# Euroopa Liidu C 223/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 223 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik8. juuni 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 223

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik8. juuni 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 223/01 | Komisjoni teatis – Suunised isikute kolmandatele riikidele väljaandmise kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 223/01

Komisjoni teatis – Suunised isikute kolmandatele riikidele väljaandmise kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 223/02 | Euro vahetuskurss — 7. juuni 2022 | 36 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 223/02

Euro vahetuskurss — 7. juuni 2022

36

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 223/03 | Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta | 37 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 223/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  ) | 48 |
| 2022/C 223/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 50 |
| 2022/C 223/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  ) | 52 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 223/07 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 54 |
| 2022/C 223/08 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas Määruse (EL) Nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 58 |
| 2022/C 223/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 63 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 223/03

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

37

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 223/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  )

1

48

2022/C 223/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

50

2022/C 223/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  )

1

52

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 223/07

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

54

2022/C 223/08

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas Määruse (EL) Nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

58

2022/C 223/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/1

---

Komisjoni teatis – Suunised isikute kolmandatele riikidele väljaandmise kohta

(2022/C 223/01)

Sisukord

| Lühendite loetelu | 3 |
| --- | --- |

| Sissejuhatus | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Kokkuvõte Euroopa Kohtu praktikast | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Väljaandmistaotlused kriminaalasja menetlemiseks | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| Euroopa Kohtu 6. septembri 2016. aasta otsus kohtuasjas C-182/15: Petruhhin | 5 |
| --- | --- |

| Euroopa Kohtu 6. septembri 2017. aasta määrus kohtuasjas C-473/15: Schotthöfer & Steiner vs. Adelsmayr | 7 |
| --- | --- |

| Euroopa Kohtu 10. aprilli 2018. aasta otsus kohtuasjas C-191/16: Pisciotti | 8 |
| --- | --- |

| Euroopa Kohtu 2. aprilli 2020. aasta otsus kohtuasjas C-897/19 PPU: Ruska Federacija | 8 |
| --- | --- |

| Euroopa Kohtu 17. detsembri 2020. aasta otsus C-398/19: Generalstaatsanwaltschaft Berlin | 9 |
| --- | --- |

| Euroopa Kohtu 12. mai 2021. aasta otsus kohtuasjas C-505/19: WS | 11 |
| --- | --- |

| 1.2. | Väljaandmistaotlused karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks | 12 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| Euroopa Kohtu 13. novembri 2018. aasta otsus kohtuasjas C-247/17: Raugevicius | 12 |
| --- | --- |

| Kohtuasi C-237/21: Generalstaatsanwaltschaft München [menetluses olev kohtuasi] | 13 |
| --- | --- |

| 2. | Suunised, mida kohaldatakse juhtudel, kui riigid kohaldavad kodakondsuse erandit | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Väljaandmistaotlused kriminaalasja menetlemiseks | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Petruhhini mehhanismi kohaldamisala | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Sammud, mille pädevad asutused peavad kodakondsuse erandi kohaldamisel astuma | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Teatele vastamise tähtaeg | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Väljaandmistaotluse rahuldamata jätmine | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Väljaandmismenetluse jätkamine | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Väljaandmistaotlused vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Kohaldamisala | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Sammud, mille pädevad asutused peavad kodakondsuse erandi kohaldamisel astuma | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Teabevahetus taotluse saanud riigi ja kodakondsusjärgse riigi vahel | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 3. | Suunised, mis kehtivad kõikidele riikidele, olenemata kodakondsuse erandist | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Põhiõiguste hindamine enne väljaandmist | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Harta kohaldamine | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaldamine | 19 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Põhjendamatud või kuritarvituslikud, sealhulgas poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteated, vahistamismäärused ja väljaandmistaotlused | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Interpoli mehhanism tagaotsimisteadete väärkasutamise kohta | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kontaktasutuste teabevahetus seoses põhjendamatute või kuritarvituslike, eelkõige poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotlustega | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Petruhhini mehhanismi praktilised aspektid ja poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotlused | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Kontaktasutused | 21 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Keelte kasutamise kord ja kulud | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Andmekaitsekord | 21 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 1. LISA. | Sammud, mis tuleb astuda seoses kriminaalasja menetlemiseks esitatud väljaandmistaotlustega – Petruhhini mehhanismi peamised etapid | 22 |
| --- | --- | --- |

1. LISA.

| 2. LISA. | Ülevaade kodakondsuse eranditest (riikide esitatud teave) | 23 |
| --- | --- | --- |

2. LISA.

| 3. LISA. | Kodakondsusjärgse riigi teavitamise vorm | 25 |
| --- | --- | --- |

3. LISA.

| 4. LISA. | Kodakondsusjärgsele riigile täiendava teabe esitamise vorm | 28 |
| --- | --- | --- |

4. LISA.

| 5. LISA. | Vorm tähtaja pikendamise taotlemiseks, et teavitada taotluse saanud ametiasutust kooskõlas Petruhhini mehhanismiga | 30 |
| --- | --- | --- |

5. LISA.

| 6. LISA. | Tähtaja pikendamise taotlusele vastamise vorm | 31 |
| --- | --- | --- |

6. LISA.

| 7. LISA. | Vorm taotluse saanud riigile kodakondsusjärgse riigi vastuse andmiseks | 32 |
| --- | --- | --- |

7. LISA.

| 8. LISA. | Vorm, millega teavitatakse põhjendamatutest või kuritarvituslikest, eelkõige poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotlustest ja/või sellistest taotlustest, mis tõstatavad hartaga / Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga seotud küsimusi, või küsitakse teavet selliste väljaandmistaotluste kohta | 34 |
| --- | --- | --- |

8. LISA.

Lühendite loetelu

| Harta | Euroopa Liidu põhiõiguste harta |
| --- | --- |
| EVM | Euroopa vahistamismäärus |
| EJÕK | Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon |
| EMP | Euroopa Majanduspiirkond |
| EJN | Euroopa õigusalase koostöö võrgustik |
| Eurojust | Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet |
| Europol | Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet |
| ELi-Islandi/Norra vahistamismäärus | Vahistamismäärus, mis on välja antud Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu alusel |
| Raamotsus Euroopa vahistamismääruse kohta | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta |
| Interpol | Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon |
| Riik | 27 ELi liikmesriiki, Island ja Norra |
| ELTL | Euroopa Liidu toimimise leping |
| Ühendkuningriik | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik |
| USA | Ameerika Ühendriigid |

Harta

Euroopa Liidu põhiõiguste harta

EVM

Euroopa vahistamismäärus

EJÕK

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon

EMP

Euroopa Majanduspiirkond

EJN

Euroopa õigusalase koostöö võrgustik

Eurojust

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet

Europol

Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet

ELi-Islandi/Norra vahistamismäärus

Vahistamismäärus, mis on välja antud Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu alusel

Raamotsus Euroopa vahistamismääruse kohta

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta

Interpol

Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon

Riik

27 ELi liikmesriiki, Island ja Norra

ELTL

Euroopa Liidu toimimise leping

Ühendkuningriik

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

USA

Ameerika Ühendriigid

Vastutuse välistamine

Käesolevad suunised ei ole õiguslikult siduvad ega ammendavad. Need ei mõjuta kehtivat liidu õigust ega selle edasiarendamist. Need ei mõjuta ka liidu õiguse autoriteetset tõlgendamist Euroopa Liidu Kohtu poolt.

SISSEJUHATUS

Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi väljaandmismenetlusi reguleeritakse peamiselt mitmesuguste eri tasandite õiguslike alustega: mitmepoolsete lepingute (nt Euroopa Nõukogu konventsioonid (1)), kahepoolsete lepingute (mille on sõlminud kas EL või liikmesriigid) ja riigisiseste õigusaktidega.

Üldiselt näevad väljaandmislepingud ette võimaluse kohaldada kodakondsuse erandit, mis tähendab, et lepinguosalised võivad keelduda oma kodanike väljaandmisest.

Peale selle on mõningates lepingutes, milles nähakse ette kodakondsuse erand, osutatud, et lepinguosalised peaksid järgima aut dedere, aut judicare (2) põhimõtet, et vältida oma kodanike karistuseta jäämist (3). Üldiselt võib riigi oma kodanike kohtu alla andmine põhineda isiku aktiivsuse põhimõttel, mida kohaldatakse süütegude suhtes, mille kodanikud on toime pannud väljaspool lepinguosalise territooriumi.

2016. aastal sedastas Euroopa Liidu Kohus (Euroopa Kohus) Petruhhini kohtuotsuses (4) erikohustused liikmesriikidele, kes ei anna välja oma kodanikke, juhuks, kui nad saavad kolmandalt riigilt väljaandmistaotluse kriminaalasja menetlemiseks seoses ELi teise liikmesriigi kodanikuga, kes on kasutanud oma vaba liikumise õigust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artikli 21 lõikele 1 (5). Petruhhini kohtuotsus on esimene juhtum, kus Euroopa Kohus otsustas, et ELi liikmesriik, kellele kolmas riik on esitanud teise ELi liikmesriigi kodaniku kohta väljaandmistaotluse, on kohustatud algatama konsulteerimismenetluse liidu kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigiga (edaspidi „Petruhhini mehhanism“), mis annab viimasele võimaluse anda oma kodanik Euroopa vahistamismääruse alusel kohtu alla. Nendele liikmesriikidele, kes oma kodanikke välja ei anna, ette nähtud erikohustuste eesmärgiks on tagada oma kodanike ja teiste ELi kodanike mittediskrimineeriv kohtlemine (6). Liikmesriikide kohustusi on hilisemas kohtupraktikas täpsustatud (7). Lisaks laiendas Euroopa Kohus Petruhhini mehhanismi Islandile ja Norrale (8).

4. juunil 2020 palus nõukogu esitada eesistujariigil taotlus Eurojustile ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikule (EJN), et nad analüüsiksid, kuidas kolmandate riikide taotlusi ELi kodanike väljaandmiseks praktikas käsitletakse. Samuti lepiti kokku, et sellega seoses esitatakse ettepanekud võimalike ELi suuniste jaoks, mille koostab komisjon (9).

Vastuseks avaldasid Eurojust ja EJN 2020. aasta novembris ühisaruande (10). Aruandes esile toodud peamised probleemid olid järgmised:

| — | ebaselgus seoses sellega, millise asutuse poole pöörduda kodakondsusjärgses liikmesriigis, milline liikmesriik peaks vastutama teabe tõlkimise eest ja kandma tõlkekulud ja/või millist õigusalase koostöö vahendit on kõige parem kasutada, et tagada kriminaalasja menetlemine kodakondsusjärgses liikmesriigis; |
| --- | --- |

—

ebaselgus seoses sellega, millise asutuse poole pöörduda kodakondsusjärgses liikmesriigis, milline liikmesriik peaks vastutama teabe tõlkimise eest ja kandma tõlkekulud ja/või millist õigusalase koostöö vahendit on kõige parem kasutada, et tagada kriminaalasja menetlemine kodakondsusjärgses liikmesriigis;

| — | erinevad tavad seoses sellega, kui palju teavet esitatakse, kui pikad on vastamise ja otsuse tegemise tähtajad ning milliseid hindamisi Petruhhini mehhanismi raames tehakse; |
| --- | --- |

—

erinevad tavad seoses sellega, kui palju teavet esitatakse, kui pikad on vastamise ja otsuse tegemise tähtajad ning milliseid hindamisi Petruhhini mehhanismi raames tehakse;

| — | pinged ühelt poolt liidu õigusest ning teiselt poolt kahe- ja mitmepoolsetest väljaandmislepingutest tulenevate kohustuste vahel; |
| --- | --- |

—

pinged ühelt poolt liidu õigusest ning teiselt poolt kahe- ja mitmepoolsetest väljaandmislepingutest tulenevate kohustuste vahel;

| — | mitme paralleelse kanali kasutamine teavitamiseks ja teabe edastamiseks, mis põhjustab sageli topelttööd, ebakindlust ja segadust. |
| --- | --- |

—

mitme paralleelse kanali kasutamine teavitamiseks ja teabe edastamiseks, mis põhjustab sageli topelttööd, ebakindlust ja segadust.

Seejärel võttis nõukogu 2020. aasta detsembris vastu järeldused teemal „Euroopa vahistamismäärus ja väljaandmismenetlused – praegused väljakutsed ja edasine tegevus“ (11). Järeldustes kinnitati veel kord, et „vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsustele kohtuasjas Petruhhin ja mitmele hilisemale otsusele (12) on liikmesriikidel selliste taotluste menetlemisel kaks kohustust: ühelt poolt on kohustus täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi ja võidelda ohuga, et asjaomane süütegu jääb karistamata, ning teiselt poolt on liikmesriigid, kes on saanud väljaandmistaotluse seoses teiste liikmesriikide kodanikega, vastavalt liikumisvabaduse põhimõttele ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõttele kohustatud kaitsma teiste liikmesriikide kodanikke võimalikult tõhusalt meetmete eest, mis võivad võtta neilt õiguse ELis vabalt liikuda ja elada.“

On ka muid väljaandmist mõjutavaid probleeme, mis Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku aruandes esile toodi. Nõukogu rõhutas oma 2020. aasta järeldustes, et „eri liikmesriikide praktilised kogemused näitavad, et on juhtumeid, kus kolmandad riigid esitavad põhjendamatuid ja kuritarvituslikke väljaandmistaotlusi. Nõukogu kutsub komisjoni üles Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku koostatud analüüsi tulemusi silmas pidades kaaluma vajadust võtta täiendavaid meetmeid, näiteks teha ettepanek ühise lähenemisviisi kohta kolmandate riikide võimalike kuritarvituslike, sealhulgas poliitiliselt motiveeritud tagaotsimis- ja väljaandmistaotluste käsitlemiseks. Sellega seoses tuleks arvesse võtta liikmesriikide parimaid tavasid.“

Käesolevate suuniste koostamiseks konsulteeris komisjon liikmesriikidega, kasutades selleks küsimustikku kolmandate riikide väljaandmistaotluste kohta. Komisjon koostas ka tabeli, kus on toodud liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud väljaandmislepingud ja vastastikuse õigusabi lepingud (kättesaadav Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku veebisaidil). 2021. aasta juunis ja oktoobris arutati küsimustiku tulemusi spetsiaalsetel liikmesriikide ekspertide koosolekutel. Komisjon konsulteeris ka mitmesuguste sidusrühmade ja ekspertidega, sealhulgas Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga.

Suunistes tehakse kokkuvõte Euroopa Kohtu praktikast. Samuti võetakse neis arvesse viimase viie aasta jooksul saadud kogemusi Petruhhini mehhanismi kohaldamisel kogu ELis, Islandil ja Norras.

1.   KOKKUVÕTE EUROOPA KOHTU PRAKTIKAST

Väljaandmistaotluse võib esitada kriminaalasja menetlemiseks või vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks.

Esimese kategooria kohta – väljaandmistaotlused, mis on esitatud kriminaalasja menetlemiseks – on Euroopa Kohus välja töötanud nn Petruhhini doktriini (13).

Teises kategoorias – väljaandmistaotlused, mis on esitatud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks – on seni ainus juhtum olnud Raugeviciuse kohtuotsus (14). Praegu on Euroopa Kohtus pooleli veel üks kohtuasi, mis käsitleb väljaandmistaotlust vabadusekaotusliku karistuse täideviimise eesmärgil (15).

1.1.   Väljaandmistaotlused kriminaalasja menetlemiseks

Euroopa Kohtu 6. septembri 2016. aasta otsus kohtuasjas C-182/15: Petruhhin
   (16)

Petruhhini kohtuotsus on esimene juhtum, kus Euroopa Kohus otsustas, et ELi liikmesriik, kellele kolmas riik on esitanud väljaandmistaotluse teise ELi liikmesriigi kodaniku kohta, on kohustatud algatama liidu kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigiga konsulteerimismenetluse, mis annab viimasele võimaluse anda oma kodanik Euroopa vahistamismääruse alusel kohtu alla.

Juhtumi asjaolud

Kohtuasi oli seotud Venemaa ametiasutuste poolt Lätile esitatud taotlusega anda välja Eesti kodanik A. Petruhhin, keda süüdistati suure koguse narkootikumide turustamise katses, mis oli toime pandud grupi poolt. Läti Vabariigi riigiprokuratuur andis loa A. Petruhhini Venemaale väljaandmiseks. A. Petruhhin palus aga väljaandmise otsuse tühistada põhjusel, et Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi ja Leedu Vabariigi õigusabi ja õigussuhete lepingu kohaselt on tal Lätis samasugused õigused kui Läti kodanikul, sealhulgas kaitse põhjendamatu väljaandmise eest.

Eelotsuse küsimused

Läti kõrgeim kohus küsis Euroopa Kohtult, kas liikmesriigi ja kolmanda riigi (Läti ja Venemaa) vahel sõlmitud väljaandmislepingu kohaldamisel kaitseb teise liikmesriigi kodanikke õigusnorm, mis keelab taotluse saanud liikmesriigil oma kodanikke välja anda, võttes arvesse ELTLi artiklis 18 sätestatud kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet ning ELTLi artikli 21 lõikes 1 sätestatud liidu kodanike vaba liikumise ja elamise õigust. Läti kõrgeim kohus küsis ka seda, kas taotluse saanud liikmesriik (st liikmesriik, kellelt kolmas riik taotleb teise liikmesriigi kodaniku väljaandmist, kõnealusel juhul Läti) peab kontrollima, et väljaandmine ei kahjusta Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (17) (edaspidi „harta“) kaitstud õigusi, ning kui see nii on, siis milliste kriteeriumide alusel.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Euroopa Kohus täpsustas eelotsuses, et kuigi väljaandmist reguleerivad õigusnormid kuuluvad põhimõtteliselt liikmesriikide pädevusse, eeldusel et liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel ei ole sõlmitud välislepingut, kuulub põhikohtuasjas käsitletud olukord siiski aluslepingute kohaldamisalasse ELTLi artikli 18 tähenduses, kuna see hõlmab ELTLi artikliga 21 tagatud liikmesriikide territooriumil liikumise ja elamise vabaduse teostamist.

Liikmesriik ei ole kohustatud tagama igale tema territooriumil liikunud liidu kodanikule väljaandmise eest samasugust kaitset nagu tema enda kodanikele.

