kredītiestādei piemērot būtiskas administratīvas sankcijas (45) vai ierosināt atsaukt atļauju saskaņā ar AMLD6 (46), varētu būt svarīga informācija centrālajai bankai. Tiek ierosināts AMLD6 pievienot attiecīgu atļauju informācijas apmaiņai, vismaz attiecībā uz finanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm. Būtu arī jāprecizē, ka centrālās bankas var izmantot saņemto informāciju savu uzdevumu veikšanai. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Šķiet, ka AMLD6 neļauj nefinanšu NILL/TFN uzraudzības iestādēm apmainīties ar konfidenciālu informāciju ar kredītiestāžu un finanšu iestāžu prudenciālajām uzraudzības iestādēm. Šāda apmaiņa var būt pamatota, ja atbildīgie subjekti, kas nav kredītiestādes vai finanšu iestādes, piemēram, hipotēku vai patēriņa kredītu sniedzēji (47), ir daļa no grupas, kurā ietilpst arī kredītiestādes vai finanšu iestādes. Tādēļ tiek ierosināts pievienot šādu atļauju. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Klienta padziļinātas izpētes veikšana situācijās, kurās tiek konstatēts, ka iestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga

| 3.5.1. | AMLR1 paredz, ka attiecībā uz kredītiestādēm klienta padziļinātas izpētes veikšana jāveic arī NILL/TFN uzraudzības iestāžu uzraudzībā brīdī, kad saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES (48) konstatēts, ka iestāde kļūst vai, iespējams, kļūs maksātnespējīga, vai kad noguldījumi nav pieejami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/49/ES (49). Šādos gadījumos uzraudzības iestādes lemj par šādas klienta padziļinātas izpētes intensitāti un apjomu, ņemot vērā kredītiestādes īpašos apstākļus (50). Šāda uzdevuma veikšana attiecībā uz visiem iestādes klientiem vai būtisku to daļu var būt salīdzinoši apgrūtinoša un prasīt ievērojamu laiku, jo īpaši, ja kredītiestāde nav apkopojusi attiecīgo informāciju no saviem klientiem. Tādēļ tiek ierosināts precizēt, ka šāda klientu padziļināta izpēte būtu jāveic tikai tad, ja tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Ierobežojums maksājumiem skaidrā naudā