Kui puuduvad liidu õigusnormid, mis reguleeriksid väljaandmist liikmesriikide ja kolmanda riigi vahel, tuleb siiski selleks, et võidelda kuritegude karistuseta jäämise ohu vastu, kaitstes samal ajal liidu kodanikke meetmete eest, mis võivad nad jätta ilma vaba liikumise õigusest, rakendada kõiki liidu õigusega karistusõiguse valdkonnas ette nähtud koostöö- ja vastastikuse abi mehhanisme. Seega tuleb eelistada teabevahetust liikmesriigiga, mille kodanik asjaomane isik on, et anda selle liikmesriigi ametiasutustele niivõrd, kuivõrd neil on riigisisese õiguse kohaselt pädevus see isik väljaspool selle riigi territooriumi toime pandud tegude eest kohtu alla anda, võimalus teha Euroopa vahistamismäärus kriminaalasja menetlemiseks. Kui vastuvõttev liikmesriik teeb sel viisil koostööd asjaomase isiku kodakondsusjärgse liikmesriigiga ja käsitab võimalikku Euroopa vahistamismäärust väljaandmistaotluse suhtes prioriteetsena, kahjustab see vaba liikumise õigust vähem ja aitab samas võimalikult suures ulatuses ära hoida ohtu, et süüteo toime pannud isik jääb karistuseta. Kuriteo toime pannud isiku karistuseta jäämise ohu ärahoidmiseks loetakse EVM sama tulemuslikuks kui isiku väljaandmine.

Euroopa Kohus otsustas ühtlasi, et juhul, kui liikmesriik saab kolmandalt riigilt taotluse anda välja teise liikmesriigi kodanik, peab taotluse saanud liikmesriik kontrollima, et väljaandmine ei kahjustaks harta artiklis 19 nimetatud õigusi (18). Kui väljaandmistaotluse saanud liikmesriigil on tõendeid, mis näitavad, et taotluse esitanud kolmandas riigis esineb reaalne oht, et isikuid koheldakse ebainimlikult või alandavalt, on ta kohustatud isiku sellele riigile väljaandmise üle otsustamisel selle ohu olemasolu hindama. Selleks peab väljaandmistaotluse saanud liikmesriigi pädev asutus tuginema objektiivsetele, usaldusväärsetele, täpsetele ja nõuetekohaselt ajakohastatud andmetele. Need andmed võivad tuleneda muu hulgas niisuguste rahvusvaheliste kohtute nagu Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustest, väljaandmistaotluse esitanud kolmanda riigi kohtute otsustest ning Euroopa Nõukogu organite poolt või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis tehtud otsustest või koostatud aruannetest ja muudest dokumentidest.

Euroopa Kohtu 6. septembri 2017. aasta määrus kohtuasjas C-473/15: Schotthöfer & Steiner vs. Adelsmayr
   (19)

Kohtumääruses Schotthöfer & Steiner vs. Adelsmayr kordas Euroopa Kohus Petruhhini kohtuotsuses esitatud õiguslikke põhjendusi, mille kohaselt on harta kohaldatav, kui liidu kodanik on kasutanud oma õigust liidus vabalt liikuda, siirdudes liikmesriigist, mille kodanik ta on, teise liikmesriiki. Lisaks otsustas Euroopa Kohus, et väljaandmistaotluse saanud liikmesriik peab taotluse jätma rahuldamata, kui väljaandmise korral ohustab liidu kodanikku tõsiselt surmanuhtlus.

Juhtumi asjaolud

E. Adelsmayr oli alates 2004. aastast töötanud aastaid anestesioloogi ja intensiivraviarstina. 2009. aasta veebruaris suri Araabia Ühendemiraatides pärast operatsiooni tekkinud südame seiskumise tõttu üks E. Adelsmayri patsient, kes oli raskesti haige ja kellel oli juba varem olnud mitu südame seiskumist. E. Adelsmayri süüdistati tema surmas. E. Adelsmayriga samas haiglas töötav arst esitas kaebuse ja seejärel viidi läbi uurimine. Uurimises jõuti järeldusele, et tegemist oli tahtliku tapmisega. 2011. aastal algas Araabia Ühendemiraatides kohtumenetlus, kus prokuratuur nõudis E. Adelsmayrile karistuseks surmanuhtlust. 2012. aastal ta aga lahkus Araabia Ühendemiraatidest. Tagaseljaotsusega määrati talle esialgses menetluses karistuseks eluaegne vanglakaristus; esialgset menetlust saab igal ajal taasalustada ja määrata seejärel asjaomasele isikule karistuseks surmanuhtlus.

E. Adelsmayri suhtes algatati kriminaalmenetlus ka tema kodakondsusjärgses riigis Austrias ja see hõlmas sama süüdistust, mis oli esitatud talle Araabia Ühendemiraatides. Austria prokuratuur lõpetas selle menetluse aga 2014. aastal ja märkis, et „kostja suutis jätta usutava mulje, et Dubais algatatud menetluse puhul oli tõenäoliselt tegemist tema vastu suunatud ässituskampaaniaga“.

Eelotsuse küsimused

Eelotsusetaotluse esitanud kohus esitas Euroopa Kohtule mitu küsimust, kuid Euroopa Kohus vastas siiski ainult harta artikli 19 lõike 2 ja artikli 47 (20) kohta esitatud küsimusele. Selle küsimusega soovis eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas neid kahte artiklit tuleb tõlgendada nii, et ELi liikmesriik peab tagasi lükkama kolmanda riigi esitatud väljaandmistaotluse, mis puudutab asjaomase liikmesriigi territooriumil viibivat ELi kodanikku, kui väljaandmistaotluse aluseks olev kriminaalmenetlus koos kolmandas riigis tehtud tagaseljaotsusega ei olnud kooskõlas rahvusvahelises õiguses kehtiva miinimumstandardiga ja liidu avaliku korra (ordre public) tingimatute põhimõtetega ning õiglase kohtumenetluse põhimõttega.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Euroopa Kohus tuletas meelde, et harta sätted ja eelkõige selle artikkel 19 on kohaldatavad liikmesriigi otsusele anda välja liidu kodanik olukorras, kus see kodanik on kasutanud oma õigust liidus vabalt liikuda. Euroopa Kohus otsustas, et harta artikli 19 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et kolmanda riigi esitatud taotluse sellise liidu kodaniku väljaandmiseks, kes on kasutanud liikumisvabadust ja lahkunud enda päritoluliikmesriigist, et elada teise liikmesriigi territooriumil, peab viimasena nimetatud liikmesriik jätma rahuldamata, kui väljaandmise korral ohustab seda kodanikku tõsiselt surmanuhtlus. Seepärast ei olnud vaja seda küsimust harta artiklit 47 puudutavas osas analüüsida.

Euroopa Kohtu 10. aprilli 2018. aasta otsus kohtuasjas C-191/16: Pisciotti
   (21)

Pisciotti kohtuotsuses kohaldas Euroopa Kohus Petruhhini kohtuotsuse õiguslikke põhjendusi olukorrale, kus Euroopa Liidu ja väljaandmist taotleva kolmanda riigi vahel on kehtiv väljaandmisleping. Euroopa Kohus otsustas, et liikmesriik ei ole kohustatud laiendama oma kodanike Ameerika Ühendriikidele väljaandmise keeldu kõigile ELi kodanikele, kes liiguvad tema territooriumil. Enne ELi kodaniku väljaandmist peab taotluse saanud liikmesriik siiski võimaldama kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil nõuda isiku üleandmist Euroopa vahistamismääruse alusel.

Juhtumi asjaolud

2010. aastal tegi USA kohus Itaalia kodaniku R. Pisciotti suhtes vahistamismääruse. R. Pisciotti vahistati Saksamaal lennujaamas, kus ta viibis seoses vahemaandumisega teel Nigeeriast Itaaliasse. Ta võeti väljaandmise eesmärgil esialgu vahi alla ja 2014. aastal tunnistas Saksamaa kohus tema väljaandmise lubatavaks. Itaalia konsulaarasutusi hoiti enne väljaandmistaotluse täitmist R. Pisciotti olukorraga kursis, kuid Itaalia õigusasutused ei teinud tema suhtes Euroopa vahistamismäärust. Enne väljaandmist väitis R. Pisciotti, et tema väljaandmine on vastuolus liidu õigusega, sest Saksamaa põhiseaduse artikli 16 lõikega 2 rikutakse kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu üldpõhimõtet, kuna selles on ette nähtud kodakondsuse erand üksnes Saksamaa kodanikele.

Eelotsuse küsimused

Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsis, kas ELTLi artiklit 18 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui taotluse saanud liikmesriik teeb põhiseadusliku õigusnormi alusel vahet oma kodanikel ja teiste liikmesriikide kodanikel ning annab loa viimati nimetatud kodanike väljaandmiseks, samas kui ta ei luba oma kodanike väljaandmist.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Euroopa Kohus otsustas, et liidu õigusega ei ole vastuolus see, kui taotluse saanud liikmesriik (Saksamaa) teeb põhiseadusliku õigusnormi alusel vahet oma kodanikel ja teiste liikmesriikide kodanikel ning annab loa viimati nimetatud kodanike väljaandmiseks, samas kui ta ei luba oma kodanike väljaandmist, tingimusel et eelnevalt on selle liikmesriigi pädevatel asutustel, mille kodakondsus kõnealusel kodanikul on (Itaalia), võimaldatud nõuda isiku üleandmist Euroopa vahistamismääruse alusel ning viimati nimetatud liikmesriik ei ole selleks mingeid samme astunud.

Euroopa Kohus järgis samu õiguslikke põhjendusi, mis on esitatud Petruhhini kohtuotsuses, ja märkis, et seda tuleb pidada kohaldatavaks ka ELi ja kolmanda riigi vahelise rahvusvahelise lepingu (Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline väljaandmisleping (22)) suhtes, mis lubab liikmesriigil kas kahepoolse lepingu või oma põhiseaduslike õigusnormide (nagu Saksamaa põhiseadus) alusel ette näha kodakondsuse erandi.

Euroopa Kohus täpsustas ka, et selleks, et saavutada eesmärk välistada oht, et asjaomane isik jääb talle väljaandmistaotluses süüks pandavate tegude eest karistuseta, peab Euroopa vahistamismäärus, mille teeb muu kui taotluse saanud liikmesriik, puudutama vähemalt samu tegusid ning kodakondsusjärgsel liikmesriigil peab tema riigisisese õiguse alusel olema pädevus seoses selliste tegudega kriminaalmenetlust läbi viia, isegi kui need on toime pandud väljaspool tema territooriumi.

Euroopa Kohtu 2. aprilli 2020. aasta otsus kohtuasjas C-897/19 PPU: Ruska Federacija
   (23)

Ruska Federacija kohtuotsuses selgitas Euroopa Kohus, et Petruhhini mehhanismi kohaldatakse mutatis mutandis selliste Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide kodanike väljaandmistaotluste suhtes, kellega EL on sõlminud üleandmislepingu (Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitlev Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline leping (24)).

Juhtumi asjaolud

Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) Moskva büroo väljastas 2015. aastal rahvusvahelise tagaotsimisteate Venemaa kodaniku I. N-i kohta. Selle teate alusel vahistati I. N., kes oli vahepeal saanud Islandi kodakondsuse, 2019. aastal Horvaatias, kus ta viibis puhkusel. Horvaatia ametiasutused said Venemaalt väljaandmistaotluse, mille Horvaatia kohus tunnistas lubatavaks. Horvaatia õiguses on sätestatud väljaandmistaotluste puhul kodakondsuse erand. I. N. esitas väljaandmise lubatavaks tunnistamise otsuse peale kaebuse Horvaatia kõrgeimale kohtule.

Eelotsuse küsimus

Horvaatia kõrgeim kohus küsis Euroopa Kohtult sisuliselt, kas Petruhhini mehhanism on kohaldatav ka olukorras, mis puudutab isikut, kes ei ole ELi kodanik, kuid on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osaliseks oleva EFTA riigi, st Islandi kodanik.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Euroopa Kohus käsitles eelotsuses küsimust, kas EMP lepingu osaliseks oleva EFTA riigi kodaniku olukord kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse. Ta tuletas meelde, et ELTLi artiklid 18 ja 21 ei kehti kolmandate riikide kodanike suhtes. Euroopa Kohus leidis siiski, et EMP lepingu artikkel 36, mis on liidu õiguse lahutamatu osa, tagab teenuste osutamise vabaduse sisuliselt identsel viisil nagu ELTLi artikkel 56, sealhulgas õiguse minna teise riiki, et seal teenuseid kasutada. Selle põhjal tuli I. N-i olukorda, kes läks Horvaatiasse, et veeta puhkust ja seega kasutada turismiga seotud teenuseid, pidada liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvaks.

Lisaks otsustas Euroopa Kohus, et Islandil on Euroopa Liiduga eesõiguslikud suhted, mis ületavad majandus- ja kaubanduskoostöö raamistikku. Ta rakendab ja kohaldab Schengeni acquis’d, osaleb Euroopa ühises varjupaigasüsteemis ja on sõlminud liiduga üleandmismenetlust käsitleva lepingu.

Nagu on juba märgitud Petruhhini kohtuotsuses, peab taotluse saanud liikmesriik kooskõlas harta artikli 19 lõikega 2 seoses väljaandmistaotlusega kõigepealt kontrollima, et väljaandmise korral ei ähvardaks asjaomast isikut surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus. Kontrollimisel peab taotluse saanud riik tuginema objektiivsetele, usaldusväärsetele, täpsetele ja nõuetekohaselt ajakohastatud andmetele. Kontrollimise kohta lisas Euroopa Kohus, et eriti oluline tõend on asjaolu, et kõnealune EFTA riik andis asjaomasele isikule enne selle riigi kodakondsuse saamist varjupaiga just väljaandmistaotluse aluseks oleva kriminaalmenetluse tõttu.

Enne väljaandmistaotluse rahuldamise otsustamist tuleb taotluse saanud liikmesriigil igal juhul seda EFTA riiki teavitada ning olenevalt olukorrast selle riigi taotlusel anda kõnealune kodanik talle üle vastavalt üleandmislepingu sätetele, tingimusel et sellel EFTA riigil on tema riigisisese õiguse alusel pädevus selle isiku suhtes menetlust läbi viia seoses väljaspool tema territooriumi toime pandud tegudega.

Euroopa Kohtu 17. detsembri 2020. aasta otsus C-398/19: Generalstaatsanwaltschaft Berlin
   (25)

Kohtuasjas C-398/19: Generalstaatsanwaltschaft Berlin tehtud otsuses täpsustas Euroopa Kohus veelgi Petruhhini kohtuotsuses välja töötatud koostöömehhanismi nõudeid. Euroopa Kohus otsustas, et liidu kodaniku võib kolmandale riigile välja anda alles pärast konsulteerimist liikmesriigiga, mille kodanik liidu kodanik on. Konsulteerimise käigus peab liikmesriik, kellelt väljaandmist taotletakse, teatama kodakondsusjärgsele liikmesriigile kõigist õiguslikest ja faktilistest asjaoludest, mis on taotluses nimetanud, ning talle tuleb anda mõistlik aeg selle kodaniku suhtes Euroopa vahistamismääruse tegemiseks. Lisaks ei ole taotluse saanud liikmesriik juhul, kui kodakondsusjärgne liikmesriik ei tee Euroopa vahistamismääruse tegemise kohta ametlikku otsust, kohustatud keelduma teise liikmesriigi kodanikust liidu kodaniku väljaandmisest ega ise selle isiku suhtes kriminaalasja menetlema.

Juhtumi asjaolud

Ukraina taotles Saksamaalt 2012. aastal Saksamaale elama asunud Ukraina kodaniku väljaandmist. Asjaomane isik, B. Y., sai 2014. aastal Rumeenia kodakondsuse, kuna ta oli Rumeenia kodanike järeltulija. Ent ta ei olnud kunagi Rumeenias elanud. 2016. aastal tegi Ukraina kriminaalkohus tema kohta vahistamismääruse omastamise eest 2010. ja 2011. aastal. B. Y. vahistati väljaandmistaotluse alusel Saksamaal. Petruhhini mehhanismi kohaldamist silmas pidades võtsid Saksamaa ametiasutused ühendust Rumeenia justiitsministeeriumiga ja küsisid, kas Rumeenia ametiasutused kavatsevad B. Y. suhtes ise kriminaalasja menetleda. Rumeenia ametiasutused teatasid Saksamaa ametiasutustele, et Euroopa vahistamismääruse tegemiseks on vaja piisavalt tõendeid välisriigis toime pandud süütegude kohta. Lisaks palusid Rumeenia ametiasutused Berliinis asuval peaprokuratuuril esitada Ukrainalt saadud dokumendid ja tõendite koopiad. Kuna Rumeenia õigusasutused ei teinud ametlikult otsust Euroopa vahistamismääruse võimaliku tegemise kohta, esitas Saksamaa eelotsusetaotluse esitanud kohus kolm eelotsuse küsimust ELTLi artiklite 18 ja 21 tõlgendamise ning Petruhhini mehhanismi kohaldamise kohta.

Eelotsuse küsimused

Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsis,

| — | kas liidu kodakondsusest tulenevad õigused (ELTLi artiklid 18 ja 21) kehtivad ka siis, kui asjaomane isik viis oma huvide keskme üle taotluse saanud liikmesriiki ajal, mil ta ei olnud veel liidu kodanik; |
| --- | --- |

—

kas liidu kodakondsusest tulenevad õigused (ELTLi artiklid 18 ja 21) kehtivad ka siis, kui asjaomane isik viis oma huvide keskme üle taotluse saanud liikmesriiki ajal, mil ta ei olnud veel liidu kodanik;

| — | kas kodakondsusjärgne liikmesriik või taotluse saanud liikmesriik on kohustatud nõudma väljaandmistaotluse esitanud kolmandalt riigilt juhtumi toimiku edastamist, et kaaluda võimalust ise kriminaalasja menetleda; |
| --- | --- |

—

kas kodakondsusjärgne liikmesriik või taotluse saanud liikmesriik on kohustatud nõudma väljaandmistaotluse esitanud kolmandalt riigilt juhtumi toimiku edastamist, et kaaluda võimalust ise kriminaalasja menetleda;

| — | kas taotluse saanud liikmesriik on Petruhhini kohtuotsuse alusel kohustatud keelduma väljaandmistaotluse täitmisest ning kriminaalmenetluse ise üle võtma, kui see on selle liikmesriigi õiguse kohaselt võimalik. |
| --- | --- |

—

kas taotluse saanud liikmesriik on Petruhhini kohtuotsuse alusel kohustatud keelduma väljaandmistaotluse täitmisest ning kriminaalmenetluse ise üle võtma, kui see on selle liikmesriigi õiguse kohaselt võimalik.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Esimesele küsimusele ELTLi artiklite 18 ja 21 kohaldatavuse kohta vastas Euroopa Kohus, et asjaolu, et isik on saanud ELi liikmesriigi kodakondsuse ja seega liidu kodakondsuse ajal, mil ta juba elas teises liikmesriigis, ei lükka ümber järeldust, et saadud liidu kodakondsuse alusel on isikul õigus tugineda ELTLi artikli 21 lõikele 1, ja tema olukord kuulub ELTLi artikli 18 tähenduses aluslepingute kohaldamisalasse, mille suhtes kehtib kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõte. Lisaks täpsustas Euroopa Kohus, et sama õiguslik põhjendus kehtib ka juhul, kui liidu kodanikul, kelle väljaandmist taotletakse, on ka väljaandmist taotlenud kolmanda riigi kodakondsus: topeltkodakondsus ei või asjaomast isikut ilma jätta vabadustest, mis tal kui liikmesriigi kodanikul liidu õiguse alusel on.

Teisele küsimusel vastates kordas Euroopa Kohus varasemas kohtupraktikas esitatud tõlgendust ja rõhutas, et taotluse saanud liikmesriik on kohustatud teavitama kodakondsusjärgset liikmesriiki, nii et selle liikmesriigi õigusasutusel oleks võimalik taotleda selle isiku neile üleandmist Euroopa vahistamismääruse alusel. Nõutava teabevahetuse korralduse kohta sedastas Euroopa Kohus järgmist:

| — | taotluse saanud liikmesriik peab kodakondsusjärgse liikmesriigi pädevaid asutusi teavitama nii isiku suhtes esitatud väljaandmistaotluse olemasolust kui ka kõigist õiguslikest ja faktilistest asjaoludest, mida taotluse esitanud kolmas riik on taotluses nimetanud; |
| --- | --- |

—

taotluse saanud liikmesriik peab kodakondsusjärgse liikmesriigi pädevaid asutusi teavitama nii isiku suhtes esitatud väljaandmistaotluse olemasolust kui ka kõigist õiguslikest ja faktilistest asjaoludest, mida taotluse esitanud kolmas riik on taotluses nimetanud;

| — | kodakondsusjärgse liikmesriigi pädevad asutused on kohustatud tagama nende asjaolude konfidentsiaalsuse, kui kolmas riik on seda soovinud; |
| --- | --- |

—

kodakondsusjärgse liikmesriigi pädevad asutused on kohustatud tagama nende asjaolude konfidentsiaalsuse, kui kolmas riik on seda soovinud;

| — | taotluse saanud liikmesriik peab teavitama kodakondsusjärgse liikmesriigi pädevaid asutusi väljanõutava isiku olukorra mis tahes muutustest, mis võivad olla olulised seoses võimalusega teha selle isiku suhtes Euroopa vahistamismäärus; |
| --- | --- |

—

taotluse saanud liikmesriik peab teavitama kodakondsusjärgse liikmesriigi pädevaid asutusi väljanõutava isiku olukorra mis tahes muutustest, mis võivad olla olulised seoses võimalusega teha selle isiku suhtes Euroopa vahistamismäärus;

| — | ei taotluse saanud liikmesriigil ega kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole kohustust paluda kolmandalt riigilt kriminaaltoimiku edastamist; |
| --- | --- |

—

ei taotluse saanud liikmesriigil ega kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole kohustust paluda kolmandalt riigilt kriminaaltoimiku edastamist;

| — | mõistliku tähtaja määrab taotluse saanud liikmesriik ja selle möödumisel, juhul kui kodakondsusjärgne liikmesriik ei ole teinud Euroopa vahistamismäärust, võidakse asjaomane isik välja anda; |
| --- | --- |

—

mõistliku tähtaja määrab taotluse saanud liikmesriik ja selle möödumisel, juhul kui kodakondsusjärgne liikmesriik ei ole teinud Euroopa vahistamismäärust, võidakse asjaomane isik välja anda;

| — | taotluse saanud liikmesriik võib asjaomase isiku välja anda, ilma et ta peaks ootama kauem, kui see on mõistlik, et kodakondsusjärgne liikmesriik teeks ametliku otsuse, millega ta loobub selle isiku suhtes Euroopa vahistamismääruse tegemisest. |
| --- | --- |

—

taotluse saanud liikmesriik võib asjaomase isiku välja anda, ilma et ta peaks ootama kauem, kui see on mõistlik, et kodakondsusjärgne liikmesriik teeks ametliku otsuse, millega ta loobub selle isiku suhtes Euroopa vahistamismääruse tegemisest.

Viimaseks täpsustas Euroopa Kohus kolmandale küsimusele vastates, et liidu õiguse kohaselt ei ole taotluse saanud liikmesriik kohustatud väljaandmisest keelduma ega juhul, kui tema riigisisene õigus seda võimaldab, liidu kodaniku suhtes kolmandas riigis toime pandud süütegude eest ise kriminaalmenetlust toimetama. Niisugune kohustus väljuks piiridest, mille liidu õigus võib panna selle liikmesriigi kaalutlusõigusele kriminaalmenetluse alustamise üle otsustamisel.

Euroopa Kohtu 12. mai 2021. aasta
  otsus kohtuasjas C-505/19: WS (26)

Ne bis in idem põhimõte võib takistada Schengeni alal ja ELis sellise isiku vahi alla võtmist, kelle kohta on esitatud Interpoli hoiatusteade. Nii on see juhul, kui pädevad asutused on teadlikud Schengeni lepingu osalisriigis või liikmesriigis tehtud lõplikust kohtuotsusest, mille kohaselt kohaldatakse seda põhimõtet.

Juhtumi asjaolud

2012. aastal avaldas Interpol Ameerika Ühendriikide taotlusel selle ametiasutuste tehtud vahistamismääruse alusel tagaotsimisteate Saksamaa kodaniku W. S-i kohta tema võimaliku väljaandmise eesmärgil. Kui isik, kelle kohta on selline teade esitatud, asub Interpoliga seotud riigis, võib see riik põhimõtteliselt selle isiku esialgselt vahi alla võtta või tema liikumist jälgida või piirata.

Enne tagaotsimisteate avaldamist viidi aga Saksamaal W. S-i suhtes läbi uurimine, mis puudutas vähemalt osaliselt samu tegusid, mis olid selle teate aluseks. Menetlus lõpetati 2010. aastal pärast seda, kui W. S. oli Saksa karistusõiguses ette nähtud spetsiaalse kokkuleppemenetluse kohaselt tasunud vastava rahasumma. Saksamaa föderaalne kriminaalpolitseiamet teatas seejärel Interpolile, et tema arvates on selle varasema menetluse tõttu kõnealuses asjas kohaldatav ne bis in idem põhimõte. See põhimõte, mis on sätestatud nii Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni (27) artiklis 54 kui ka harta artiklis 50, keelab muu hulgas isikut, kelle suhtes on tehtud lõplik kohtuotsus, sama süüteo eest uuesti vastutusele võtta.

W. S. esitas 2017. aastal Wiesbadeni halduskohtule kaebuse Saksamaa vastu ja palus, et Saksamaa võtaks vajalikud meetmed tagaotsimisteate kõrvaldamiseks. W. S. tugines sellega seoses nii ne bis in idem põhimõtte rikkumisele kui ka ELTLi artikliga 21 tagatud vaba liikumise õiguse rikkumisele, kuna ta ei saanud liikuda ühtegi Schengeni lepingu osalisriiki ega ELi liikmesriiki, ilma et teda ähvardaks vahistamise oht.

Eelotsuse küsimus

Eelotsusetaotluse esitanud kohus esitas Euroopa Kohtule mitu küsimust. Peamine küsimus, mis on oluline tagaotsimisteatele järgneva väljaandmise kontekstis, on siiski see, kas Schengeni konventsiooni artiklit 54 (28) ja ELTLi artikli 21 lõiget 1 tuleb lähtuvalt harta artiklist 50 (29) tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui Schengeni lepingu osalisriigi või liikmesriigi ametiasutused võtavad esialgselt vahi alla isiku, kelle kohta on Interpol avaldanud kolmanda riigi taotlusel tagaotsimisteate, kui ühelt poolt on selle isiku suhtes juba toimunud liikmesriigis kriminaalmenetlus, mille prokuratuur lõpetas pärast seda, kui asjaomane isik täitis teatavad tingimused, ning teiselt poolt on selle liikmesriigi ametiasutused Interpolile teatanud, et nende hinnangul puudutab kõnealune menetlus samu tegusid, mida käsitletakse nimetatud tagaotsimisteates.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Euroopa Kohus otsustas, et ne bis in idem põhimõtet kohaldatakse juhul, kui on tehtud otsus, millega kriminaalmenetlus lõplikult lõpetatakse, tingimusel et asjaomane isik vastab teatavatele tingimustele, nagu prokuröri määratud rahasumma maksmine.

Schengeni konventsiooni artikliga 54, harta artikliga 50 ja ELTLi artikli 21 lõikega 1 ei ole aga vastuolus sellise isiku esialgne vahi alla võtmine, kelle kohta on esitatud Interpoli tagaotsimisteade, kui ei ole tõendatud, et Schengeni lepingu osalisriik või liikmesriik on teinud selle isiku suhtes lõpliku kohtuotsuse samade tegude eest, mis on tagaotsimisteate aluseks, ning järelikult on kohaldatav ne bis in idem põhimõte.

Kui ne bis in idem põhimõtte kohaldatavus ei ole kindel, võib esialgne vahi alla võtmine olla vältimatu etapp, et teha sellega seoses vajalikud kontrollid, vältides samas ohtu, et asjaomane isik võib põgeneda. See meede võib seega olla põhjendatud õiguspärase eesmärgiga vältida karistuseta jäämise ohtu, „tingimusel et see on nimetatud kontrollide tegemiseks vältimatult vajalik“ (30). Seevastu niipea, kui lõpliku kohtuotsuse põhjal on kindlaks tehtud, et kohaldub ne bis in idem põhimõte, on selle isiku esialgne vahi alla võtmine või vahi alla jätmine vastuolus nii Schengeni konventsiooni osalisriikide vastastikuse usalduse kui ka vaba liikumise õigusega. Liikmesriigid ja Schengeni konventsiooni osalisriigid peavad tagama selliste õiguskaitsevahendite olemasolu, mis võimaldavad asjaomasel isikul saavutada lõpliku kohtuotsuse, milles tuvastatakse ne bis in idem põhimõtte kohaldamine.

1.2.   Väljaandmistaotlused karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks

Euroopa Kohtu 13. novembri 2018. aasta otsus kohtuasjas C-247/17: Raugevicius
   (31)

Raugeviciuse kohtuasjas käsitles Euroopa Kohus väljaandmistaotlust, mis oli esitatud vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks. Euroopa Kohus järgis teataval määral Petruhhini kohtupraktikas esitatud õiguslikke põhjendusi, kuid tulemus oli teistsugune. See oli vajalik, kuna juhtumid, mis puudutavad väljaandmist karistuse täideviimiseks, võivad Petruhhini mehhanismi kohaldamise korral põhjustada ne bis in idem põhimõttega seotud probleeme (32). Euroopa Kohus võttis siiski arvesse, et riigisiseses ja/või rahvusvahelises õiguses on olemas mehhanismid, mis võimaldavad isikul, kelle väljaandmist taotletakse, kanda oma karistust eelkõige liikmesriigis, mille kodanik ta on. Näiteks Euroopa Nõukogu 1983. aasta kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsioonis (33) on selle võimaluse jaoks ette nähtud õigusraamistik.

Juhtumi asjaolud

D. Raugevicius on Leedu ja Venemaa kodanik, kes on kolinud Soome ja elanud seal juba mitu aastat. Tal on kaks last, kes elavad Soomes ja kellel on Soome kodakondsus. Pärast süüdimõistmist Venemaal tegid Venemaa ametiasutused 2011. aastal rahvusvahelise vahistamismääruse vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks. Väljaandmistaotluse kohta otsuse tegemiseks küsis Soome justiitsministeerium Soome kõrgeimalt kohtult arvamust. Kõrgeimal kohtul oli kahtlusi seoses Petruhhini kohtuotsuse kohaldatavusega ja ta otsustas seetõttu esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse.

Asjakohases Soome seaduses (Soome põhiseadus) on sätestatud, et vabadusekaotuslikku karistust võib kanda Soomes, kui süüdimõistetu on Soome kodanik või Soomes alaliselt elav välismaalane ja ta on sellega nõustunud.

Eelotsuse küsimused

Esimese küsimusega soovis Soome kõrgeim kohus sisuliselt teada, kas väljaandmist reguleerivaid riigisiseseid õigusnorme tuleb hinnata teise liikmesriigi kodanike liikumisvabaduse seisukohast samamoodi, olenemata sellest, kas kolmanda riigi väljaandmistaotlus puudutab vangistuse täideviimist või on seotud kriminaalmenetluse alustamisega, nagu Petruhhini kohtuotsuses. Teises küsimuses küsiti, kuidas tuleb väljaandmistaotlusele vastata olukorras, kus väljaandmistaotlusest on teatatud kodakondsusjärgsele liikmesriigile, kes ei võta siiski õiguslike takistuste tõttu oma kodanike suhtes meetmeid.

Euroopa Kohtu õiguslikud põhjendused ja vastus

Euroopa Kohus kohaldas analoogia alusel Petruhhini kohtuotsuse õiguslikke põhjendusi ja märkis, et liikmesriigi kodanik, kes liikus teise liikmesriiki, kasutas oma õigust liidu piires vabalt liikuda ja kuulub seega ELTLi artikli 18 kohaldamisalasse. Liikmesriigi ja kolmanda riigi topeltkodakondsus ei või asjaomast isikut ilma jätta vabadustest, mis tal kui liikmesriigi kodanikul liidu õiguse alusel on.

Riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on keelatud üksnes oma kodanike väljaandmine, kehtestab nende kodanike ja teiste liikmesriikide kodanike erineva kohtlemise ning toob kaasa vaba liikumise piiramise ELTLi artikli 21 tähenduses. Selline piiramine peab olema vajalik ja proportsionaalne õiguspärase eesmärgiga vältida muude liikmesriikide kui taotluse saanud liikmesriigi kodanike karistuseta jäämise ohtu ning selle eesmärgi saavutamiseks ei tohiks olla vähem sekkuvaid meetmeid, võttes arvesse juhtumi kõiki faktilisi ja õiguslikke asjaolusid.

Euroopa Kohus tunnistas siiski, et karistuse täideviimiseks esitatud väljaandmistaotluste puhul ei saa vastuolu diskrimineerimiskeelu põhimõttega lahendada nii, et kodakondsusjärgsele liikmesriigile antakse võimalus teostada oma pädevust ja alustada asjaomase isiku kriminaalasja uuesti menetlemist, kuna uue menetluse alustamine isiku suhtes, kelle üle on juba kohut mõistetud ja kes on süüdi mõistetud, võib olla vastuolus ne bis in idem põhimõttega. Vältimaks ohtu, et isikud jäävad sellises olukorras karistuseta, viitas Euroopa Kohus muudele riigisisese ja rahvusvahelise õiguse mehhanismidele, mis võimaldavad neil isikutel kanda oma karistust näiteks oma päritoluriigis, suurendades seeläbi nende võimalust neid pärast karistuse ärakandmist ühiskonda taasintegreerida.

Sellega seoses märkis Euroopa Kohus, et Soome rahvusvahelise koostöö seaduse artikli 3 kohaselt on Soomes alaliselt elavatel välismaalastel võimalus kanda Soomes vabadusekaotuslikku karistust, mille on mõistnud kolmanda riigi kohus, kui nii asjaomane isik kui ka kolmas riik on sellega nõus. Seetõttu märkis Euroopa Kohus ka seda, et D. Raugevicius võiks Soomes kanda karistust, mis talle on mõistetud Venemaal, tingimusel et Venemaa ja D. Raugevicius ise sellega nõustuvad.

Euroopa Kohus otsustas, et ühelt poolt taotluse saanud liikmesriigi kodanikud ja teiselt poolt teiste liikmesriikide kodanikud, kes elavad alaliselt taotluse saanud liikmesriigis ja tõendavad, et nad on selle riigi ühiskonda kindlalt integreerunud, on sarnases olukorras. Taotluse saanud riigi ametiasutuste ülesanne on kindlaks teha, kas selline seos teiste liikmesriikide kodanike ja taotluse saanud liikmesriigi kodanike vahel on olemas. Kui on, võivad teiste liikmesriikide kodanikud kooskõlas ELTLi artiklitega 18 ja 21 kanda taotluse saanud liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel karistust taotluse saanud liikmesriigi territooriumil.

Euroopa Kohus järeldas seetõttu, et ELTLi artikleid 18 ja 21 tuleb tõlgendada nii, et kui kolmas riik on esitanud taotluse anda välja liidu kodanik, kes on kasutanud oma õigust vabalt liikuda, kuid mitte tema suhtes menetluse alustamiseks, vaid vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks, on taotluse saanud liikmesriik, kelle riigisiseses õiguses on ette nähtud keeld oma kodanikke karistuse täideviimiseks väljapoole liitu välja anda ja võimalus kanda välismaal mõistetud karistust tema territooriumil, kohustatud juhul, kui liidu kodanik elab alaliselt tema territooriumil, sellele kodanikule tagama kohtlemise, mis on identne sellega, mille ta väljasaatmise valdkonnas tagab omaenda kodanikele.

Kohtuasi C-237/21: Generalstaatsanwaltschaft München [menetluses olev kohtuasi]

Juhtumi asjaolud

Kohtuasja aluseks on Bosnia ja Hertsegoviina poolt Saksamaale S. M-i suhtes esitatud väljaandmistaotlus vabadusekaotusliku karistuse täideviimiseks. Isik, kelle üleandmist taotletakse, on Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ja Horvaatia kodanik, kes on elanud koos abikaasaga Saksamaal alates 2017. aasta keskpaigast ja töötanud Saksamaal alates 2020. aasta maist. Generalstaatsanwaltschaft München (Münchenis asuv prokuratuur) palus tunnistada üleandmistaotlusega seotud kõnealuse isiku väljaandmine mittelubatavaks, viidates Raugeviciuse kohtuasjas tehtud otsusele.

Eelotsuse küsimus

Arvestades prokuratuuri taotlust, otsustas eelotsusetaotluse esitanud Saksamaa kohus küsida Euroopa Kohtult, kas Raugeviciuse kohtuasjas tehtud Euroopa Kohtu otsuses ELTLi artiklite 18 ja 21 kohaldamise kohta määratud põhimõtted kohustavad liidu kodaniku väljaandmise taotluse, mille on kolmas riik 13. detsembri 1957. aasta väljaandmise Euroopa konventsiooni (34) alusel esitanud karistuse täideviimiseks, jätta rahuldamata ka siis, kui konventsioonist tulenevalt on taotluse saanud liikmesriik rahvusvahelise õiguse alusel kohustatud liidu kodaniku välja andma, kuna ta on määratlenud mõiste „kodanik“ konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b tähenduses nii, et sellega on hõlmatud vaid tema enda kodanikud, aga mitte teised liidu kodanikud (35).