| 4.1. | AMLR1 ievieš aizliegumu personām, kas tirgojas ar precēm un sniedz pakalpojumus, pieņem vai veic maksājumus skaidrā naudā, kas pārsniedz 10 000 EUR vai līdzvērtīgu summu citās valūtās. Tā arī ļauj dalībvalstīm saglabāt zemākus ierobežojumus vai pēc apspriešanās ar ECB pieņemt zemākus ierobežojumus (51). Pieņemot šo noteikumu, tiks izslēgta euro banknošu izmantošana patērētāju un uzņēmumu darījumos un darījumos starp uzņēmumiem, kas pārsniedz norādīto robežvērtību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Saskaņā ar Līgumu ECB ir ekskluzīvas tiesības atļaut emitēt euro banknotes Eiropas Savienībā (52). Euro banknotes, ko emitējusi ECB un euro zonas NCB, ir vienīgās banknotes ar likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro zonā (53). Tādējādi vienīgā maksāšanas līdzekļa ar likumīga maksāšanas līdzekļa statusu izmantošana, kas paredzēta primārajos tiesību aktos, ar paredzēto aizliegumu tiktu padarīta nelikumīga, pārsniedzot norādīto slieksni. Savienības likumdevējam jāpārliecinās, ka šis aizliegums nepamatoti neskar pamattiesības uz īpašumu, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. pantā (54). Šajā kontekstā ECB norāda, ka tiesības uz īpašumu nav neierobežotas tiesības, bet uz tām var attiekties ierobežojumi sabiedrības interesēs, kā arī tiesību aktos paredzētajos gadījumos un apstākļos. Iepriekšējos atzinumos ECB atzinusi, ka cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir sabiedrības interesēs (55). Ir svarīgi, lai šādi ierobežojumi būtu balstīti uz pierādījumiem un atbilstu proporcionalitātes principam, t. i., tie tiktu piemēroti leģitīma mērķa sasniegšanai un nepārsniegtu to, kas nepieciešams (56). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Jēdzienu “likumīgs maksāšanas līdzeklis” izskatījusi Eiropas Savienības Tiesa. Konkrētāk, Tiesa precizējusi, ka valūtas vienībā denominēta maksāšanas līdzekļa “likumīga maksāšanas līdzekļa” jēdziens nozīmē, ka šo maksāšanas līdzekli parasti nevar atteikt, nokārtojot parādu, kas denominēts tajā pašā valūtas vienībā, par pilnu tā nominālvērtību, kā rezultātā parāds tiek dzēsts (57). Precizējot jēdzienu “likumīgs maksāšanas līdzeklis” saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, Tiesa ņēma vērā Komisijas Ieteikumu 2010/191/ES (58), kurā sniegtas noderīgas norādes attiecīgo Savienības tiesību normu interpretācijai. Ieteikuma 2010/191/ES 1. punktā noteikts, ka, ja pastāv maksāšanas pienākums, euro banknošu un monētu likumīgajam maksāšanas līdzeklim būtu jāietver a) šo banknošu un monētu obligāta pieņemšana; b) to pieņemšana pilnā nominālvērtībā; un c) to spēja atbrīvot no maksājumu saistībām. Tiesa uzskata, ka no tā izriet, ka jēdziens “likumīgs maksāšanas līdzeklis” ietver tostarp pienākumu principā pieņemt euro denominētās banknotes un monētas maksājumu vajadzībām (59). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tomēr Tiesa arī precizēja, ka likumīga maksāšanas līdzekļa statuss prasa tikai principā pieņemt euro denominētās banknotes kā maksāšanas līdzekli, nevis pieņemt tās absolūti. Jo īpaši euro banknošu likumīga maksāšanas līdzekļa statuss neliedz dalībvalstij, īstenojot savas pilnvaras, leģitīmu sabiedrības interešu apsvērumu dēļ ieviest atkāpi no vispārējā noteikuma par euro banknošu pieņemšanu maksājumu saistību izpildei, ievērojot konkrētus nosacījumus (60). Lai gan Tiesas nolēmums konkrētajā lietā attiecās uz dalībvalsts ieviestu pasākumu, ECB uzskata, ka tas pats pamatojums attiecas uz pasākumiem, ko Savienība ievieš, īstenojot savas pilnvaras. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tiesas noteiktie nosacījumi euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa ierobežošanai jo īpaši prasa, lai a) pasākuma mērķis vai sekas nebūtu tādu tiesību normu izveide, kas reglamentē euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu; b) ka tas juridiski vai faktiski neizraisa šo banknošu atcelšanu, it īpaši apšaubot iespēju parasti izpildīt maksāšanas pienākumu skaidrā naudā; c) ka tas pieņemts sabiedrības interešu dēļ; d) likumā paredzētais skaidras naudas maksājumu ierobežojums piemērots, lai sasniegtu izvirzīto vispārējo interešu mērķi; un e) ka tas nepārsniedz to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai (61). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECB norāda, ka AMLR1 59. panta mērķis un sekas nav tādu tiesību normu noteikšana, kas reglamentē euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu. Turklāt, neraugoties uz to, ka šķiet, ka trūkst analīzes vai ietekmes novērtējuma, ECB atzinīgi vērtē to, ka robežvērtība attiecībā uz paredzēto aizliegumu veikt patērētāju un uzņēmumu darījumus un darījumus starp uzņēmumiem jānosaka pietiekami augsta, lai izvairītos no faktiskas ietekmes, kas noved pie euro banknošu atcelšanas. Euro banknošu de facto atcelšana cita starpā var notikt, ja robežvērtības tiktu noteiktas tik zemas, ka apdraudētu skaidras naudas kā vispārēja un vispārpieņemta maksāšanas līdzekļa ekonomisko dzīvotspēju un apdraudētu skaidrās naudas cikla darbību, galu galā ietekmējot arī darījumus, kas nesasniedz robežvērtību. Šajā kontekstā ECB atzīmē, ka skaidrajai naudai joprojām ir svarīga loma sabiedrībā un ka ECB un euro zonas NCB joprojām apņēmušās nodrošināt tās pastāvēšanu, plašu vispārēju pieejamību un izmantojamību kā maksāšanas līdzekli un vērtības uzkrāšanas līdzekli. Tāpēc šādi skaidras naudas maksājumu ierobežojumi un to mērķi Savienības un kompetentajām nacionālajām iestādēm būtu rūpīgi jāizskaidro plašai sabiedrībai, izmantojot piemērotus komunikācijas pasākumus, lai saglabātu sabiedrības uzticēšanos euro skaidrajai naudai kā derīgam, likumīgam un uzticamam maksāšanas līdzeklim. Ieteicams, lai šie komunikācijas pasākumi ietvertu arī apsvērumus par mazāk ierobežojošiem pasākumiem, piemēram, paziņošanas pienākumu attiecībā uz darījumiem, kas pārsniedz noteiktu robežvērtību, un to, kāpēc tie tika uzskatīti par mazāk efektīviem. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Spēja maksāt skaidrā naudā joprojām ir īpaši svarīga tiem, kuri dažādu leģitīmu iemeslu dēļ dod priekšroku skaidras naudas, nevis citu maksājumu instrumentu izmantošanai vai kuriem nav piekļuves banku sistēmai un elektroniskiem maksāšanas līdzekļiem. Nauda parasti ir arī noderīga un tiek novērtēta kā maksājumu instruments, jo tā ļauj veikt neatkarīgus maksājumus un nodrošina datu aizsardzību un privātumu. Turklāt tā ir plaši atzīta, ātra un atvieglo kontroli pār maksātāja tēriņiem. Turklāt pašlaik tas ir vienīgais maksājumu instruments, kas ļauj iedzīvotājiem veikt darījumu ar centrālās bankas naudu, par kuru norēķinu veic nekavējoties (62), bez starpnieka un bez papildu maksas. Lai veiktu maksājumu darījumu skaidrā naudā, nav jāizmanto ne vienas vai vairāku trešo personu sniegtie pakalpojumi, ne tehniskā aprīkojuma pieejamība, lai veiktu vērtības pārskaitīšanu no maksātāja maksājuma saņēmējam. Tāpēc skaidrai naudai ir arī rezerves funkcija gadījumā, ja elektronisko maksājumu iespējas uz laiku nav pieejamas, piemēram, maksājumu atļauju un apstrādes elektronisko sistēmu atteices dēļ. Pašlaik visi bezskaidras naudas maksājumi ir atkarīgi no pakalpojumiem, ko sniedz komercsubjekti, kuri iekasē nodevas par atsevišķiem maksājumu darījumiem. Šajā kontekstā ECB atzīmē, ka 2020. gadā tika pieņemta Savienības jaunā digitālā finansējuma pakete. Šis pasākumu kopums ietver neliela apjoma maksājumu stratēģiju, kuras mērķis ir nodrošināt drošus, ātrus un uzticamus Eiropas mēroga maksājumu risinājumus ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem, un digitālo finanšu stratēģiju, kuras mērķis ir padarīt Eiropas finanšu pakalpojumus digitālāku, vienlaikus saglabājot ļoti augstus privātuma un datu aizsardzības standartus saskaņā ar Komisijas datu stratēģiju. Savienības likumdevējam jāsaskaņo skaidras naudas maksājumu ierobežojumi ar to, ka nākotnē būs pieejami Eiropas mēroga maksājumu risinājumi, kas garantēs augstu privātuma un datu aizsardzības līmeni, lai izpildītu nosacījumu, ka ir pieejami citi pilnīgi līdzvērtīgi likumīgi līdzekļi naudas parādu nokārtošanai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Attiecībā uz euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa ierobežojuma samērīgumu Tiesa prasa ne tikai, lai pasākums būtu piemērots izvirzītā vispārējo interešu mērķa sasniegšanai, bet arī lai tas nepārsniegtu to, kas nepieciešams šī mērķa sasniegšanai. ECB savos iepriekšējos atzinumos sniedza papildu norādījumus par to, vai euro banknošu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusa ierobežojumi ir samērīgi. ECB jo īpaši norādīja, ka jo plašāks un vispārīgāks ierobežojums, jo stingrāk būtu jāinterpretē prasība, ka ierobežojumam jābūt samērīgam ar sasniedzamo mērķi. Apsverot, vai ierobežojums ir samērīgs, vienmēr būtu jāņem vērā tā nelabvēlīgā ietekme un tas, vai varētu pieņemt alternatīvus pasākumus, kas sasniegtu attiecīgo mērķi, vienlaikus radot mazāk nelabvēlīgu ietekmi (63). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Šajā kontekstā ECB norāda, ka AMLR1 ieviestais aizliegums būtu absolūts. Tajā nav ievērota uz risku balstītā pieeja, kas līdz šim piemērota NILL/TFN regulējumā, bet tas ietekmē visus Savienības iedzīvotājus un ceļotājus. Tomēr Tiesa uzsvērusi, ka likumīgiem alternatīviem maksāšanas līdzekļiem jābūt viegli pieejamiem ikvienam, kas ir atbildīgs par samaksu (64), un tādēļ tā norādīja uz izņēmumu nepieciešamību, ja tas tā nebūtu. Šajā posmā likumdevējs jo īpaši nav ierosinājis AMLR1 iekļaut izņēmumus, lai aptvertu gadījumus, kad alternatīvi maksāšanas līdzekļi nebūtu pieejami, piemēram, elektroenerģijas padeves pārtraukumu vai citu elektronisko maksājumu sistēmu atteices dēļ. ECB vēlas veicināt šādu grozījumu iekļaušanu, lai uzlabotu paredzētā pasākuma samērīgumu un paredzētu izņēmumus, kas vajadzīgi situācijās, kurās nav pieejami citi maksāšanas līdzekļi, lai veiktu tiešos personiskus maksājumus. Šādus izņēmumus varētu papildināt ar prasību, ka euro banknotēs veikta maksājuma darījuma izsekojamība būtu jāpārbauda salīdzināmā veidā ar alternatīviem maksāšanas līdzekļiem, piemēram, izpildot skaidrus dokumentācijas un/vai ziņošanas pienākumus. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | AMLR1 paredz, ka Komisijai trīs gadus pēc tās piemērošanas dienas jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtēta nepieciešamība un proporcionalitāte vēl vairāk samazināt lielu skaidras naudas maksājumu limitu (65). Pirmkārt, šķiet lietderīgi saskaņot AMLR1 62. un 63. panta termiņus un paredzēt pirmo pārskatīšanu tikai piecus gadus pēc šīs regulas piemērošanas dienas, lai nodrošinātu pietiekami ilgu laikposmu, kurā pieejams arī ziņojums par regulas piemērošanu. Šajā kontekstā ECB uzsver, ka jebkurā plānotajā pārskatīšanā Komisijai būtu jāsniedz pamatoti pētījumi un empīriski pierādījumi par skaidras naudas maksājumu ierobežojumu ietekmi un to efektivitāti izvirzīto mērķu sasniegšanā. Turklāt šādi empīriski pierādījumi automātiski neradītu vajadzību vēl vairāk pazemināt skaidras naudas ierobežojumus. Tāpēc Komisijai pieprasītās pārskatīšanas tvērums būtu jāpārskata, lai novērtētu gan nepieciešamību pielāgot skaidras naudas ierobežojumus, gan proporcionalitāti, nevis šo pārskatīšanu veiktu tikai no ierobežojumu turpmākas samazināšanas viedokļa. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Klienta padziļinātas izpētes riska faktori