2.   SUUNISED, MIDA KOHALDATAKSE JUHTUDEL, KUI RIIGID KOHALDAVAD KODAKONDSUSE ERANDIT

2.1.   Väljaandmistaotlused kriminaalasja menetlemiseks

2.1.1.   
  Petruhhini mehhanismi kohaldamisala

a.   Sisuline kohaldamisala: millal kohaldatakse Petruhhini mehhanismi?

Petruhhini mehhanismi (teavitamine) tuleb kohaldada juhul, kui

| — | väljaandmistaotlus on esitatud kriminaalasja menetlemiseks
  ning |
| --- | --- |

—

väljaandmistaotlus on esitatud kriminaalasja menetlemiseks

ning

| — | taotluse saanud riik kohaldab kodakondsuse erandit üksnes oma kodanike suhtes, mis võib põhjustada diskrimineerimist oma kodanike ja teiste riikide kodanike vahel, kes on kasutanud vaba liikumise õigust (vt 2. lisas esitatud ülevaade riikide süsteemidest). |
| --- | --- |

—

taotluse saanud riik kohaldab kodakondsuse erandit üksnes oma kodanike suhtes, mis võib põhjustada diskrimineerimist oma kodanike ja teiste riikide kodanike vahel, kes on kasutanud vaba liikumise õigust (vt 2. lisas esitatud ülevaade riikide süsteemidest).

Petruhhini mehhanismi kohaldatakse kõikide väljaandmistaotluste suhtes, mille aluseks on kas

| — | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline väljaandmisleping (36); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline väljaandmisleping (36);

| — | ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (37), mis hõlmab Petruhhini mehhanismi (38) kajastavaid sätteid; |
| --- | --- |

—

ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (37), mis hõlmab Petruhhini mehhanismi (38) kajastavaid sätteid;

| — | riikide sõlmitud mitmepoolsed lepingud; |
| --- | --- |

—

riikide sõlmitud mitmepoolsed lepingud;

| — | riikide sõlmitud kahepoolsed lepingud või |
| --- | --- |

—

riikide sõlmitud kahepoolsed lepingud või

| — | riigisisesed õigusnormid. |
| --- | --- |

—

riigisisesed õigusnormid.

b.   Isikuline kohaldamisala: kelle suhtes kohaldatakse Petruhhini mehhanismi?

Petruhhini mehhanismi kohaldatakse 27 ELi liikmesriigi kodanike suhtes, kes asuvad teise liikmesriigi territooriumil ja kes on kasutanud oma vaba liikumise õigust. Seda kohaldatakse ka kodanike suhtes, kellel on lisaks ka väljaandmist taotleva kolmanda riigi kodakondsus. Euroopa Kohus on selgitanud, et topeltkodakondsus ei või asjaomast isikut ilma jätta vabadustest, mis tal kui liikmesriigi kodanikul liidu õiguse alusel on (39). Peale selle ei oma tähtsust ka aeg, mil isik sai liikmesriigi kodakondsuse (40).

Euroopa Kohus on selgitanud, et Petruhhini mehhanismi kohaldatakse ka selle Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu osaliseks oleva EFTA liikmesriigi kodanike suhtes, kellega Euroopa Liit on sõlminud üleandmislepingu (Island ja Norra) (41). ELTLi artiklid 18 ja 21 ei kehti kolmandate riikide kodanike suhtes. Euroopa Kohus leidis siiski, et EMP lepingu artikkel 4, (42) tõlgendatuna koostoimes EMP lepingu artikliga 36, (43) mis on liidu õiguse lahutamatu osa, tagab teenuste osutamise vabaduse identsel viisil nagu ELTLi artikkel 56, sealhulgas õiguse minna teise riiki, et seal teenuseid kasutada (44).

Lisaks on Euroopa Kohus kinnitanud, et ELTLi artikli 21 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 36 kohane liikumisvabadus kehtib ka isiku suhtes, kes viibib lennujaamas üksnes seoses transiitlennu vahemaandumisega (45) või kasutab turismiteenust (46) teises riigis.

c.   Territoriaalne kohaldamisala: millistele ametiasutustele on Petruhhini mehhanism siduv?

Petruhhini mehhanism on siduv 27 ELi liikmesriigi, Islandi ja Norra ametiasutustele kodakondsuse erandi kohaldamisel.

2.1.2.   
  Sammud, mille pädevad asutused peavad kodakondsuse erandi kohaldamisel astuma

a.   Väljaandmistaotluse saanud riigi kohustused

ELTLi artiklid 18 ja 21 ning EMP lepingu artikkel 4, tõlgendatuna koostoimes EMP lepingu artikliga 36, ei kohusta kehtestama täielikku samaväärsust oma kodanike ja teiste riikide kodanike vahel seoses kaitsega kolmandatele riikidele väljaandmise eest. Nende artiklite kohaselt peavad aga riigid, kes näevad väljaandmisel ette oma kodanike erineva kohtlemise võrreldes teiste riikide kodanikega, kontrollima enne väljaandmiseks loa andmist, kas väljaandmisega taotletavat õiguspärast eesmärki – vältida karistuseta jäämist – on võimalik saavutada meetmega, mis kahjustab vähem vaba liikumise õiguse kasutamist, kuid oleks sama tõhus (47).

Kriminaalasja menetlemiseks esitatud väljaandmistaotluse korral on taotluse saanud riik kohustatud konsulteerima kodakondsusjärgse riigiga, et anda kodakondsusjärgsele riigile võimalus teha Euroopa vahistamismäärus või ELi-Islandi/Norra vahistamismäärus, mida peetaks sama tõhusaks, kuid vähem kahjustavaks meetmeks.

Taotluse saanud riik ei ole siiski kohustatud keelduma teise liikmesriigi kodanikust liidu kodaniku või Islandi või Norra kodaniku väljaandmisest ega juhul, kui tema riigisisene õigus seda võimaldab, liidu, Islandi või Norra kodaniku suhtes kolmandas riigis toime pandud süütegude eest ise kriminaalasja menetlema (48). Niisugune kohustus väljuks piiridest, mille liidu õigus võib panna selle liikmesriigi kaalutlusõigusele kriminaalmenetluse alustamise üle otsustamisel.

b.   Konsulteerimismenetluse algatamine

Väljaandmistaotluse saanud riik on kohustatud teavitama kodakondsusjärgset riiki menetluses olevast väljaandmistaotlusest.

Teavitamise aja kohta on soovitatav, et taotluse saanud riik teavitaks kodakondsusjärgset riiki sissetulevast või menetluses olevast väljaandmistaotlusest esimesel võimalusel. Seda võib teha juba siis, kui isik on esialgselt vahi alla võetud, kui Interpoli tagaotsimisteatest on saadud piisavalt teavet ja/või hiljem, kui riik, kellele väljaandmistaotlus esitatakse, on selle kätte saanud.

c.   Kodakondsusjärgse(te)le riigile (riikidele) esitatava teabe liik

Taotluse saanud riigi ametiasutused peaksid kodakondsusjärgse riigi kontaktasutust (49) teavitama vähemalt

| — | kõnealust isikut puudutava väljaandmistaotluse olemasolust ning |
| --- | --- |

—

kõnealust isikut puudutava väljaandmistaotluse olemasolust ning

| — | kõigist faktilistest ja õiguslikest asjaoludest, mille väljaandmist taotlev kolmas riik on väljaandmistaotluse raames teatavaks teinud (50) (vt 3. lisas esitatud vorm). |
| --- | --- |

—

kõigist faktilistest ja õiguslikest asjaoludest, mille väljaandmist taotlev kolmas riik on väljaandmistaotluse raames teatavaks teinud (50) (vt 3. lisas esitatud vorm).

Peale selle peaksid taotluse saanud riigi ametiasutused teavitama kodakondsusjärgse riigi ametiasutusi väljanõutava isiku olukorra mis tahes muutustest, mis võivad olla olulised seoses võimalusega teha selle isiku suhtes Euroopa vahistamismäärus või ELi-Islandi/Norra vahistamismäärus (51) (vt 4. lisas esitatud vorm).

d.   Suhtlus taotluse esitanud kolmanda riigiga ja konfidentsiaalsus

Ei taotluse saanud riik ega kodakondsusjärgne riik ei ole liidu õiguse kohaselt kohustatud esitama kriminaaltoimiku edastamise taotlust väljaandmist taotlevale kolmandale riigile (52). Kui taotluse saanud riik või riik, mille kodanik väljanõutav isik on, oleks kohustatud paluma väljaandmist taotlevalt kolmandalt riigilt kriminaaltoimiku edastamist, võib see väljaandmismenetlust oluliselt raskendada ja selle kestust oluliselt pikendada, ohustades lõpuks eesmärki vältida süütegude eest karistuseta jäämist (53). Lisaks võib pikk menetlus olla kahjulik väljanõutavale isikule, eelkõige juhul, kui teda kinni peetakse.

Kodakondsusjärgse riigi ametiasutused on kohustatud tagama nende asjaolude konfidentsiaalsuse, mida kolmas riik on soovinud. Peale selle tuleks taotluse esitanud kolmandat riiki sellest nõuetekohaselt teavitada (54).

Kodakondsusjärgne riik võib siiski kasutada mis tahes koostöö- ja/või vastastikuse abi mehhanismi, et saada taotluse saanud riigilt tõendeid (nt teha Euroopa uurimismääruse (55)).

e.   Kodakondsusjärgse riigi kohustused

Pärast teavitamist peaksid kodakondsusjärgse riigi pädevad asutused hindama, kas on asjakohane teha Euroopa vahistamismäärus või ELi-Islandi/Norra vahistamismäärus samade süütegude kohta, milles asjaomast isikut väljaandmistaotluses süüdistatakse, kui neil on oma riigisisese õiguse kohaselt pädevus algatada selle isiku suhtes ise kriminaalmenetlus seoses süütegudega, mis on toime pandud väljaspool riigi territooriumi.

2.1.3.   
  Teatele vastamise tähtaeg

Taotluse saanud riik peaks määrama kodakondsusjärgse(te)le riigile (riikidele) vastamiseks mõistliku tähtaja. Taotluse saanud riigil on mõistliku tähtaja kindlaksmääramisel kaalutlusruum, võttes eelkõige arvesse, kas isik, kelle väljaandmist taotletakse, on väljaandmismenetluse alusel vahi all, ja juhtumi keerukust (56).

Kehtestatud tähtaeg tuleks märkida tõendile (vt 3. lisas esitatud vorm).

Vajaduse korral võib kodakondsusjärgse riigi (riikide) kontaktasutus või vahistamismääruse teinud õigusasutus (57) taotleda tähtaja pikendamist (vt 5. lisas esitatud vorm). Pikendamisotsuse peaks tegema taotluse saanud riigi kontaktasutus või väljaandmistaotlusega tegelev ametiasutus (vt 6. lisas esitatud vorm).

2.1.4.   
  Väljaandmistaotluse rahuldamata jätmine

Ainult juhul, kui kodakondsusjärgse riigi õigusasutus teeb Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse, mis on seotud samade süütegude (58) või tegudega, ja teavitab sellest taotluse saanud riiki, peaks taotluse saanud riik väljaandmisest keelduma ja andma isiku üle kodakondsusjärgsele riigile (vt 7. lisa vorm).

2.1.5.   
  Väljaandmismenetluse jätkamine

Kui kodakondsusjärgse riigi (riikide) ametiasutused ei anna määratud tähtaja jooksul vastust või annavad tähtaja jooksul eitava vastuse, võivad taotluse saanud riigi ametiasutused asjakohasel juhul isiku välja anda, ilma et nad peaksid ootama, kuni kodakondsusjärgne riik vastab ja/või võtab vastu ametliku otsuse selle isiku suhtes Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse tegemisest loobumise kohta (59) (vt 7. lisa vorm).

2.2.   Väljaandmistaotlused vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks

2.2.1.   
  Kohaldamisala

a.   Sisuline kohaldamisala

Raugeviciuse kohtuotsust kohaldatakse, kui

| — | taotlus on väljaandmistaotlus vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks
  ning |
| --- | --- |

—

taotlus on väljaandmistaotlus vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks

ning

| — | taotluse saanud riik kohaldab kodakondsuse erandit üksnes oma kodanike suhtes, mis võib põhjustada diskrimineerimist oma kodanike ja teiste riikide kodanike vahel, kes on kasutanud vaba liikumise õigust (vt 2. lisas esitatud ülevaade riikide süsteemidest). |
| --- | --- |

—

taotluse saanud riik kohaldab kodakondsuse erandit üksnes oma kodanike suhtes, mis võib põhjustada diskrimineerimist oma kodanike ja teiste riikide kodanike vahel, kes on kasutanud vaba liikumise õigust (vt 2. lisas esitatud ülevaade riikide süsteemidest).

b.   Isikuline kohaldamisala seoses väljaandmistaotlustega karistuse täideviimise eesmärgil: kelle suhtes kohaldatakse Raugeviciuse kohtuotsust?

Sellega seoses kehtib võrdse kohtlemise kohustus ainult siis, kui oma kodanikud ja teiste riikide kodanikud on karistuseta jäämise ohu vältimise eesmärgi seisukohast sarnases olukorras. Kuna vabadusekaotuslike karistuste täideviimine isiku päritoluriigis soodustab isiku taasintegreerumist ühiskonda pärast karistuse kandmist, esineb sarnane olukord ainult teiste riikide kodanike suhtes, kelle alaline elukoht on taotluse saanud riigis ja kes on seega kindlalt integreerunud selle riigi ühiskonda.

Seetõttu otsustas Euroopa Kohus, et isikuline kohaldamisala piirdub teiste riikide kodanikega, kes elavad alaliselt taotluse saanud riigis ja tõendavad, et nad on selle riigi ühiskonda kindlalt integreerunud (60), kuna nad on taotluse saanud riigi kodanikega sarnases olukorras. Samal ajal ei vasta sarnases olukorras olemise kriteeriumile riigi kodanik, kes vahistatakse taotluse saanud riigi lennujaamas, kus ta on ainult läbisõidul.

Kui isikut, kelle suhtes väljaandmistaotlus on tehtud, ei saa pidada taotluse saanud liikmesriigis alaliselt elavaks, tuleb tema väljaandmise küsimus lahendada kohaldatava riigisisese või rahvusvahelise õiguse alusel (61).

2.2.2.   
  Sammud, mille pädevad asutused peavad kodakondsuse erandi kohaldamisel astuma

Karistuse täideviimiseks esitatud väljaandmistaotluse korral on vaba liikumise õiguse kasutamist vähem kahjustav meede see, kui taotluse saanud riik, selle asemel et anda teise riigi kodanik välja kolmandale riigile, võtab vastutuse karistuse täideviimise eest oma territooriumil, kui selline võimalus on ette nähtud ka tema enda kodanikele. Eeldatakse, et Euroopa Kohus selgitab täiendavalt selliste sammude üksikasju (eelkõige riikide kohustuste ulatust ja seda, kas on vaja kolmanda riigi nõusolekut) menetluses olevas kohtuasjas C-237/21 (62).

2.2.3.   
  Teabevahetus taotluse saanud riigi ja kodakondsusjärgse riigi vahel

ELTLi artiklitega 18 ja 21 ei ole ette nähtud, et taotluse saanud riik peaks kodakondsusjärgset riiki teavitama menetluses olevast väljaandmistaotlusest karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks. Taotluse saanud riigil ei ole aga keelatud võtta ühendust kodakondsusjärgse riigiga, et saada teavet, mida ta kasulikuks peab.

3.   SUUNISED, MIS KEHTIVAD KÕIKIDELE RIIKIDELE, OLENEMATA KODAKONDSUSE ERANDIST

3.1.   Põhiõiguste hindamine enne väljaandmist

3.1.1.   Harta kohaldamine

Euroopa Kohus otsustas, et otsus anda välja liidu, Islandi või Norra kodanik olukorras, mis kuulub ELTLi artiklite 18 ja 21 või EMP lepingu artikli 4 kohaldamisalasse, tõlgendatuna koostoimes EMP lepingu artikliga 36, kuulub liidu õiguse kohaldamisalasse harta artikli 51 lõike 1 tähenduses (63). Seepärast kohaldatakse sellise otsuse suhtes harta sätteid, eelkõige selle artiklit 19.

Lisaks piisab harta kohaldamiseks sellest, kui on olemas väljaandmist käsitlev liidu rahvusvaheline leping. Seetõttu kohaldatakse hartat ka väljaandmistaotluste suhtes, mille on esitanud USA kooskõlas Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise väljaandmislepinguga (64) ja Ühendkuningriik ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga (65), isegi juhul, kui tegemist ei ole liikumisvabaduse kasutamisega EMPs. Sellistel juhtudel kohaldatakse hartat ka kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes.

Harta kohaldamise korral peab taotluse saanud riik kõigepealt kontrollima, et väljaandmine ei kahjustaks harta artiklis 19 sätestatud õigusi (66).

Harta artikli 19 lõike 2 kohaselt ei tohi kedagi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus.

Euroopa Kohus on lisaks sedastanud, et „pelgalt deklaratsioonide olemasolust ja põhimõtteliselt põhiõiguste järgimist tagavate rahvusvaheliste lepingute heakskiitmisest ei piisa, et tagada sobiv kaitse väärkohtlemise ohu eest, kui usaldusväärsetest allikatest ilmneb ametiasutuste tegevus või nende poolt sallitav tegevus, mis on ilmselgelt vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EJÕK) põhimõtetega.

Sellest järeldub, et kui väljaandmistaotluse saanud liikmesriigil on andmeid, mis näitavad, et taotluse esitanud kolmandas riigis esineb reaalne oht, et isikuid koheldakse ebainimlikult või alandavalt, on ta kohustatud isiku sellele riigile väljaandmise üle otsustamisel selle ohu olemasolu hindama (vt selle kohta seoses harta artikliga 4 kohtuotsus, 5. aprill 2016, Aranyosi ja Căldăraru, C-404/15 ja C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, punkt 88).

Selleks peab väljaandmistaotluse saanud liikmesriigi pädev asutus tuginema objektiivsetele, usaldusväärsetele, täpsetele ja nõuetekohaselt ajakohastatud andmetele. Need andmed võivad tuleneda muu hulgas niisuguste rahvusvaheliste kohtute nagu Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustest, väljaandmistaotluse esitanud kolmanda riigi kohtute otsustest ning Euroopa Nõukogu organite poolt või Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis tehtud otsustest või koostatud aruannetest ja muudest dokumentidest (vt selle kohta kohtuotsus, 5. aprill 2016, Aranyosi ja Căldăraru, C-404/15 ja C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, punkt 89) (67).“

3.1.2.   Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaldamine

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaldatakse väljaandmise suhtes riikidelt kolmandatele riikidele olukordades, mille suhtes harta ei kehti, (68) näiteks sellise liidu kodaniku väljaandmine, kes ei ole kasutanud vaba liikumise õigust, või kolmanda riigi kodaniku väljaandmine kolmandale riigile, kellega liit ei ole sõlminud väljaandmislepingut.

Eelkõige on olulised EJÕK artiklid 3 ja 6. Artiklis 3 on sätestatud:

„Kedagi ei tohi piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada.“

Artiklis 6 (õigus õiglasele kohtumenetlusele, süütuse presumptsioon ja kaitseõigus) on sätestatud:

| „1. | Igaühel on oma tsiviilõiguste ja -kohustuste või temale esitatud kriminaalsüüdistuse üle otsustamise korral õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud õigusemõistmise volitustega institutsioonis. Kohtuotsus kuulutatakse avalikult, kuid ajakirjanikke ja üldsust võidakse demokraatlikus ühiskonnas eemaldada kas kogu või osast protsessist kõlbluse, avaliku korra või riigi julgeoleku huvides või kui seda nõuavad alaealise huvid või osapoolte eraelu kaitse, või erilistel asjaoludel, kus avalikkus võib kahjustada õigusemõistmise huve, ulatuses, mis on kohtu arvates vältimatult vajalik. |
| --- | --- |

„1.

Igaühel on oma tsiviilõiguste ja -kohustuste või temale esitatud kriminaalsüüdistuse üle otsustamise korral õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud õigusemõistmise volitustega institutsioonis. Kohtuotsus kuulutatakse avalikult, kuid ajakirjanikke ja üldsust võidakse demokraatlikus ühiskonnas eemaldada kas kogu või osast protsessist kõlbluse, avaliku korra või riigi julgeoleku huvides või kui seda nõuavad alaealise huvid või osapoolte eraelu kaitse, või erilistel asjaoludel, kus avalikkus võib kahjustada õigusemõistmise huve, ulatuses, mis on kohtu arvates vältimatult vajalik.

| 2. | Igaüht, keda süüdistatakse kuriteos, peetakse süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud. |
| --- | --- |

2.

Igaüht, keda süüdistatakse kuriteos, peetakse süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud.

| 3. | Igal kuriteos süüdistataval on vähemalt järgmised õigused: a) saada kiires korras talle arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet tema vastu esitatud süüdistuse iseloomust ja põhjustest; b) saada piisavalt aega ja võimalusi enda kaitse ettevalmistamiseks; c) kaitsta end ise või enda poolt valitud kaitsja abil või saada tasuta õigusabi juhul, kui õigusemõistmise huvid seda nõuavad ja süüdistataval pole piisavalt vahendeid õigusabi eest tasumiseks; d) küsitleda ise või lasta küsitleda süüdistuse tunnistajaid, saavutada omapoolsete tunnistajate kohalekutsumine ja nende küsitlemine süüdistuse tunnistajatega võrdsetel tingimustel; e) kasutada tasuta tõlgi abi, kui ta ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt.“ |
| --- | --- |

3.

Igal kuriteos süüdistataval on vähemalt järgmised õigused: a) saada kiires korras talle arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet tema vastu esitatud süüdistuse iseloomust ja põhjustest; b) saada piisavalt aega ja võimalusi enda kaitse ettevalmistamiseks; c) kaitsta end ise või enda poolt valitud kaitsja abil või saada tasuta õigusabi juhul, kui õigusemõistmise huvid seda nõuavad ja süüdistataval pole piisavalt vahendeid õigusabi eest tasumiseks; d) küsitleda ise või lasta küsitleda süüdistuse tunnistajaid, saavutada omapoolsete tunnistajate kohalekutsumine ja nende küsitlemine süüdistuse tunnistajatega võrdsetel tingimustel; e) kasutada tasuta tõlgi abi, kui ta ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt.“

3.2.   Põhjendamatud või kuritarvituslikud, sealhulgas poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteated, vahistamismäärused ja väljaandmistaotlused

Riikides on esinenud juhtumeid seoses põhjendamatute või kuritarvituslike, sealhulgas poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotluste ja paralleelsete Interpoli tagaotsimisteadetega. Seetõttu võiks seda osa kohaldada juba siis, kui väljaandmistaotlust ei ole veel esitatud või kui isikut ei ole tagaotsimisteate alusel veel vahistatud (nt kui riik on teadlik kuritarvituslikust Interpoli tagaotsimisteatest, võib ta teisi kontaktasutusi sellest ennetavalt teavitada isegi enne, kui tagaotsitav isik teise riiki liigub).

3.2.1.   
  Interpoli mehhanism tagaotsimisteadete väärkasutamise kohta

Interpolis on kasutusel tagaotsimisteadete (69) automaatne kontrollisüsteem. See võimaldab väärkasutuse juhtumid välja sõeluda. Iga sissetulevat taotlust kontrollitakse jälgimisnimekirja põhjal, mis hõlmab varem rahuldamata jäetud taotlusi, nii et need lükatakse automaatselt tagasi. Interpol töötab välja uusi automaatseid infotehnoloogilisi kaitsemeetmeid, et parandada teadete avaldamiseks ja levitamiseks esitatavate taotluste hindamist.

Lisaks on Interpoli peasekretariaadis loodud spetsiaalne rakkerühm, kuhu kuuluvad Interpoli eri liikmesriikide juristid ja politseiametnikud. Rakkerühm hindab kõiki Interpoli liikmesriikidelt saabunud teadete avaldamise ja levitamise taotlusi, pidades silmas nende vastavust asjaomasele õigusraamistikule ja asjaomastele nõuetele.

Interpoli tagaotsimisteate saab tühistada mitmel põhjusel, kui informeerida Interpoli sõltumatut failide kontrollikomisjoni (CCF) sellest, et teade on vastuolus Interpoli põhikirjaga ja selle eeskirjadega andmete töötlemise kohta. Liikmesriigid võivad soovitada isikul, keda puudutab kuritarvituslik, eelkõige poliitiliselt motiveeritud tagaotsimisteade, kasutada oma õigust pöörduda CCFi poole ja isikut eelnevalt hoiatada või nõuda teadete või märgukirjade kustutamist.

Neid tegevusi toetab alaline teadete nõuanderühm.

3.2.2.   
  Kontaktasutuste teabevahetus seoses põhjendamatute või kuritarvituslike, eelkõige poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotlustega

Kodakondsusjärgsel riigil on sageli väga olulist teavet, et otsustada, kas väljaandmistaotlus on põhjendamatu või kuritarvituslik, eelkõige poliitiliselt motiveeritud. Seetõttu võib olla oluline tihe koostöö ja teabevahetus väljanõutava isiku kodakondsusjärgse riigiga, kui taotluse saanud riik hindab teise riigi kodaniku väljaandmistaotlust.

Põhjendatud kahtluse korral, et väljaandmistaotlus on kuritarvituslik, eelkõige poliitiliselt motiveeritud, või muul viisil põhjendamatu (ebaseaduslik), peaks kolmandalt riigilt teise riigi kodaniku kohta väljaandmistaotluse saanud riigi kontaktasutus alati teavitama kodakondsusjärgse riigi kontaktasutust. See võimaldab vahetada asjakohast teavet, et teha teadlik otsus selle kohta, kas väljaandmistaotlus on poliitiliselt motiveeritud või muul viisil põhjendamatu (ebaseaduslik) (vt 3. lisas esitatud vorm ja 8. lisas esitatud vorm).

Lisaks peaks iga kontaktasutus juhul, kui esineb põhjendatud kahtlus, et väljaandmistaotlus on põhjendamatu või kuritarvituslik, eelkõige poliitiliselt motiveeritud, viivitamata ja ennetavalt teavitama teisi kontaktasutusi, samuti Eurojusti, Europoli ja Interpoli ning nendega konsulteerima (vt 8. lisas esitatud vorm).

See kontaktasutuste vaheline teavitamismehhanism põhjendamatute või kuritarvituslike, sealhulgas poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotluste korral kehtib nii riikide kodanike kui ka kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes.

4.   PETRUHHINI MEHHANISMI PRAKTILISED ASPEKTID JA POLIITILISELT MOTIVEERITUD VÄLJAANDMISTAOTLUSED

4.1.   Kontaktasutused

Riigid määrasid Petruhhini mehhanismi kohaldamise ning põhjendamatute või ebaseaduslike, eelkõige poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotlustega seotud küsimustega tegelemiseks kontaktasutused (nt keskasutused).

Kontaktasutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav aadressil:

https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/AtlasChooseCountry/ET.

Riigid peaksid Euroopa õigusalase koostöö võrgustikule teatama kiiresti kõigist muudatustest seoses oma kontaktasutustega.

Küsimuste korral võivad kontaktasutused konsulteerida Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga.

4.2.   Keelte kasutamise kord ja kulud

Taotluse saanud riigi ja kodakondsusjärgse riigi vahel edastatavate dokumentide keelena soovitatakse kasutada kodakondsusjärgse riigi ametlikku keelt.

Riigid võivad teavitada ka Euroopa Komisjoni, kui nad otsustavad aktsepteerida tõlkeid ühte või mitmesse ELi ametlikku keelde, islandi või norra keelde.

Taotluse saanud riik ja kodakondsusjärgne riik peaksid kumbki katma oma kulud (peamiselt tõlkekulud).

4.3.   Andmekaitsekord

Kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist (70).

---

(1)  Väljaandmise Euroopa konventsioon (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 24) ja selle lisaprotokoll (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 086), väljaandmise Euroopa konventsiooni teine lisaprotokoll (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 098), kolmas lisaprotokoll (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 209) ja neljas lisaprotokoll (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 212).

(2)  Väljaandmise või kohtu alla andmise kohustus.

(3)  Näiteks kaubandus- ja koostöölepingus, mille on sõlminud ühelt poolt Euroopa Liit ja Euroopa Aatomienergiaühendus ning teiselt poolt Ühendkuningriik (ELT L 149, 30.4.2021, lk 10), on artiklis 603 sätestatud sõnaselge kohustus seoses aut dedere aut judicare põhimõttega.

(4)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(5)  ELTLi artikli 21 lõikes 1 on sätestatud: „Igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti.“

(6)  Tuginedes kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelule, mis on kehtestatud ELTLi artiklis 18, milles on sätestatud: „Ilma et see piiraks aluslepingutes sisalduvate erisätete kohaldamist, on aluslepingutes käsitletud valdkondades keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel.“

(7)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. aprill 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, ja kohtuotsus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(8)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(9)  Euroopa Liidu Nõukogu töödokument, justiitsministrite mitteametlik videokonverents, 4. juuni 2020: „Preparation – Extradition of EU citizens to third countries“ (ettevalmistused – ELi kodanike väljaandmine kolmandatele riikidele) – eesistujariigi aruteludokument, dokument WK 5231/2020 INIT.

(10)  Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ühisaruanne ELi kodanike kolmandatele riikidele väljaandmise kohta: https://www.eurojust.europa.eu/joint-report-eurojust-and-ejn-extradition-eu-citizens-third-countries

(11)  ELT C 419, 4.12.2020, lk 23.

(12)  Kohtumäärus, Euroopa Kohus, 6. september 2017, Schotthöfer & Steiner vs. Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. aprill 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(13)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(14)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(15)  Kohtuasi C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(16)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

(17)  ELT C 202, 7.6.2016, lk 389.

(18)  Harta artikli 19 lõikes 2 on sätestatud: „Kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda tõsiselt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus.“

(19)  Kohtumäärus, Euroopa Kohus, 6. september 2017, Schotthöfer & Steiner vs. Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633.

(20)  Harta artiklis 47 on sätestatud: „Igaühel, kelle liidu õigusega tagatud õigusi või vabadusi rikutakse, on selles artiklis kehtestatud tingimuste kohaselt õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus.

Igaühel on õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus. Igaühel peab olema võimalus saada nõu ja kaitset ning olla esindatud.

Isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda.“

(21)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. aprill 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222.

(22)  Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheline väljaandmisleping (ELT L 181, 19.7.2003, lk 27).

(23)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(24)  ELT L 292, 21.10.2006, lk 2.

(25)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(26)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376.

(27)  Konventsioon, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19).

(28)  Schengeni konventsiooni artiklis 54 on sätestatud: „Isikut, kelle suhtes üks konventsiooniosaline on langetanud lõpliku kohtuotsuse, ei või teine konventsiooniosaline sama teo eest vastutusele võtta, tingimusel et kui isikule on karistus määratud, on ta selle ära kandnud või kannab seda või seda ei saa otsuse langetanud konventsiooniosalise õiguse alusel enam täitmisele pöörata.“

(29)  Harta artiklis 50 on sätestatud: „Kedagi ei tohi uuesti kohtu alla anda ega karistada kuriteo eest, milles ta on liidu territooriumil seaduse järgi juba lõplikult õigeks või süüdi mõistetud.“

(30)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376, punkt 84.

(31)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(32)  Kuna isik, kelle väljaandmist taotleti, oli juba kolmandas riigis süüdi mõistetud.

(33)  Kohtulikult karistatud isikute üleandmise Euroopa konventsioon (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 112).

(34)  Väljaandmise Euroopa konventsioon (Euroopa Nõukogu lepingute sari nr 24).

(35)  Võrdluseks: Soome on esitanud väljaandmise Euroopa konventsiooni artikli 6 kohase määratluse järgmises sõnastuses: „Käesoleva konventsiooni tähenduses tähistab mõiste „kodanik“ Soome, Taani, Islandi, Norra ja Rootsi kodanikke ning nendes riikides elavaid välismaalasi.“

(36)  ELT L 181, 19.7.2003, lk 27.

(37)  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

(38)  Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 614 lõigetes 1 ja 3 on sätestatud: „1. Kui kaks või enam riiki on teinud sama isiku kohta Euroopa vahistamismääruse või vahistamismääruse, teeb vahistamismäärust täitev õigusasutus otsuse selle kohta, milline vahistamismäärus täidetakse, võttes asjakohaselt arvesse kõiki asjaolusid ning eriti süütegude suhtelist raskust ja toimepanemise kohta, vahistamismääruste või Euroopa vahistamismääruste vastavaid kuupäevi ning seda, kas määrus on tehtud süüdistuse esitamiseks või vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks, ning pidades silmas ka liidu õigusest tulenevaid liikmesriikide juriidilisi kohustusi, eelkõige seoses liikumisvabaduse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtetega. 3. Kui vahistamismääruse ja kolmanda riigi esitatud väljaandmistaotluse vahel on vastuolu, teeb vahistamismäärust täitva riigi pädev asutus otsuse selle kohta, kas ülimuslik on vahistamismäärus või väljaandmistaotlus, võttes asjakohaselt arvesse kõiki asjaolusid ning eelkõige neid, millele on osutatud lõikes 1 ja mida on nimetatud kohaldatavas konventsioonis.“

(39)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punkt 29, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 32.

(40)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 31.

(41)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(42)  EMP lepingu artiklis 4 on sätestatud: „Käesoleva lepingu reguleerimisalas, piiramata selle mis tahes erisätete kohaldamist, on keelatud igasugune diskrimineerimine kodakondsuse alusel.“

(43)  EMP lepingu artikli 36 lõikes 1 on sätestatud: „Järgnevate sätete kohaselt ei seata mingeid piiranguid lepinguosaliste territooriumil teenuste osutamise vabadusele nende EÜ liikmesriikide või EFTA riikide kodanike puhul, kes asuvad EFTA riigis või mõnes teises liikmesriigis kui isik, kellele teenuseid pakutakse.“

(44)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020: 262, punktid 52–55.

(45)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. aprill 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018: 222, punkt 34.

(46)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020: 262, punkt 54.

(47)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016: 630, punkt 41.

(48)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punktid 49–50.

(49)  27 ELi liikmesriigi, Norra ja Islandi määratud riiklike kontaktasutuste loetelu on avaldatud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku veebisaidil, vt punkt 4.1.

(50)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 48.

(51)  Samas.

(52)  Samas, punkt 49.

(53)  Samas, punkt 51.

(54)  Samas, punkt 48.

(55)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 1.5.2014, lk 1).

(56)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 55.

(57)  Nagu on määratud Euroopa vahistamismääruse raamotsuse artikli 6 lõikes 1 või Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelist üleandmismenetlust käsitleva Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu artikli 9 lõikes 1.

(58)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. aprill 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018: 222, punkt 54.

(59)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. detsember 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (väljaandmine Ukrainale), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punktid 53 ja 54.

(60)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punkt 46.

(61)  Samas, punkt 48.

(62)  Kohtuasi C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(63)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punktid 52 ja 53, ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punkt 63. Harta artikli 51 lõikes 1 on sätestatud: „1. Harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral. Seepärast austavad nad õigusi, järgivad põhimõtteid ning edendavad nende kohaldamist oma asjaomase pädevuse kohaselt, võttes arvesse liidule aluslepingute muudes osades antud volituste piire.“

(64)  ELT L 181, 19.7.2003, lk 27.

(65)  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

(66)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punkt 60; kohtumäärus, Euroopa Kohus, 6. september 2017, Schotthöfer & Steiner vs. Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018: 898, punkt 49; ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. aprill 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punktid 63–68.

(67)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punktid 57, 58 ja 59.

(68)  Vt punkt 3.1.1 eespool.