| 5.1. | AMLR1 ir sniegts neizsmeļošs saraksts ar faktoriem un pierādījumu veidiem, kas norāda uz potenciāli zemāku risku klienta padziļinātas izpētes procedūru vajadzībām, ko atbildīgie subjekti veic attiecībā uz saviem klientiem (66). Sarakstā ir arī “valsts pārvaldes iestādes un uzņēmumi”. Tiek ierosināts precizēt, ka termins “valsts pārvaldes iestādes” attiecas arī uz valsts iestādēm un struktūrām un ietver centrālās bankas. Direktīvā 2005/60/EK (67), Trešajā NILLN direktīvā, tika lietots termins “publiskas iestādes”. Komisijas Direktīvā 2006/70/EK (68), ar kuru tika īstenota Trešā NILLN direktīva, tika lietots termins “publiskas iestādes un publiskas struktūras”. Direktīvā (ES) 2015/849, Ceturtajā NILLN direktīvā, tika lietots termins “valsts pārvaldes iestādes vai uzņēmumi” (69). Saskaņā ar ECB pieredzi lielākā daļa ECB darījuma partneru saprot, ka šie termini ietver centrālās bankas. Tomēr, lai izvairītos no šaubām, tiek ieteikts precizēt formulējumu. |
| --- | --- |

5.1.

6.   Kriptoaktīvu definīcija

| 6.1. | AMLR1 aizstāj terminu “virtuālās valūtas”, kas Direktīvā (ES) 2015/849 tika ieviests ar Direktīvu (ES) 2018/843 (70), ar terminu “kriptoaktīvi”. ECB atzinīgi vērtē šīs pārmaiņas, jo termins “virtuālās valūtas” varētu radīt nepareizu priekšstatu par šo aktīvu veidu, kas nav valūtas, būtību. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ECB arī saprot, ka kriptoaktīvu pakalpojumu sniedzēju kategorijas iekļaušana ierosinātās regulas darbības jomā paredzēta, lai saskaņotu Savienības NILL/TFN regulējumu ar grozītajiem Finanšu darba grupas (FATF) ieteikumiem. Šajā sakarā tomēr nav skaidrs, vai uz visiem virtuālo aktīvu veidiem, kas definēti FATF ieteikumos, attiecas AMLR1 izmantotā kriptoaktīvu definīcija. FATF ieteikumos virtuālais aktīvs definēts kā “digitāls vērtības atspoguļojums, ko var digitāli tirgot vai nodot un ko var izmantot maksājumu vai ieguldījumu vajadzībām. Virtuālie aktīvi neietver papīra valūtu, vērtspapīru un citu finanšu aktīvu digitālus paziņojumus, uz kuriem jau attiecas FATF ieteikumi” (71). AMLR1 pārņem kriptoaktīvu definīciju (72), kas ieviesta ierosinātajā MiCA regulā, un paredz, ka “kriptoaktīvs” ir vērtības vai tiesību digitāls attēlojums, ko var nodot un uzglabāt elektroniski, izmantojot sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju vai līdzīgu tehnoloģiju (73). Tāpēc FATF definīcija ir tehnoloģiski neitrāla, savukārt AMLR1 definīcija attiecas tikai uz virtuāliem aktīviem, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija vai līdzīga tehnoloģija. Šķiet, ka vismaz teorētiski iespējams, ka virtuālos aktīvus varētu balstīt arī uz citu tehnoloģiju, un tādā gadījumā AMLR1 uz tiem, šķiet, neattiecas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ja likumdevēji apsvērtu plašāku un tehnoloģiski neitrālu definīciju, lai nodrošinātu Savienības regulējuma saderību ar FATF ieteikumiem, politikas izvēle būtu jāizdara arī attiecībā uz vērtības digitālajiem attēlojumiem, kas varētu būt jāizslēdz no AMLR1 darbības jomas.
  Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto direktīvu vai regulu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex. |
| --- | --- |

6.3.

Gadījumos, kuros ECB iesaka grozīt ierosināto direktīvu vai regulu, konkrēti redakcionālie priekšlikumi ir izklāstīti atsevišķā tehniskā darba dokumentā, kuram pievienots attiecīgs paskaidrojuma teksts. Tehniskais darba dokuments angļu valodā ir pieejams EUR-Lex.

Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 16. februārī

ECB prezidente

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2021) 420 final.

1

(2)  COM(2021) 423 final.

2

(3)  COM(2021) 421 final.

3

(4)  COM(2021) 422 final.

4

(5)  Sk. Eiropas Centrālās bankas 2005. gada 4. februāra atzinumu CON/2005/2 pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, tostarp teroristu finansēšanai (COM(2004) 448 final) (OV C 40, 17.2.2005., 9. lpp.), Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 17. maija atzinumu CON/2013/32 par priekšlikumu direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, un par priekšlikumu regulai par līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju (OV C 166, 12.6.2013., 2. lpp.), Eiropas Centrālās bankas Atzinums CON/2016/49 (2016. gada 12. oktobris) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvu 2009/101/EK (OV C 459, 9.12.2016., 3. lpp.), un Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 7. decembra Atzinums CON/2018/55 par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), un saistītos tiesību aktus (OV C 37, 30.1.2019., 1. lpp.). Visi ECB atzinumi pieejami EUR-Lex.

5

(6)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

6

(7)  Sk. Atzinuma CON/2018/55 1.2. punktu.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīva (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

9

(10)  Sk. AMLR1 3. pantu.

10

(11)  Padomes Direktīva 91/308/EEK (1991. gada 10. jūnijs) par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (OV L 166, 28.6.1991., 77. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/97/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 91/308/EEK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (OV L 344, 28.12.2001., 76. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.), Direktīva (ES) 2015/849 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.06.2013., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

14

(15)  Sk. AMLR1 2. panta 32) punktu.

15

(16)  Sk. AMLR1 2. panta 31) punktu.

16

(17)  Sk. AMLAR 2. panta 1. punkta 5) apakšpunktu.

17

(18)  Sk. AMLR1 9. pantu.

18

(19)  Sk. Direktīvas (ES) 2015/849 46. panta 4. punktu.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.).

22

(23)  Sk. Direktīvas 2013/36/ES 76. panta 1. punktu.

23

(24)  Sk. AMLR1 9. panta 3. punktu.

24

(25)  Kā definēts AMLR1 2. panta 28) punktā.

25

(26)  Sk. jo īpaši EBI pamatnostādnes par iekšējo pārvaldību saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES (EBA/GL/2021/05). Pieejamas EBI interneta vietnē.

26

(27)  Sk. AMLR1 2. panta 32) punktu.

27

(28)  Sk. AMLR1 9. panta 1. un 2. punktu.

28

(29)  Sk. AMLD6 52. panta a) punktu.

29

(30)  Sk. AMLD6 39.–41. pantu.

30

(31)  Sk. AMLD6 41. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu.

31

(32)  Sk. AMLAR 20. panta 2. punkta i) apakšpunktu, kurā noteikts, ka Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas iestādei ir pilnvaras “ierosināt iestādei, kas piešķīrusi šādu licenci, atsaukt atlasītā atbildīgā subjekta licenci”.

32

(33)  Sk. AMLD6 41. panta 1. punktu.

33

(34)  Sk. jo īpaši AMLD6 50. un 51. pantu.

34

(35)  Termins “kompetentās iestādes” definēts AMLR1 2. panta 31. punktā un ietver a) finanšu izlūkošanas vienību; b) NILL/TFN uzraudzības iestādi, kas ir publiska struktūra, vai valsts iestāde, kas pārrauga pašregulējuma struktūras; c) publiska iestāde, kuras uzdevums ir izmeklēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, tās predikatīvos nodarījumus vai teroristu finansēšanu vai saukt pie atbildības par tiem, vai kuras uzdevums ir izsekot, arestēt vai iesaldēt un konfiscēt noziedzīgi iegūtus līdzekļus; d) publiska iestāde, kas ir atbildīga par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finansēšanas apkarošanu.