(69)  Tagaotsimisteade ei ole väljaandmistaotlus ega rahvusvaheline vahistamismäärus. See on hoiatusteade õiguskaitseasutustele kogu maailmas, et teha kindlaks sellise isiku asukoht, kelle suhtes kohaldatakse väljaandmist, üleandmist või muud sarnast õigusmenetlust, ja ta esialgselt vahi alla võtta. Tagaotsimisteade viitab siiski rahvusvahelisele vahistamismäärusele või kohtuotsusele, toetab väljaandmismenetlust ja sisaldab riigisiseseid kuriteoga seotud andmeid (välja arvatud juhul, kui tagaotsimisteate väljastab rahvusvaheline kohus). Interpoli andmete töötlemist käsitlevate eeskirjade [IRPD, III/IRPD/GA/2011 (2019)] artiklis 82 on märgitud, et „tagaotsimisteated avaldatakse riikliku keskbüroo või kriminaalasjas uurimis- või süüdistuspädevusega rahvusvahelise organi taotlusel, et saada teada tagaotsitava asukoht ning ta kinni pidada, vahistada või tema liikumisvabadust piirata tema väljaandmise, üleandmise või muul seesugusel õiguspärasel eesmärgil.“

(70)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

---

1. LISA

Sammud, mis tuleb astuda seoses kriminaalasja menetlemiseks esitatud väljaandmistaotlustega – Petruhhini mehhanismi peamised etapid

Image 1

---

2. LISA

Ülevaade kodakondsuse eranditest (riikide esitatud teave)

| AT: | 4. detsembri 1979. aasta föderaalseaduse (väljaandmise ja vastastikuse abistamise kohta kriminaalasjades) (väljaandmise ja vastastikuse õigusabi seadus (ARHG)) paragrahv 12. |
| --- | --- |
| BE: | 15. märtsi 1874. aasta seaduse (väljaandmiste kohta) artiklid 1 ja 2. |
| BG: | põhiseaduse artikli 25 lõige 4. |
| CY: | põhiseaduse artikli 11 punkt f (kodaniku väljaandmine on lubatud üksnes kooskõlas vabariigile siduva rahvusvahelise lepinguga, tingimusel et seda lepingut kohaldab ka vastaspool, ja seoses tegudega, mis on aset leidnud pärast põhiseaduse viienda muudatuse jõustumist 2006. aastal). |
| CZ: | põhiõiguste ja -vabaduste harta kui Tšehhi Vabariigi põhiseadusliku korra osa artikli 14 lõige 4. Tšehhi kodaniku väljaandmine kolmandale riigile on võimalik, kui kodanik annab nõusoleku enda väljaandmiseks sellele riigile (kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö seaduse paragrahvi 91 lõike 1 punkt a). |
| DE: | Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artikli 16 lõige 2. |
| EE: | põhiseaduse paragrahv 36 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud rahvusvahelise lepingu alusel). |
| EL: | kriminaalmenetluse seadustiku artikkel 438. |
| ES: | 1985. aasta väljaandmise seaduse artikkel 3 (välja arvatud juhul, kui see on lepingus ette nähtud, kooskõlas vastastikkuse põhimõttega). |
| FI: | põhiseaduse paragrahvi 9 lõige 3 (seadusega võib sätestada, et seoses kuriteoga võib Soome kodaniku anda kohtumenetluse eesmärgil välja riigile, kus on tagatud tema inimõigused ja õiguskaitse). Väljaandmise seaduse (456/1970) paragrahv 2 (koostöö kohta muude riikidega kui ELi liikmesriigid; Soome kodanikku ei või välja anda. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi kohta). |
| FR: | kriminaalmenetluse seadustiku artikkel 696-4. |
| HR: | põhiseaduse artikkel 9 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel). |
| HU: | 1996. aasta XXXVIII seaduse (rahvusvahelise õigusabi kohta kriminaalasjades) paragrahv 13. |
| IC: | 1984. aasta seadus nr 13 kurjategijate väljaandmise ja muu kriminaalmenetluses abistamise kohta (ei kohaldata Taani, Soome, Norra ja Rootsi taotluste suhtes). |
| IE: | Iirimaa 1965. aasta väljaandmisseaduse kohaselt võib Iirimaa oma kodanikke välja anda, kui kolmanda riigiga on sõlmitud väljaandmisleping ja see riik võib oma kodanikke Iirimaale välja anda. |
| IT: | põhiseaduse artikli 26 lõige 1 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel). |
| LT: | põhiseaduse artikkel 13 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel). |
| LU: | 20. juuni 2001. aasta muudetud seaduse artikkel 7. |
| LV: | põhiseaduse artikkel 98 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel). |
| MT: | põhiseaduse artikkel 43 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel). |
| NL: | väljaandmisseaduse (Uitleveringswet) artikkel 4 (väljaandmine on lubatud kriminaalasjade menetlemiseks tagatiste andmise korral). |
| NO: | 13. juuni 1975. aasta seadus nr 39, mis käsitleb õigusrikkujate väljaandmist (ei kohaldata Euroopa Liidu riikide ja Islandi taotluste suhtes). |
| PL: | põhiseaduse artikkel 55. |
| PT: | põhiseaduse artikli 33 lõige 1 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel või tagatiste andmise korral ja ainult kriminaalasjade menetlemiseks). |
| RO: | põhiseaduse artikli 19 lõige 2 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud rahvusvaheliste lepingute alusel, mille osaline Rumeenia on, seaduse kohaselt ja vastastikusel alusel). |
| SE: | väljaandmise seaduse (1957:668) paragrahv 2. |
| SI: | põhiseaduse artikkel 47. |
| SK: | kriminaalmenetluse seadustiku paragrahv 501 (välja arvatud juhul, kui väljaandmiskohustus on ette nähtud seaduses, rahvusvahelises lepingus või rahvusvahelise organisatsiooni otsuses, mis on Slovaki Vabariigile siduv). |
| | Riik, kes ei näe sõnaselgelt ette kodakondsuse erandit |
| DK: | Taani väljaandmisseaduse artikkel 18 (kuid oma kodanike väljaandmise suhtes nähakse ette rangemad normid kui teiste riikide kodanike suhtes). |

AT:

4. detsembri 1979. aasta föderaalseaduse (väljaandmise ja vastastikuse abistamise kohta kriminaalasjades) (väljaandmise ja vastastikuse õigusabi seadus (ARHG)) paragrahv 12.

BE:

15. märtsi 1874. aasta seaduse (väljaandmiste kohta) artiklid 1 ja 2.

BG:

põhiseaduse artikli 25 lõige 4.

CY:

põhiseaduse artikli 11 punkt f (kodaniku väljaandmine on lubatud üksnes kooskõlas vabariigile siduva rahvusvahelise lepinguga, tingimusel et seda lepingut kohaldab ka vastaspool, ja seoses tegudega, mis on aset leidnud pärast põhiseaduse viienda muudatuse jõustumist 2006. aastal).

CZ:

põhiõiguste ja -vabaduste harta kui Tšehhi Vabariigi põhiseadusliku korra osa artikli 14 lõige 4. Tšehhi kodaniku väljaandmine kolmandale riigile on võimalik, kui kodanik annab nõusoleku enda väljaandmiseks sellele riigile (kriminaalasjades tehtava rahvusvahelise õigusalase koostöö seaduse paragrahvi 91 lõike 1 punkt a).

DE:

Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artikli 16 lõige 2.

EE:

põhiseaduse paragrahv 36 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud rahvusvahelise lepingu alusel).

EL:

kriminaalmenetluse seadustiku artikkel 438.

ES:

1985. aasta väljaandmise seaduse artikkel 3 (välja arvatud juhul, kui see on lepingus ette nähtud, kooskõlas vastastikkuse põhimõttega).

FI:

põhiseaduse paragrahvi 9 lõige 3 (seadusega võib sätestada, et seoses kuriteoga võib Soome kodaniku anda kohtumenetluse eesmärgil välja riigile, kus on tagatud tema inimõigused ja õiguskaitse). Väljaandmise seaduse (456/1970) paragrahv 2 (koostöö kohta muude riikidega kui ELi liikmesriigid; Soome kodanikku ei või välja anda. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi kohta).

FR:

kriminaalmenetluse seadustiku artikkel 696-4.

HR:

põhiseaduse artikkel 9 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel).

HU:

1996. aasta XXXVIII seaduse (rahvusvahelise õigusabi kohta kriminaalasjades) paragrahv 13.

IC:

1984. aasta seadus nr 13 kurjategijate väljaandmise ja muu kriminaalmenetluses abistamise kohta (ei kohaldata Taani, Soome, Norra ja Rootsi taotluste suhtes).

IE:

Iirimaa 1965. aasta väljaandmisseaduse kohaselt võib Iirimaa oma kodanikke välja anda, kui kolmanda riigiga on sõlmitud väljaandmisleping ja see riik võib oma kodanikke Iirimaale välja anda.

IT:

põhiseaduse artikli 26 lõige 1 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel).

LT:

põhiseaduse artikkel 13 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel).

LU:

20. juuni 2001. aasta muudetud seaduse artikkel 7.

LV:

põhiseaduse artikkel 98 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel).

MT:

põhiseaduse artikkel 43 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel).

NL:

väljaandmisseaduse (Uitleveringswet) artikkel 4 (väljaandmine on lubatud kriminaalasjade menetlemiseks tagatiste andmise korral).

NO:

13. juuni 1975. aasta seadus nr 39, mis käsitleb õigusrikkujate väljaandmist (ei kohaldata Euroopa Liidu riikide ja Islandi taotluste suhtes).

PL:

põhiseaduse artikkel 55.

PT:

põhiseaduse artikli 33 lõige 1 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud lepingu alusel või tagatiste andmise korral ja ainult kriminaalasjade menetlemiseks).

RO:

põhiseaduse artikli 19 lõige 2 (välja arvatud juhul, kui väljaandmine on lubatud rahvusvaheliste lepingute alusel, mille osaline Rumeenia on, seaduse kohaselt ja vastastikusel alusel).

SE:

väljaandmise seaduse (1957:668) paragrahv 2.

SI:

põhiseaduse artikkel 47.

SK:

kriminaalmenetluse seadustiku paragrahv 501 (välja arvatud juhul, kui väljaandmiskohustus on ette nähtud seaduses, rahvusvahelises lepingus või rahvusvahelise organisatsiooni otsuses, mis on Slovaki Vabariigile siduv).

Riik, kes ei näe sõnaselgelt ette kodakondsuse erandit

DK:

Taani väljaandmisseaduse artikkel 18 (kuid oma kodanike väljaandmise suhtes nähakse ette rangemad normid kui teiste riikide kodanike suhtes).

---

3. LISA

Kodakondsusjärgse riigi teavitamise vorm

... [riik/riigid] pädevale asutusele

Selle dokumendi eesmärk on teatada teile, et kolmas riik on esitanud vahistamismääruse/väljaandmistaotluse [teha vastav märge]

| ☐ | kriminaalasja menetlemiseks |
| --- | --- |

☐

kriminaalasja menetlemiseks

| ☐ | vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks |
| --- | --- |

☐

vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks

seoses isikuga, kes on teie riigi kodanik.

Väljanõutava isiku andmed

Nimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Vajaduse korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Sünniaeg:

Sünnikoht:

Elukoht ja/või teadaolev aadress:

Keel(ed), millest asjaomane isik aru saab (kui on teada):

Isiku iseloomulikud tunnused / kirjeldus:

Teave taotluse esitanud kolmanda riigi ametiasutuse kohta

Taotluse esitanud kolmas riik:

Vahistamismääruse/väljaandmistaotluse esitanud (õigus)asutus:

Esindaja nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Toimiku viitenumber:

Aadress:

Kontaktandmed:

Teave süütegude kohta, milles asjaomast isikut süüdistatakse

Väljaandmistaotlus puudutab kokku ... [arv] süütegu.

Süüteo (süütegude) toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas asjaomase isiku süüteos (süütegudes) osalemise aeg, koht ja laad:

| |
| --- |

Süüteo (süütegude) olemus ja õiguslik kvalifikatsioon ning kohaldatav õigusnorm/seadus:

| |
| --- |

Kolmanda riigi esitatud lisateave (võimaluse korral lisatakse vormile kolmanda riigi esitatud dokumendid):

| |
| --- |

Eespool esitatud teabe põhjal palutakse kodakondsusjärgse riigi pädevatel asutustel teha otsus selle kohta, kas teha asjaomase isiku suhtes Euroopa vahistamismäärus või ELi-Islandi/Norra vahistamismäärus, et menetleda kriminaalasja seoses sama süüteo/teoga (samade süütegude/tegudega), mille kohta väljaandmistaotlus on esitatud.

Dokumendi esitanud asutus on seisukohal, et ... [ajavahemik] on mõistlik aeg, mille jooksul tuleb otsusest teatada, st hiljemalt ... [asjaomane kuupäev].

Kui kodakondsusjärgselt riigilt ei ole selle aja jooksul vastust saadud, jätkab taotluse saanud riik väljaandmismenetlust.

Esitage palun asjakohane teave seoses väljaandmistaotlusega, mis on esitatud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks:

| |
| --- |

Asjakohasel juhul märkige, kas esineb põhjendatud kahtlus, et väljaandmistaotlus on poliitiliselt motiveeritud, ja põhjendage seda:

| |
| --- |

Väljaandmistaotluse kohta teavet edastava pädeva asutuse kontaktandmed

Riik:

Pädev asutus:

Kontaktisik:

Ametikoht:

Toimiku viitenumber:

Kontaktandmed (e-post/telefon):

Kuupäev ja allkiri

---

4. LISA

Kodakondsusjärgsele riigile täiendava teabe esitamise vorm

... [riik/riigid] pädevale asutusele

Arvestades ... [kuupäev] saadetud teadet, edastab käesoleva dokumendi koostanud riik vastavalt Euroopa Kohtu Petruhhini kohtuasjas tehtud otsuses (1) kehtestatud konsulteerimismenetluse algatamise kohustusele täiendava teabe, mis võib olla kasulik Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse tegemiseks.

Väljanõutava isiku andmed

Nimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Vajaduse korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Sünniaeg:

Sünnikoht:

Elukoht ja/või teadaolev aadress:

Keel(ed), millest asjaomane isik aru saab (kui on teada):

Isiku iseloomulikud tunnused / kirjeldus:

Teave taotluse esitanud kolmanda riigi ametiasutuse kohta

Taotluse esitanud kolmas riik:

Vahistamismääruse/väljaandmistaotluse esitanud (õigus)asutus:

Esindaja nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Toimiku viitenumber:

Aadress:

Kontaktandmed:

Muu asjakohane teave:

| |
| --- |

Väljaandmistaotluse kohta teavet edastava riigi kontaktandmed

Riik:

Pädev asutus:

Kontaktisik:

Ametikoht:

Toimiku viitenumber:

Kontaktandmed (e-post/telefon):

Keskasutus:

Kuupäev ja allkiri

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630.

---

5. LISA

Vorm tähtaja pikendamise taotlemiseks, et teavitada taotluse saanud ametiasutust kooskõlas Petruhhini mehhanismiga

Arvestades ... [riik] ... [kuupäev] saadud teadet selle kohta, et ... [kolmas riik] on esitanud väljaandmistaotluse selle dokumendi koostanud riigi kodaniku ... [asjaomase isiku nimi] suhtes kriminaalasja menetlemiseks, taotleb selle dokumendi koostanud riik taotluse saanud riigi määratud tähtaja pikendamist, et teavitada otsusest Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse tegemise kohta kooskõlas Petruhhini mehhanismiga.

Täpsemalt palutakse tähtaega pikendada ... [ajavahemik / päevade arv] võrra, et teavitada seega taotluse saanud riiki asjaomasest otsusest hiljemalt ... [kuupäev].

Palun selgitage lähemalt, miks on vaja tähtaega pikendada:

| |
| --- |

Asjakohased kontaktandmed

Riik:

Pädev asutus:

Kontaktisik:

Ametikoht:

Toimiku viitenumber:

Kontaktandmed (e-post/telefon):

Kuupäev ja allkiri

---

6. LISA

Tähtaja pikendamise taotlusele vastamise vorm

Arvestades teie riigi taotlust pikendada teavitamise tähtaega, et teavitada otsusest Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse tegemise kohta kooskõlas Petruhhini mehhanismiga, mis käsitleb teadet, mille käesoleva dokumendi koostanud riik saatis ... [kuupäev] seoses ... [kolmas riik] esitatud väljaandmistaotlusega isiku ... [asjaomase isiku nimi] suhtes kriminaalasja menetlemiseks,

taotluse saanud riik [teha vastav märge]:

| ☐ a) | nõustub tähtaja pikendamisega vastavalt kodakondsusjärgse riigi ettepanekule; |
| --- | --- |

☐ a)

nõustub tähtaja pikendamisega vastavalt kodakondsusjärgse riigi ettepanekule;

| ☐ b) | nõustub tähtaja pikendamisega ... [ajavahemik / päevade arv] võrra: teave tuleks esitada hiljemalt ... [kuupäev]; |
| --- | --- |

☐ b)

nõustub tähtaja pikendamisega ... [ajavahemik / päevade arv] võrra: teave tuleks esitada hiljemalt ... [kuupäev];

| ☐ c) | ei saa tähtaega kodakondsusjärgse riigi ettepaneku kohaselt pikendada. |
| --- | --- |

☐ c)

ei saa tähtaega kodakondsusjärgse riigi ettepaneku kohaselt pikendada.

Valiku c korral selgitage tähtaja pikendamisest keeldumise põhjuseid:

| |
| --- |

Asjakohased kontaktandmed

Riik:

Pädev asutus:

Kontaktisik:

Ametikoht:

Toimiku viitenumber:

Kontaktandmed (e-post/telefon):

Kuupäev ja allkiri

---

7. LISA

Vorm taotluse saanud riigile kodakondsusjärgse riigi vastuse andmiseks

Arvestades ... [riik] ... [kuupäev] saadud teadet seoses ... [kolmas riik] esitatud väljaandmistaotlusega käesoleva dokumendi koostanud riigi kodaniku suhtes kriminaalasja menetlemiseks ning selles sisalduvat teavet [teha vastav märge]:

| ☐ a. | on riik teinud asjaomase isiku suhtes Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse, mis on seotud samade süütegude/tegudega kui väljaandmistaotluses käsitletud süüteod/teod; |
| --- | --- |

☐ a.

on riik teinud asjaomase isiku suhtes Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse, mis on seotud samade süütegude/tegudega kui väljaandmistaotluses käsitletud süüteod/teod;

| ☐ b. | ei tee riik asjaomase isiku suhtes Euroopa vahistamismäärust või ELi-Islandi/Norra vahistamismäärust; |
| --- | --- |

☐ b.

ei tee riik asjaomase isiku suhtes Euroopa vahistamismäärust või ELi-Islandi/Norra vahistamismäärust;

| ☐ c. | esitab riik teavet, kuna väljaandmistaotlus on põhjendamatu / kuritarvituslik / poliitiliselt motiveeritud: |
| --- | --- |

☐ c.

esitab riik teavet, kuna väljaandmistaotlus on põhjendamatu / kuritarvituslik / poliitiliselt motiveeritud:

Asjaomase isiku andmed

Nimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Vajaduse korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Sünniaeg:

Sünnikoht:

Elukoht ja/või teadaolev aadress:

Pädeva asutuse andmed

Riik:

Pädev asutus:

Esindaja nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Toimiku viitenumber:

Aadress:

Kontaktandmed:

Asjakohasel juhul otsuse teinud pädev õigusasutus

Esindaja nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Toimiku viitenumber:

Aadress:

Kontaktandmed:

Ametlik otsus Euroopa vahistamismääruse või ELi-Islandi/Norra vahistamismääruse tegemise kohta (kui see on juba tehtud, siis esitatud lisana):

| |
| --- |

Lisateave:

| |
| --- |

Asjakohased kontaktandmed

Riik:

Pädev asutus:

Kontaktisik:

Ametikoht:

Toimiku viitenumber:

Kontaktandmed (e-post/telefon):

Kuupäev ja allkiri

---

8. LISA

Vorm, millega teavitatakse põhjendamatutest või kuritarvituslikest, eelkõige poliitiliselt motiveeritud väljaandmistaotlustest ja/või sellistest taotlustest, mis tõstatavad hartaga / Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga seotud küsimusi, või küsitakse teavet selliste väljaandmistaotluste kohta

Esitamiseks [teha vastav märge]

| ☐ | ... [riik (riigid)] määratud kontaktasutusele; |
| --- | --- |

☐

... [riik (riigid)] määratud kontaktasutusele;

| ☐ | kõigile 29 kontaktasutusele; |
| --- | --- |

☐

kõigile 29 kontaktasutusele;

| ☐ | Eurojustile; |
| --- | --- |

☐

Eurojustile;

| ☐ | Europolile; |
| --- | --- |

☐

Europolile;

| ☐ | Interpolile. |
| --- | --- |

☐

Interpolile.