35

(36)  Sk. AMLD6 45. pantu.

36

(37)  Sk. AMLD6 51. panta 2. punktu.

37

(38)  Sk. AMLD6 V nodaļu.

38

(39)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (COM(2020) 593 final).

39

(40)  Sk. AMLD6 50. panta 2. punkta pēdējo daļu.

40

(41)  Sk. AMLD6 50. panta 2. punktu.

41

(42)  Sk. AMLD6 51. panta 1. un 2. punktu.

42

(43)  Sk., piemēram, Direktīvas 2013/36/ES 56. pantu.

43

(44)  Sk. AMLD6 50. un 51. pantu.

44

(45)  Sk. AMLD6 40. pantu.

45

(46)  Sk. AMLD6 41. panta 1. punkta e) apakšpunktu.

46

(47)  Sk. AMLR1 3. panta 3. punkta k) apakšpunktu.

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).

48

(49)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/49/ES (2014. gada 16. aprīlis) par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.06.2014., 149. lpp.).

49

(50)  Sk. AMLR1 15. panta 4. punktu.

50

(51)  Sk. AMLR1 59. pantu.

51

(52)  Līguma 128. panta 1. punkta pirmais teikums un ECBS Statūtu 16. panta pirmais teikums.

52

(53)  Līguma 128. panta 1. punkta trešais teikums un ECBS Statūtu 16. panta trešais teikums.

53

(54)  Eiropas Savienības Pamattiesību harta (OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.).

54

(55)  Sk. Atzinumu CON/2014/37, Atzinumu CON/2017/18 un Atzinumu CON/2019/4.

55

(56)  Sk. Tiesas spriedums, 2021. gada 26. janvāris, Hessischer Rundfunk, apvienotās lietas C-422/19 un C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 69.–70. punkts.

56

Hessischer Rundfunk

(57)  Sk. Tiesas spriedums, 2021. gada 26. janvāris, Hessischer Rundfunk, apvienotās lietas C-422/19 un C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 46. punkts.

57

Hessischer Rundfunk

(58)  Komisijas Ieteikums 2010/191/ES (2010. gada 22. marts) par euro banknošu un monētu likumīga maksāšanas līdzekļa statusa darbības jomu un sekām (OV L 83, 30.3.2010., 70. lpp).

58

(59)  Sk. Tiesas spriedums, 2021. gada 26. janvāris, Hessischer Rundfunk, apvienotās lietas C-422/19 un C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 46.–49. punkts.

59

Hessischer Rundfunk

(60)  Sk. Tiesas spriedums, 2021. gada 26. janvāris, Hessischer Rundfunk, apvienotās lietas C-422/19 un C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 67. punkts.

60

Hessischer Rundfunk

(61)  Sk. Tiesas spriedums, 2021. gada 26. janvāris, Hessischer Rundfunk, apvienotās lietas C-422/19 un C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 78. punkts.

61

Hessischer Rundfunk

(62)  Sk. Atzinuma CON/2017/8 2.4. punktu, Atzinuma CON/2019/41 2.1. punktu, Atzinuma CON/2020/13 9.2.1. punktu, Atzinuma CON/2020/21 2.3. punktu un atzinuma CON/2021/6 7.2.1. punktu.

62

(63)  Sk. Atzinuma CON/2017/8 2.7. punktu.

63

(64)  Sk. Tiesas spriedums, 2021. gada 26. janvāris, Hessischer Rundfunk, apvienotās lietas C-422/19 un C-423/19, ECLI:EU:C:2021:63, 77. punkts.

64

Hessischer Rundfunk

(65)  Sk. AMLR1 63. panta b) punktu.

65

(66)  Sk. AMLR1 II pielikumu.

66

(67)  Sk. Direktīvas 2005/60/EK 11. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

67

(68)  Sk. 3. pantu Komisijas Direktīvā 2006/70/EK (2006. gada 1. augusts), ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz politiski ietekmējamas personas definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, ko veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.).

68

(69)  Sk. Direktīvas (ES) 2015/849 II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu.

69

(70)  Sk. Direktīvas (ES) 2018/843 1. panta 2. punkta d) apakšpunktu.

70

(71)  Sk. FATF Ieteikumu 130. lpp. Pieejami FATF interneta vietnē https://www.fatf-gafi.org/

71

(72)  Sk. AMLR1 2. panta 13. punktu.

72

(73)  Sk. ierosinātās MiCA regulas 2. panta 3) punktu.

73

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/26

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 24. maijs

(2022/C 210/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0720 |
| JPY | Japānas jena | 136,49 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4411 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85750 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5013 |
| CHF | Šveices franks | 1,0334 |
| ISK | Islandes krona | 139,30 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,2890 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,663 |
| HUF | Ungārijas forints | 383,33 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6015 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9446 |
| TRY | Turcijas lira | 17,2572 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5152 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3714 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4143 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6656 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4722 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 353,65 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,7814 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,1449 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5285 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 711,88 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7076 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,152 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,609 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,1793 |
| MXN | Meksikas peso | 21,2456 |
| INR | Indijas rūpija | 83,1850 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0720

JPY

Japānas jena

136,49

DKK

Dānijas krona

7,4411

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85750

SEK

Zviedrijas krona

10,5013

CHF

Šveices franks

1,0334

ISK

Islandes krona

139,30

NOK

Norvēģijas krona

10,2890

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,663

HUF

Ungārijas forints

383,33

PLN

Polijas zlots

4,6015

RON

Rumānijas leja

4,9446

TRY

Turcijas lira

17,2572

AUD

Austrālijas dolārs

1,5152

CAD

Kanādas dolārs

1,3714

HKD

Hongkongas dolārs

8,4143

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6656

SGD

Singapūras dolārs

1,4722

KRW

Dienvidkorejas vona

1 353,65

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,7814

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,1449

HRK

Horvātijas kuna

7,5285

IDR

Indonēzijas rūpija

15 711,88

MYR

Malaizijas ringits

4,7076

PHP

Filipīnu peso

56,152

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,609

BRL

Brazīlijas reāls

5,1793

MXN

Meksikas peso

21,2456

INR

Indijas rūpija

83,1850

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/27

---

Īpašais ziņojums Nr. 11/2022

“ES budžeta aizsardzība: labāk jāizmanto iekļaušana melnajā sarakstā”

(2022/C 210/08)

Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi Īpašo ziņojumu Nr. 11/2022 “ES budžeta aizsardzība: labāk jāizmanto iekļaušana melnajā sarakstā”.

Ziņojumu var tieši aplūkot vai lejupielādēt Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē: https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=61175

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/28

---

Dalībvalstu paziņotā informācija attiecībā uz zvejas aizliegumu noteikšanu

(2022/C 210/09)

Saskaņā ar 35. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), ir pieņemts lēmums aizliegt zveju, kā noteikts tabulā.

| Aizlieguma datums un laiks | 3.5.2022. |
| --- | --- |
| Ilgums | 3.5.2022 - 31.12.2022. |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Krājums vai krājumu grupa | BFT/AVARCH |
| Suga | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) |
| Zona | Konkrēti Grieķijas (Jonijas salas), Spānijas (Kanāriju salas) un Portugāles (Azoru salas un Madeira) arhipelāgi |
| Zvejas kuģu tips | Nerūpnieciskās zvejas kuģi |
| Atsauces numurs | 02/TQ109 |

Aizlieguma datums un laiks

3.5.2022.

Ilgums

3.5.2022 - 31.12.2022.

Dalībvalsts

Portugāle

Krājums vai krājumu grupa

BFT/AVARCH

Suga

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Zona

Konkrēti Grieķijas (Jonijas salas), Spānijas (Kanāriju salas) un Portugāles (Azoru salas un Madeira) arhipelāgi

Zvejas kuģu tips

Nerūpnieciskās zvejas kuģi

Atsauces numurs

02/TQ109

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/29

---

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/10)

| Dalībvalsts | Portugāle |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Porto Santo – Funšala – Porto Santo |
| Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu saistības | No 2022. gada 24. oktobra |
| Adrese, kurā var saņemt sabiedrisko pakalpojumu saistību tekstu un visu citu saistīto informāciju un/vai dokumentus | Visi dokumenti ir pieejami vietnē: http://www.saphety.com
  Sīkāka informācija ir pieejama pa e-pastu:





  Ministério das Infraestruturas e da Habitação |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGĀLE |

Dalībvalsts

Portugāle

Attiecīgais maršruts

Porto Santo – Funšala – Porto Santo

Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu saistības

No 2022. gada 24. oktobra

Adrese, kurā var saņemt sabiedrisko pakalpojumu saistību tekstu un visu citu saistīto informāciju un/vai dokumentus

Visi dokumenti ir pieejami vietnē: http://www.saphety.com

Sīkāka informācija ir pieejama pa e-pastu:

Ministério das Infraestruturas e da Habitação

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGĀLE

Tālr. +351 210426200

E-pasts: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/30

---

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/11)

| Dalībvalsts | Itālija |
| --- | --- |
| Attiecīgie maršruti | | Pantelleria–Trapani un Trapani–Pantelleria |

Dalībvalsts

Itālija

Attiecīgie maršruti

Pantelleria–Trapani un Trapani–Pantelleria

| | Pantelleria–Palermo un Palermo–Pantelleria |
| --- | --- |

Pantelleria–Palermo un Palermo–Pantelleria

| | Pantelleria–Catania un Catania–Pantelleria |
| --- | --- |

Pantelleria–Catania un Catania–Pantelleria

| | Lampedusa–Palermo un Palermo–Lampedusa |
| --- | --- |

Lampedusa–Palermo un Palermo–Lampedusa

| | Lampedusa–Catania un Catania–Lampedusa |
| --- | --- |

Lampedusa–Catania un Catania–Lampedusa

Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu saistības

2022. gada 1. decembris

Adrese, kurā var saņemt sabiedrisko pakalpojumu saistību tekstu un visu citu saistīto informāciju un/vai dokumentus

Sīkāka informācija ir pieejama pa e-pastu:

| Ministry of Sustainable Infrastructures and Mobility |
| --- |
| Department of Sustainable Mobility |
| Directorate-General for Airports, Air Transport and Satellite Services |
| Via Giuseppe Caraci, 36 |
| 00157 Roma |
| ITALIA |

Ministry of Sustainable Infrastructures and Mobility

Department of Sustainable Mobility

Directorate-General for Airports, Air Transport and Satellite Services

Via Giuseppe Caraci, 36

00157 Roma

ITALIA

Tālr. +39 0644127190

| ENAC |
| --- |
| Air Transport and Licensing Development Department |
| Viale Castro Pretorio, n. 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |

ENAC

Air Transport and Licensing Development Department

Viale Castro Pretorio, n. 118

00185 Roma

ITALIA

Tālr. +39 0644596515

| Vietne: | http://www.mit.gov.it |
| --- | --- |
| | http://www.enac.gov.it |
| E-pasts: | dg.ta@pec.mit.gov.it |
| | osp@enac.gov.it. |

Vietne:

http://www.mit.gov.it

http://www.enac.gov.it

E-pasts:

dg.ta@pec.mit.gov.it

osp@enac.gov.it.