Selle dokumendi eesmärk on taotleda teavet kolmandalt riigilt saadud väljaandmistaotluse kohta, mida peetakse põhjendamatuks või kuritarvituslikuks, eelkõige poliitiliselt motiveerituks, või teatada sellise väljaandmistaotluse olemasolust.

Väljanõutava isiku andmed

Nimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Vajaduse korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Sünniaeg:

Sünnikoht:

Elukoht ja/või teadaolev aadress:

Keel(ed), millest asjaomane isik aru saab (kui on teada):

Isiku iseloomulikud tunnused / kirjeldus:

Teave taotluse esitanud kolmanda riigi ametiasutuse ja väljaandmistaotluse kohta

1.   Taotluse esitanud kolmas riik:

Vahistamismääruse/väljaandmistaotluse esitanud (õigus)asutus:

Esindaja nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Toimiku viitenumber:

Aadress:

Kontaktandmed:

2.   Väljaandmistaotlus [teha vastav märge]:

| ☐ | kriminaalasja menetlemiseks; |
| --- | --- |

☐

kriminaalasja menetlemiseks;

| ☐ | vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks. |
| --- | --- |

☐

vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks.

Väljaandmistaotluse viitenumber:

3.   Teave süütegude kohta, milles asjaomast isikut süüdistatakse:

väljaandmistaotlus puudutab kokku ... [arv] süütegu.

Süüteo (süütegude) toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas asjaomase isiku süüteos (süütegudes) osalemise aeg, koht ja laad:

| |
| --- |

Süüteo (süütegude) olemus ja õiguslik kvalifikatsioon ning kohaldatav õigusnorm/seadus:

| |
| --- |

Asjaolud, mille alusel peetakse väljaandmistaotlust põhjendamatuks või kuritarvituslikuks, eelkõige poliitiliselt motiveerituks, ja/või taotluseks, mis tõstatab harta või Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga (EJÕK) seotud küsimusi:

(täpsustada):

| |
| --- |

Väljaandmistaotluse kohta teavet edastava riigi kontaktandmed

Riik:

Pädev asutus:

Kontaktisik:

Ametikoht:

Toimiku viitenumber:

Kontaktandmed (e-post/telefon):

Kuupäev ja allkiri

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/36

---

Euro vahetuskurss (1)

7. juuni 2022

(2022/C 223/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0662 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,66 |
| DKK | Taani kroon | 7,4395 |
| GBP | Inglise nael | 0,85365 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5039 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0423 |
| ISK | Islandi kroon | 138,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,1843 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,739 |
| HUF | Ungari forint | 389,33 |
| PLN | Poola zlott | 4,5813 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9426 |
| TRY | Türgi liir | 17,8702 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4884 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3437 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3656 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6582 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4685 |
| KRW | Korea vonn | 1 340,75 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,4059 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,1146 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5244 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 412,37 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6865 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,421 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,768 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1256 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,8435 |
| INR | India ruupia | 82,8730 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0662

JPY

Jaapani jeen

141,66

DKK

Taani kroon

7,4395

GBP

Inglise nael

0,85365

SEK

Rootsi kroon

10,5039

CHF

Šveitsi frank

1,0423

ISK

Islandi kroon

138,90

NOK

Norra kroon

10,1843

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,739

HUF

Ungari forint

389,33

PLN

Poola zlott

4,5813

RON

Rumeenia leu

4,9426

TRY

Türgi liir

17,8702

AUD

Austraalia dollar

1,4884

CAD

Kanada dollar

1,3437

HKD

Hongkongi dollar

8,3656

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6582

SGD

Singapuri dollar

1,4685

KRW

Korea vonn

1 340,75

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,4059

CNY

Hiina jüaan

7,1146

HRK

Horvaatia kuna

7,5244

IDR

Indoneesia ruupia

15 412,37

MYR

Malaisia ringit

4,6865

PHP

Filipiini peeso

56,421

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,768

BRL

Brasiilia reaal

5,1256

MXN

Mehhiko peeso

20,8435

INR

India ruupia

82,8730

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/37

---

Teade Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta

(2022/C 223/03)

Pärast seda, kui avaldati teade Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“ või „asjaomane riik“) pärit teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes kohaldatavate subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise kohta, (1) esitati Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (2) (edaspidi „alusmäärus“) artikli 18 kohane läbivaatamistaotlus.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 9. märtsil 2022 Euroopa teraseühendus EUROFER (edaspidi „taotluse esitaja“) liidu teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete tootmisharu nimel alusmääruse artikli 10 lõike 6 tähenduses.

Taotluse avalik versioon ja analüüs selle kohta, kuivõrd liidu tootjad seda toetavad, on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus. Teate punkt 5.6 sisaldab teavet selle kohta, kuidas huvitatud isikud saavad toimikuga tutvuda.

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode on teatavad rauast, legeerimata terasest või legeerterasest lehtvaltstooted, rullidena või mitte (sealhulgas mõõtu lõigatud tooted ja kitsad ribad), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata (edaspidi „kuumvaltsitud lehtterastooted“ või „vaatlusalune toode“).

Läbivaatamine ei hõlma järgmisi tooteid:

| i) | roostevabast terasest tooted ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooted, |
| --- | --- |

i)

roostevabast terasest tooted ja elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga tooted,

| ii) | tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooted, |
| --- | --- |

ii)

tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest tooted,

| iii) | ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooted, mis ei ole rullis, ning |
| --- | --- |

iii)

ilma reljeefse mustrita, üle 10 mm paksusega ja vähemalt 600 mm laiusega tooted, mis ei ole rullis, ning

| iv) | mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm kuni 10 mm paksusega ning vähemalt 2 050 mm laiusega tooted. |
| --- | --- |

iv)

mitterullitud, ilma reljeefse mustrita, vähemalt 4,75 mm kuni 10 mm paksusega ning vähemalt 2 050 mm laiusega tooted.

Vaatlusalune toode kuulub praegu CN-koodide 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (TARICi kood 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (TARICi kood 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (TARICi koodid 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 ja 7226 91 99 alla. CN- ja TARICi koodid on esitatud üksnes teadmiseks ja nende loetelu võib menetluse käigus muutuda.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/969 (3) kehtestatud lõplik subsiidiumivastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt subsideerimise jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

4.1.   
  Väide subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et enamik algse uurimise tulemusel tasakaalustatud subsiidiumikavadest on endiselt jõus ning et asjaomase riigi vaatlusaluse toote tootjad on saanud ja tõenäoliselt saavad endiselt mitmesuguseid Hiina Rahvavabariigi valitsuse antavaid riigi ja provintsi tasandi subsiidiume.

Taotluse esitaja on osutanud ka täiendavale subsiidiumiprogrammile – võlakirjade omakapitaliosaluse vastu vahetamise programmile –, mida algses uurimises ei käsitletud. Tundub, et see kava on tasakaalustatav.

Taotluse esitaja ei teinud täpselt kindlaks subsiidiumide suurust, kuid tema esitatud tõendite põhjal näib, et subsiidiumid on endiselt suured.

Väidetava subsideerimise hulka kuulub muu hulgas i) otsene rahaliste vahendite ülekandmine, ii) valitsuse saamata või kogumata jäänud tulu, iii) tegelikust maksumusest väiksema tasu eest pakutavad riiklikud kaubatarned või teenused ja iv) maksete tegemine rahastamismehhanismidele või ühe või mitme eelnimetatud tegevuse delegeerimine eraõiguslikule asutusele. Muu hulgas väitis taotleja, et antakse näiteks sooduslaene ja toetusi ning võimaldatakse otseseid maksuvabastusi. Samuti väitis ta, et valitsus eraldas maad tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ja kasutada võidi ka võlakirjade omakapitaliosaluse vastu vahetamise programmi. Mõnda väidetavat subsideerimist tasakaalustati juba algse uurimise tulemusel, kuid lisandunud on uusi subsiidiume, mida algse uurimise käigus ei vaadeldud.

Taotluse esitaja väidab, et kirjeldatud meetmed on subsiidiumid, kuna nendega kaasneb asjaomase riigi valitsuse rahaline toetus ning kasu vaatlusaluse toote tootjatele. Väidetavalt on need subsiidiumid suunatud konkreetsele ettevõttele või tootmisharule, mille tegevust soodustatakse, ning on seega tasakaalustatavad.

Alusmääruse artikli 18 lõike 2 kohaselt koostas komisjon tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles on antud hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele, mille põhjal algatab komisjon uurimise. See märgukiri on huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

Komisjon jätab endale õiguse uurida ka muud asjakohast subsideerimist, mis võib uurimise käigus selguda.

4.2.   
  Väide kahju kordumise tõenäosuse kohta

Taotluse esitaja väidab, et asjaomase riigi dumpingust tuleneva kahju kordumine on tõenäoline. Ta on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote import liitu tõenäoliselt suureneks, sest asjaomases riigis on palju kasutamata tootmisvõimsust. Lisaks tingib seda Euroopa Liidu turu atraktiivsus nii suuruse kui ka hindade poolest, võttes arvesse, et vaatlusaluse toote asjaomasest riigist muude kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hinnatase lõi alla ka liidu tootmisharu hindu.

Taotluse esitaja väidab, et kahju kõrvaldamine on tulenenud peamiselt meetmete olemasolust ning et kui meetmetel lastaks aeguda, põhjustaks asjaomasest riigist pärit subsideeritava impordi kordumine tõenäoliselt liidu tööstusele tekitatava kahju kordumise.

5.   Menetlus

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud nõuandekomiteega jõudis komisjon seisukohale, et on piisavalt tõendeid subsideerimise ja kahju tõenäosuse kohta, mis õigustab meetmete aegumise läbivaatamise algatamist, ning algatab läbivaatamise kooskõlas alusmääruse artikliga 18.

Aegumise läbivaatamise tulemusena tehakse kindlaks, kas meetmete aegumine põhjustaks tõenäoliselt asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote subsideerimise jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

Kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7 paluti asjaomase riigi valitsusel osaleda konsultatsioonidel.

Komisjon juhib osaliste tähelepanu ka teatele (4) COVID-19 puhangu mõju kohta dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele, mida võidakse kohaldada käesoleva menetluse suhtes.

Lisaks juhib komisjon osaliste tähelepanu sellele, et sama toote suhtes toimub eraldi dumpinguvastane uurimine (5). Eksportivatel tootjatel, liidu tootmisharul ja kõigil sellest dumpinguvastasest uurimisest huvitatud isikutel palutakse end käesoleva uurimise jaoks eraldi registreerida ning esitada teates kirjeldatud korra ja ajakava kohaselt vajalik teave olenemata sellest, kas teave on dumpinguvastase uurimise raames juba esitatud. Dumpinguvastase uurimise raames esitatud teavet ega märkusi ei võeta käesolevas uurimises automaatselt arvesse ning põhimõtteliselt peavad kõik isikud käesoleva uurimise seisukohalt olulise teabe esitama käesoleva menetluse jaoks eraldi.

5.1.   
  Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Subsideerimise jätkumise või kordumise uurimine hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste arengusuundumuste uurimine hõlmab ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

5.2.   
  Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad esitada märkusi taotluse kohta (sh kahju ja põhjusliku seosega seonduvalt) või mis tahes muu uurimise algatamisega seonduva aspekti, sh selle kohta, mil määral nad taotlust toetavad, peavad seda tegema 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (6).

Uurimise algatamisega seotud ärakuulamistaotlused tuleb esitada 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

5.3.   
  Subsideerimise jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

Aegumise läbivaatamise käigus uurib komisjon läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liitu suunatud eksporti ning ekspordist olenemata uurib seda, kas vaatlusalust toodet asjaomases riigis tootvate ja müüvate äriühingute olukord on selline, et liitu suunatud subsideeritud hindadega ekspordi jätkumine või kordumine oleks meetmete aegumise korral tõenäoline.

Komisjoni uurimises kutsutakse osalema kõiki vaatlusaluse toote tootjaid (7) asjaomasest riigist, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimistes.

5.3.1.   Asjaomase riigi tootjate uurimine

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud asjaomase riigi tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 27 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil tootjatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd uurimises, mille tulemusena käesoleva läbivaatamise aluseks olevad meetmed kehtestati, endast teatada ja esitada komisjonile teave oma äriühingu(te) kohta seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Teave tuleb esitada TRON.tdi kaudu järgmisel aadressil:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R770_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Teave platvormile Tron juurdepääsu kohta on esitatud punktides 5.6 ja 5.9.

Selleks et saada tootjate valimi moodustamiseks vajalikku teavet, võtab komisjon ühendust ka asjaomase riigi ametiasutustega ja võib võtta ühendust asjaomase riigi tootjate teadaolevate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, valitakse tootjad välja suurima tüüpilise tootmis-, müügi- või ekspordimahu põhjal, mida on võimalik olemasoleva aja jooksul mõistlikult uurida. Komisjon annab vajaduse korral kõigile teadaolevatele tootjatele, asjaomase riigi ametiasutustele ja tootjate ühendustele asjaomase riigi ametiasutuste kaudu teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Pärast seda, kui komisjon on saanud tootjatest valimi moodustamiseks vajaliku teabe, teatab ta asjaomastele isikutele, kas ta on otsustanud nad valimisse kaasata. Kui ei ole ette nähtud teisiti, peavad valimisse kaasatud tootjad esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul alates nende valimisse kaasamise otsusest teatamise kuupäevast.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Asjaomase riigi tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

Ilma et see mõjutaks alusmääruse artikli 28 võimalikku kohaldamist, käsitatakse neid äriühinguid, kes on nõustunud oma võimaliku valimisse kaasamisega, kuid keda sinna ei kaasata, koostööd tegevana.

5.3.2.   Sõltumatute importijate uurimine (8) (9)

Uurimises on kutsutud osalema vaatlusaluse toote asjaomasest riigist liitu importimisega tegelevaid sõltumatuid importijaid, sealhulgas neid, kes ei teinud koostööd praegu kehtivate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises.

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud sõltumatute importijate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleb lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu sõltumatute importijatega (seda nimetatakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse alusmääruse artikli 27 kohaselt.

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud koostööd käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, endast komisjonile teada anda. Kõnealused isikud peavad endast teada andma seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist ja esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta käesoleva teate lisas nõutud teabe.

Selleks et saada vajalik teave sõltumatute importijate valimi moodustamiseks, võib komisjon võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kui valimi moodustamine osutub vajalikuks, võidakse importijad valida asjaomasest riigist pärit vaatlusaluse toote suurima tüüpilise müügimahu järgi ELis, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõigile teadaolevatele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud on valimisse kaasatud.

Komisjon lisab huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse ka märke valimi moodustamise kohta. Kõik märkused valimi moodustamise kohta tuleb esitada kolme päeva jooksul pärast valimi moodustamise otsusest teatamist.

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele küsimustikud. Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad kõnealused isikud esitama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast valimi moodustamisest teatamist.

Sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

5.4.   
  Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse kindlakstegemine

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule põhjustatava kahju jätkumine või kordumine on tõenäoline, kutsutakse liidu vaatlusaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

Liidu tootjate uurimine

Kuna käesolevasse aegumise läbivaatamisse kaasatud liidu tootjate arv võib kujuneda suureks, kuid uurimine tuleks lõpetada ettenähtud tähtaja jooksul, on komisjon otsustanud moodustada valimi, et piirata uurimine mõistliku arvu tootjatega (seda menetlust nimetakse ka valikuuringuks). Valim moodustatakse kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

Komisjon on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Selle üksikasjalikud andmed on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus.

Huvitatud isikutel palutakse esitada esialgse valimi kohta oma märkused. Muud liidu tootjad või nende nimel tegutsevad esindajad, kes on seisukohal, et neid tuleks teatavatel põhjustel valimisse kaasata, peavad võtma komisjoniga ühendust seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb kõik märkused esialgse valimi moodustamise kohta esitada seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

Komisjon annab kõigile teadaolevatele liidu tootjatele ja/või liidu tootjate ühendustele teada, millised äriühingud lõpuks valimisse kaasatakse.

Kui ei ole sätestatud teisiti, peavad valimisse kaasatud liidu tootjad tagastama täidetud küsimustiku 30 päeva jooksul pärast nende valimisse kaasamise otsusest teatamist.

Liidu tootjatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

5.5.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, võetakse vastavalt alusmääruse artiklile 31 vastu otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu huvidega.

Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel ühendustel, ametiühingutel ja tarbijaid esindavatel organisatsioonidel palutakse esitada komisjonile teavet liidu huvide kohta.

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb liidu huvide hindamise seisukohalt asjakohane teave esitada 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist. Selle teabe võib esitada vabas vormis või vastates komisjoni koostatud küsimustikule.

Küsimustikud, sh vaatlusaluse toote kasutajatele mõeldud küsimustik on saadaval huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikus ja kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594 Igal juhul võetakse alusmääruse artikli 31 kohaselt esitatud teavet arvesse üksnes juhul, kui see on esitatud koos ajakohaste faktiliste andmetega, mis võimaldavad seda teavet kontrollida.