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/31

---

Komisijas informatīvais paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/12)

| Dalībvalsts | Portugāle |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Porto Santo – Funšala – Porto Santo |
| Līguma darbības periods | 3 gadi no dienas, kad sākta pakalpojumu sniegšana |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 62 diena no šā uzaicinājuma publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā var saņemt uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un sabiedrisko pakalpojumu saistībām | Visi dokumenti ir pieejami vietnē: http://www.saphety.com
  Sīkāka informācija ir pieejama pa e-pastu:





  Ministério das Infraestruturas e da Habitação |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa du Bocage, n.o 5 |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGĀLE |

Dalībvalsts

Portugāle

Attiecīgais maršruts

Porto Santo – Funšala – Porto Santo

Līguma darbības periods

3 gadi no dienas, kad sākta pakalpojumu sniegšana

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

62 diena no šā uzaicinājuma publicēšanas dienas

Adrese, kurā var saņemt uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus un sabiedrisko pakalpojumu saistībām

Visi dokumenti ir pieejami vietnē: http://www.saphety.com

Sīkāka informācija ir pieejama pa e-pastu:

Ministério das Infraestruturas e da Habitação

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa du Bocage, n.o 5

1049-039 Lisboa

PORTUGĀLE

Tālr. +351 210426200

E-pasts: gabinete.seinf@mih.gov.pt

---

V Atzinumi

JURIDISKAS PROCEDŪRAS

EBTA Tiesa

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/32

---

Trygderetten2022. gada 26. janvāra lūgums EBTA Tiesai sniegt konsultatīvu atzinumu lietā A pret Arbeids- og velferdsdirektoratet

(Lieta E-2/22)

(2022/C 210/13)

Trygderetten (Valsts apdrošināšanas tiesa) 2022. gada 26. janvārī iesniedza EBTA Tiesai lūgumu, kas Tiesas kancelejā tika saņemts 2022. gada 27. janvārī, sniegt konsultatīvu atzinumu lietā A pret Arbeids- og velferdsdirektoratet par šādiem jautājumiem:

| 1) | Vai tāds pabalsts kā pārejas pabalsts (overgangsstønad) (skat. Valsts apdrošināšanas likuma 15–5. panta pirmo daļu saistībā ar otrās daļas pirmo teikumu) ietilpst Europos Parlamento ir Tarybos Regulas (EK) Nr. 883/2004 (1) materiālajā piemērošanas jomā saskaņā ar:






  a. | 3. panta 1. punktu, jo īpaši j) apakšpunktu, vai |
| --- | --- | --- |

1)

Vai tāds pabalsts kā pārejas pabalsts (overgangsstønad) (skat. Valsts apdrošināšanas likuma 15–5. panta pirmo daļu saistībā ar otrās daļas pirmo teikumu) ietilpst Europos Parlamento ir Tarybos Regulas (EK) Nr. 883/2004 (1) materiālajā piemērošanas jomā saskaņā ar:

a.

3. panta 1. punktu, jo īpaši j) apakšpunktu, vai

| b. | 3. panta 3. punktu saistībā ar 70. pantu? |
| --- | --- |

b.

3. panta 3. punktu saistībā ar 70. pantu?

| 2) | Vai 1) jautājuma novērtējumā ir nozīme tam, ka pastāv prasība par profesionālo darbību, lai turpinātu saņemt pabalstu, ja jaunākais bērns ir sasniedzis viena gada vecumu (skat. Valsts apdrošināšanas likuma 15–6. pantu)? |
| --- | --- |

2)

Vai 1) jautājuma novērtējumā ir nozīme tam, ka pastāv prasība par profesionālo darbību, lai turpinātu saņemt pabalstu, ja jaunākais bērns ir sasniedzis viena gada vecumu (skat. Valsts apdrošināšanas likuma 15–6. pantu)?

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.).

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/33

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/14)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | MOL Hungarian Oil and Gas Plc. (“MOL”, Ungārija), MOL Group mātessabiedrība, |
| --- | --- |

—

MOL Hungarian Oil and Gas Plc. (“MOL”, Ungārija), MOL Group mātessabiedrība,

| — | OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. (“OMV Slovenija”, Slovēnija). |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija, trgovina z nafto in naftnimi derivati, d.o.o. (“OMV Slovenija”, Slovēnija).

MOL Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē vienpersoniski iegūs pilnīgu kontroli pār OMV Slovenija.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | MOL Group ir vertikāli integrēts naftas un gāzes konglomerāts, kura galvenā darbība ir: i) jēlnaftas izpēte, ieguve un rafinēšana, ii) naftas pārstrādes produktu tirdzniecība vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī, iii) petroķimikāliju ražošana un pārdošana, iv) dabasgāzes izpēte un ieguve un v) dabasgāzes pārvade Ungārijā. MOL Group galvenā mītne atrodas Budapeštā un tas veic darbību vairāk nekā 30 valstīs un nodarbina aptuveni 25 000 cilvēku visā pasaulē, |
| --- | --- |

—

MOL Group ir vertikāli integrēts naftas un gāzes konglomerāts, kura galvenā darbība ir: i) jēlnaftas izpēte, ieguve un rafinēšana, ii) naftas pārstrādes produktu tirdzniecība vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības līmenī, iii) petroķimikāliju ražošana un pārdošana, iv) dabasgāzes izpēte un ieguve un v) dabasgāzes pārvade Ungārijā. MOL Group galvenā mītne atrodas Budapeštā un tas veic darbību vairāk nekā 30 valstīs un nodarbina aptuveni 25 000 cilvēku visā pasaulē,

| — | OMV Slovenija ir Slovēnijas kapitālsabiedrība, kuru vienpersoniski kontrolē OMV Group — Austrijā reģistrēts integrēts naftas, gāzes un ķīmisko vielu uzņēmums, kas darbojas visā pasaulē. OMV Slovenija pamatdarbība ir degvielas mazumtirdzniecības pārdošana savā tīklā, ko veido 119 degvielas uzpildes stacijas, kuras pārvalda vai nu OMV, vai arī partnernomnieki. |
| --- | --- |

—

OMV Slovenija ir Slovēnijas kapitālsabiedrība, kuru vienpersoniski kontrolē OMV Group — Austrijā reģistrēts integrēts naftas, gāzes un ķīmisko vielu uzņēmums, kas darbojas visā pasaulē. OMV Slovenija pamatdarbība ir degvielas mazumtirdzniecības pārdošana savā tīklā, ko veido 119 degvielas uzpildes stacijas, kuras pārvalda vai nu OMV, vai arī partnernomnieki.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10438 – MOL / OMV SLOVENIJA

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/35

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10739 — FORD OTOSAN / FORD ROMANIA)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/15)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. (“Ford Otosan”, Turcija), |
| --- | --- |

—

Ford Otomotiv Sanayi A.Ş. (“Ford Otosan”, Turcija),

| — | Ford Romania S.A. (“Ford Romania”, Rumānija). |
| --- | --- |

—

Ford Romania S.A. (“Ford Romania”, Rumānija).

Ford Otosan Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūs pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Ford Romania.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Ford Otosan ir automobiļu ražotājs un izplatītājs, kas atrodas Turcijā un kas vienlīdz pieder Ford Motor Company un Koç Holding; |
| --- | --- |

—

Ford Otosan ir automobiļu ražotājs un izplatītājs, kas atrodas Turcijā un kas vienlīdz pieder Ford Motor Company un Koç Holding;

| — | pēc slēgšanas Ford Romania paturēs un pārvaldīs tikai vienu montāžas rūpnīcu un automobiļu ražotni Krajovā, Rumānijā. |
| --- | --- |

—

pēc slēgšanas Ford Romania paturēs un pārvaldīs tikai vienu montāžas rūpnīcu un automobiļu ražotni Krajovā, Rumānijā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10739 — FORD OTOSAN / FORD ROMANIA

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1.lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10709 – PARTNERS GROUP / FORTERRO)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/16)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Partners Group AG (“Partners Group”, Šveice), |
| --- | --- |

—

Partners Group AG (“Partners Group”, Šveice),

| — | Jeeves Information Systems AB (“Forterro”, Zviedrija) |
| --- | --- |

—

Jeeves Information Systems AB (“Forterro”, Zviedrija)

Partners Group Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Forterro.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Partners Group: nodrošina starptautiskiem institucionāliem investoriem, kuri meklē tiešu piekļuvi privātā tirgus aktīviem, plašu ieguldījumu fondu un portfeļu klāstu, kas pielāgots šo ieguldītāju vajadzībām; |
| --- | --- |

—

Partners Group: nodrošina starptautiskiem institucionāliem investoriem, kuri meklē tiešu piekļuvi privātā tirgus aktīviem, plašu ieguldījumu fondu un portfeļu klāstu, kas pielāgots šo ieguldītāju vajadzībām;

| — | Forterro: nodrošina uzņēmumiem paredzētu programmatūru un IT risinājumus, galvenokārt pievēršoties uzņēmuma resursu plānošanas programmatūras risinājumiem, kas paredzēti vidēji maziem ražošanas un izgatavošanas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Forterro: nodrošina uzņēmumiem paredzētu programmatūru un IT risinājumus, galvenokārt pievēršoties uzņēmuma resursu plānošanas programmatūras risinājumiem, kas paredzēti vidēji maziem ražošanas un izgatavošanas uzņēmumiem.

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10709 — PARTNERS GROUP / FORTERRO

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

---

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 210/17)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | ITOCHU Corporation (“Itochu”, Japāna); |
| --- | --- |

—

ITOCHU Corporation (“Itochu”, Japāna);

| — | Under Armour Europe (“Under Armour”, Nīderlande), kas ir uzņēmumam Under Armour Inc. (“Under Armour Inc”, ASV) pilnībā piederošs meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

—

Under Armour Europe (“Under Armour”, Nīderlande), kas ir uzņēmumam Under Armour Inc. (“Under Armour Inc”, ASV) pilnībā piederošs meitasuzņēmums;

| — | Dome Corporation (“Dome”, Japāna). |
| --- | --- |

—

Dome Corporation (“Dome”, Japāna).

Itochu un Under Armour Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār visu Dome.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | Itochu: biržā kotēts uzņēmums, kas darbojas daudzās nozarēs, cita starpā tekstilizstrādājumu ražošanā; |
| --- | --- |

—

Itochu: biržā kotēts uzņēmums, kas darbojas daudzās nozarēs, cita starpā tekstilizstrādājumu ražošanā;

| — | Under Armour: biržā kotēts uzņēmums, kas nodarbojas ar apģērbu (sporta apģērbu un ikdienas apģērbu), apavu un sporta piederumu izstrādi, tirdzniecību un izplatīšanu; |
| --- | --- |

—

Under Armour: biržā kotēts uzņēmums, kas nodarbojas ar apģērbu (sporta apģērbu un ikdienas apģērbu), apavu un sporta piederumu izstrādi, tirdzniecību un izplatīšanu;

| — | Dome: akciju sabiedrība, kas pārdod (kā mazumtirgotājs), izplata un reklamē Under Armour“Under Armour” zīmola sporta apģērbus un sporta apavus Japānā. |
| --- | --- |

—

Dome: akciju sabiedrība, kas pārdod (kā mazumtirgotājs), izplata un reklamē Under Armour“Under Armour” zīmola sporta apģērbus un sporta apavus Japānā.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.10724 – ITOCHU / UNDER ARMOUR / DOME

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, faksu vai pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

Labojumi

| 25.5.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 210/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 210/39

---

Labojums Komisijas paziņojumā par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 1 maijs 2022.

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas (EK) Nr. 794/2004)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 192, 2022. gada 11. maijs
  )

(2022/C 210/18)

Uz vāka satura rādītājā un 91. lappusē virsrakstā:

tekstu:

“Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 1 maijs 2022.

(Publicēts saskaņā ar 10. pantu Komisijas (EK) Nr. 794/2004)”

lasīt šādi:

“Komisijas paziņojums par pašreizējām valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko piemēro no 2022. gada 1. jūnija

(Publicēts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 10. pantu)”.

---