5.6.   
  Huvitatud isikud

Selleks et uurimises osaleda, peavad huvitatud isikud, näiteks asjaomase riigi tootjad, liidu tootjad, importijad ja neid esindavad ühendused, kasutajad ja neid esindavad ühendused, ametiühingud ja tarbijaid esindavad ühendused kõigepealt tõendama, et nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Asjaomase riigi tootjaid, liidu tootjaid, importijaid ja neid esindavaid ühendusi, kes teevad teabe kättesaadavaks punktides 5.3.1, 5.3.2 ja 5.4 kirjeldatud viisil, käsitatakse huvitatud isikutena, kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos.

Muud isikud võivad osaleda uurimises huvitatud isikuna üksnes alates sellest hetkest, kui nad endast teada annavad ning kui nende tegevuse ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos. Huvitatud isikuna käsitamine ei piira alusmääruse artikli 28 kohaldamist.

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimik on saadaval TRON.tdi platvormil järgmisel aadressil: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI Juurdepääsu saamiseks järgige sellel lehel esitatud juhiseid (10).

5.7.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesolevale teatele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid. Kõnealune teave ja seda kinnitavad tõendid peavad komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.8.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni uurimistalitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlused tuleb esitada kirjalikult ja need peavad olema põhjendatud, samuti tuleb esitada kokkuvõte sellest, mida huvitatud isikud soovivad ärakuulamisel arutada. Ärakuulamine piirdub küsimustega, mille huvitatud isikud on eelnevalt kirjalikult esitanud.

Põhimõtteliselt ei kasutata ärakuulamist selliste faktide esitamiseks, mida veel toimikus ei ole, kuid sujuva menetlemise huvides ja selleks, et komisjoni talitustel uurimine edeneks, võib huvitatud isikutelt paluda esitada pärast ärakuulamist uusi fakte.

5.9.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise juhised

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatel uurimistel komisjonile esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigusi. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt konkreetse loa, mis sõnaselgelt võimaldab komisjonil a) kasutada kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevas menetluses ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

Kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Sensitive“ (11). Uurimise käigus teavet esitavatel isikutel palutakse oma teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlust põhjendada.

Isikud, kes esitavad teavet märkega „Sensitive“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 29 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust oleks võimalik vajalikul määral aru saada. Kui konfidentsiaalset teavet esitav isik ei anna teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlusele sobilikku põhjendust või ei esita nõutavas vormis ja nõutava kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib komisjon jätta sellise teabe arvesse võtmata, kui asjakohastest allikatest ei ole teabe õigsust võimalik rahuldavalt kontrollida.

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) kaudu. TRON.tdi-d või e-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektroonselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega, mis on esitatud dokumendis „KIRJAVAHETUS EUROOPA KOMISJONIGA KAUBANDUSE KAITSEMEETMETEGA SEOTUD UURIMISTES“ ja avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Huvitatud isikutel tuleb esitada oma nimi, aadress ja telefoninumber ning toimiv ametlik e-posti aadress, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on saadud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult TRON.tdi või e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad selgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt muude sidevahendite kaudu või kui dokumendi laadi tõttu tuleb see saata tähitud kirjaga. Huvitatud isikud leiavad täiendavad eeskirjad ja lisateabe komisjoniga suhtlemise, sealhulgas TRON.tdi ja e-posti teel saadetavate esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta eespool osutatud juhendist, milles käsitletakse huvitatud isikutega suhtlemist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-posti aadressid:

TRADE-R770-HRF-SUBSIDY@ec.europa.eu

TRADE-R770-HRF-INJURY@ec.europa.eu

6.   Uurimise ajakava

Vastavalt alusmääruse artikli 22 lõikele 1 viiakse uurimine tavaliselt lõpule 12 kuu jooksul ja igal juhul hiljemalt 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist.

7.   Teabe esitamine

Üldjuhul võivad huvitatud isikud esitada teavet üksnes käesoleva teate punktis 5 määratletud tähtaegade jooksul.

Selleks et viia uurimine lõpule ettenähtud tähtaja jooksul, ei aktsepteeri komisjon teavet, mille huvitatud isikud esitavad pärast tähtaega, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks lõplike järelduste kohta, või kui see on asjakohane, siis märkuste esitamiseks täiendavate lõplike järelduste kohta.

8.   Võimalus esitada märkusi teiste isikute esildiste kohta

Huvitatud isikutele kaitseõiguse tagamiseks tuleks neile anda võimalus esitada märkusi teiste huvitatud isikute esitatud teabe kohta. Huvitatud isikud võivad käsitleda üksnes neid küsimusi, mis sisalduvad teiste huvitatud isikute esildistes, mitte aga tõstatada uusi küsimusi.

Märkused teabe kohta, mille teised huvitatud isikud on esitanud seoses lõplike järelduste avalikustamisega, tuleks esitada viie päeva jooksul pärast lõplike järelduste kohta märkuste tegemiseks määratud kuupäeva (kui ei ole sätestatud teisiti). Kui avaldatakse täiendavad lõplikud järeldused, peaksid teised huvitatud isikud esitama oma märkused kõnealuste järelduste kohta ühe päeva jooksul pärast nende märkuste tegemiseks määratud tähtaega (kui ei ole sätestatud teisiti).

Need tähtajad ei piira komisjoni õigust küsida huvitatud isikutelt nõuetekohaselt põhjendatud juhul lisateavet.

9.   Käesolevas teates määratletud tähtaegade pikendamine

Huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral on võimalik käesolevas teates määratletud tähtaegu pikendada.

Käesolevas teates esitatud tähtaegade pikendamist tuleks taotleda üksnes erandlike asjaolude korral ja seda võimaldatakse ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Igal juhul pikendatakse küsimustikule vastamise tähtaega tavaliselt kolm päeva, ning üldjuhul mitte rohkem kui seitse päeva. Käesolevas algatamisteates osutatud muu teabe esitamise tähtaegu ei pikendata rohkem kui kolm päeva, välja arvatud erandlike asjaolude korral.

10.   Koostööst keeldumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist oluliselt, võib vastavalt alusmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud väära või eksitavat teavet, võib sellise teabe jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt alusmääruse artiklile 28, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

Kui huvitatud isik ei esita vastuseid elektroonilises vormis, ei peeta seda koostööst keeldumisest, kui huvitatud isik selgitab, et sellises vormis vastuste esitamine oleks ebaratsionaalselt koormav või põhjendamatult kulukas. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamatult ühendust võtta.

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kõigi muude menetluse käigus esitatavate taotlustega, mis käsitlevad huvitatud isikute või kolmandate isikute kaitseõigust.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada ärakuulamisi ning tegutseda huvitatud isiku(te) ja komisjoni talituste vahendajana, tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigust täielikult kasutada. Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleks esitada kirjalikult ning taotlust tuleks põhjendada. Ärakuulamise eest vastutav ametnik analüüsib taotluse põhjendusi. Ärakuulamine tuleks korraldada üksnes juhul, kui komisjoni talitustega ei ole küsimusi õigeaegselt lahendatud.

Taotlus tuleb esitada aegsasti ja viivitamata, et mitte takistada menetluse nõuetekohast kulgu. Selleks peaksid huvitatud isikud taotlema ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist võimalikult kiiresti pärast sellist sekkumist õigustava juhtumi esinemist. Kui ärakuulamistaotlus on esitatud pärast kõnealuseid tähtaegu, uurib ärakuulamise eest vastutav ametnik ka tähtajast hiljem esitatud taotluste põhjendusi, tõstatatud küsimuste laadi ja nende mõju kaitseõigusele, võttes nõuetekohaselt arvesse uurimise head haldamist ja õigeaegset lõpuleviimist.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadis ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Võimalus taotleda alusmääruse artikli 19 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse alusmääruse artikli 18 kohaselt, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab alusmääruse artikli 22 lõike 3 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Huvitatud isik, kes leiab, et meetmete läbivaatamine nende muutmiseks on põhjendatud, võib taotleda läbivaatamist vastavalt alusmääruse artiklile 19.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis toimuks käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatult, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

13.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (12).

Isikuandmete kaitset käsitlev teade, milles teavitatakse kõiki isikuid komisjoni kaubanduse kaitsemeetmete raames toimuvast isikuandmete töötlemisest, on kättesaadav kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/

---

(1)  ELT C 372, 16.9.2021, lk 10.

(2)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17).

(4)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022XC0405(01)&from=ET

(6)  Kõik käesoleva teate avaldamisele osutavad viited viitavad teate avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole märgitud teisiti.

(7)  Tootja on asjaomases riigis asuv vaatlusalust toodet tootev äriühing ning temaga seotud äriühingud, kes osalevad vaatlusaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis.

(8)  Valimisse võivad kuuluda ainult need importijad, kes ei ole eksportivate tootjatega seotud. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku lisa nende eksportivate tootjate kohta. Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

(9)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muul otstarbel kui vaid liidu huvi kindlakstegemiseks.

(10)  Tehniliste probleemide korral võtke ühendust kaubandustalitusega e-posti aadressil trade-service-desk@ec.europa.eu või telefoninumbril +32 22979797.

(11)  Märkega „Sensitive“ tähistatakse dokument, mida alusmääruse artikli 29 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 kohaselt käsitatakse konfidentsiaalsena. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

LISA

| ☐ | Konfidentsiaalne versioon |
| --- | --- |
| ☐ | Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon |
| (teha rist sobivasse ruutu) |

☐

Konfidentsiaalne versioon

☐

Huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon

(teha rist sobivasse ruutu)

HIINA RAHVAVABARIIGIST PÄRIT TEATAVATE RAUAST VÕI LEGEERIMATA TERASEST VÕI MUUST LEGEERTERASEST KUUMVALTSITUD LEHTTOODETE IMPORDI SUHTES KOHALDATAVATE SUBSIIDIUMIVASTASTE MEETMETE AEGUMISE LÄBIVAATAMINE

SÕLTUMATUTE IMPORTIJATE VALIMI MOODUSTAMISEKS VAJALIK TEAVE

Käesoleva vormi abil saavad sõltumatud importijad esitada teavet, mida on vaja valimi moodustamiseks vastavalt algatamisteate punktile 5.3.2.

Nii konfidentsiaalne versioon kui ka huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioon tuleb komisjonile tagasi saata vastavalt algatamisteates esitatud juhistele.

1.   NIMI JA KONTAKTANDMED

Esitage oma äriühingu kohta järgmised andmed:

| Äriühingu nimi | |
| --- | --- |
| Aadress | |
| Kontaktisik | |
| E-posti aadress | |
| Tel nr | |

Äriühingu nimi

Aadress

Kontaktisik

E-posti aadress

Tel nr

2.   KÄIVE JA MÜÜGIMAHT

Märkige äriühingu kogukäive eurodes ning algatamisteates määratletud uuritava toote väärtus eurodes ja maht tonnides Hiina Rahvavabariigist importimisel ning pärast importimist liidu turule edasimüümisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

| | Maht tonnides | Väärtus eurodes |
| --- | --- | --- |
| Teie äriühingu kogukäive eurodes | | |
| Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote import | | |
| Vaatlusaluse toote import (mis tahes päritolu) | | |
| Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist | | |

Maht tonnides

Väärtus eurodes

Teie äriühingu kogukäive eurodes

Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote import

Vaatlusaluse toote import (mis tahes päritolu)

Uurimisaluse toote edasimüük liidu turul pärast Hiina Rahvavabariigist importimist

3.   TEIE ÄRIÜHINGU JA SEOTUD ÄRIÜHINGUTE TEGEVUS (1)

Esitage täpne kirjeldus oma äriühingu ja kõikide vaatlusaluse toote tootmisesse ja/või müüki (eksport ja/või omamaine müük) kaasatud seotud äriühingute tegevuse kohta (loetlege need äriühingud ja märkige nende suhe teie äriühinguga). Kõnealuse tegevuse alla võib kuuluda vaatlusaluse toote müük, selle valmistamine alltöövõtu korras, selle töötlemine, sellega kauplemine jms (loetelu ei ole täielik).

| Äriühingu nimi ja asukoht | Tegevus | Suhe teie äriühinguga |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Äriühingu nimi ja asukoht

Tegevus

Suhe teie äriühinguga

4.   MUU TEAVE

| | Esitage muu teave, mis teie äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata. |
| --- | --- |

Esitage muu teave, mis teie äriühingu arvates võib komisjoni valimi moodustamisel aidata.

5.   TÕENDAMINE

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing kaasatakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema vastuste kontrollimiseks külastatakse tema valdusi. Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, käsitatakse seda uurimise raames koostööst keeldumisena. Komisjon teeb järeldused koostööst keelduvate importijate kohta kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib sellistele äriühingutele olla ebasoodsam, kui see oleks olnud nende koostöö korral.

Volitatud ametiisiku allkiri:

Volitatud ametiisiku nimi ja ametikoht:

Kuupäev:

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 127 kohaselt käsitatakse kaht isikut üksteisega seotuna, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab või kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558). Isikud loetakse ühe ja sama perekonna liikmeteks ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad, ii) vanem ja laps, iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde), iv) vanavanem ja lapselaps, v) onu või tädi ja õe- või vennalaps, vi) ämm või äi ja väimees või minia, vii) abikaasa vend või õde ja õe või venna abikaasa. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/48

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10762 – H&F / IRI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 223/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P ja selle paralleelfondid („H&F“, Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P ja selle paralleelfondid („H&F“, Ameerika Ühendriigid);

| — | NPD Group, L.P. on portfelli kuuluv äriühing, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Hellman & Friedman („NPD“, Ameerika Ühendriigid); |
| --- | --- |

—

NPD Group, L.P. on portfelli kuuluv äriühing, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Hellman & Friedman („NPD“, Ameerika Ühendriigid);

| — | Information Resources, Inc. („IRI“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Information Resources, Inc. („IRI“, Ameerika Ühendriigid).

H&F omandab IRI üle kaudse ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses IRI ja NPD ühinemislepingu kaudu.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | H&F: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja; |
| --- | --- |

—

H&F: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja;

| — | NPD: turu-uuringufirma; |
| --- | --- |

—

NPD: turu-uuringufirma;

| — | IRI: turu-uuringufirma, kes pakub tarbijate, ostjate ja jaemüügi kohta turuteavet ja analüüse, keskendudes pakendatud tarbekaupadele. |
| --- | --- |

—

IRI: turu-uuringufirma, kes pakub tarbijate, ostjate ja jaemüügi kohta turuteavet ja analüüse, keskendudes pakendatud tarbekaupadele.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10762 - H&F / IRI

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/50

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 223/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | XLCEE-Holding GmbH („XLCEE“, Austria), mis kuulub kontserni XXXLutz Group („XXXLutz“, Austria), |
| --- | --- |

—

XLCEE-Holding GmbH („XLCEE“, Austria), mis kuulub kontserni XXXLutz Group („XXXLutz“, Austria),

| — | Derot Fund S.À R.L. („Derot“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju hr Formelal, |
| --- | --- |

—

Derot Fund S.À R.L. („Derot“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju hr Formelal,

| — | BLACK RED WHITE S.A. („BRW“, Poola), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Derot. |
| --- | --- |

—

BLACK RED WHITE S.A. („BRW“, Poola), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Derot.

XLCEE ja Derot omandavad ettevõtja BRW üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | XLCEE on investeerimisvaldusettevõtja, kes kuulub kontserni XXXLutz group. XXXLutz tegutseb peamiselt jaekaubanduse valdkonnas, käitades mööblit, sisustuskaupu ja majapidamistarbeid müüvaid traditsioonilisi ja veebikauplusi Euroopas. |
| --- | --- |

—

XLCEE on investeerimisvaldusettevõtja, kes kuulub kontserni XXXLutz group. XXXLutz tegutseb peamiselt jaekaubanduse valdkonnas, käitades mööblit, sisustuskaupu ja majapidamistarbeid müüvaid traditsioonilisi ja veebikauplusi Euroopas.

| — | Derot on investeerimisvaldusettevõtja, kelle üle on valitsev mõju hr Formelal. Hr Formela kontrollib ka ettevõtjat BRW Trading Company (Valgevene), mis käitab Valgevenes nelja mööblit, sisustuskaupu ja majapidamistarbeid müüvat jaemüügikauplust. |
| --- | --- |

—

Derot on investeerimisvaldusettevõtja, kelle üle on valitsev mõju hr Formelal. Hr Formela kontrollib ka ettevõtjat BRW Trading Company (Valgevene), mis käitab Valgevenes nelja mööblit, sisustuskaupu ja majapidamistarbeid müüvat jaemüügikauplust.

| — | BRW on mööbli tootmise ja jaemüügiga tegelev ettevõtja, kes toodab mööblit ja käitab mööblit, sisustuskaupu ja majapidamistarbeid müüvaid traditsioonilisi kauplusi peamiselt Poolas ja väiksemas ulatuses ka Slovakkias ja Valgevenes. |
| --- | --- |

—

BRW on mööbli tootmise ja jaemüügiga tegelev ettevõtja, kes toodab mööblit ja käitab mööblit, sisustuskaupu ja majapidamistarbeid müüvaid traditsioonilisi kauplusi peamiselt Poolas ja väiksemas ulatuses ka Slovakkias ja Valgevenes.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/52

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10575 – BOUYGUES / EQUANS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 223/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Bouygues S.A. („Bouygues“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Bouygues S.A. („Bouygues“, Prantsusmaa),

| — | Equans S.A.S. („Equans“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Equans S.A.S. („Equans“, Prantsusmaa).

Bouygues omandab Equans üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Bouygues on mitmekülgne tööstuskontsern, mis tegutseb ehituses, transporditaristu ehituses ja hoolduses, kinnisvaraarenduses, meedia- ja telekommunikatsioonisektoris. Bouygues osutab ka elektrotehnikateenuseid Colas Raili kaudu, mis on täielikult Colasi omandis olev tütarettevõtja. Colas Rail osutab elektrotehnikateenuseid raudteetaristutele, pakkudes ka raudtee elektrifitseerimist (kontaktliinide ja kontaktõhuliinide paigaldamine ja hooldamine) ning raudtee signaalimissüsteeme. |
| --- | --- |

—

Bouygues on mitmekülgne tööstuskontsern, mis tegutseb ehituses, transporditaristu ehituses ja hoolduses, kinnisvaraarenduses, meedia- ja telekommunikatsioonisektoris. Bouygues osutab ka elektrotehnikateenuseid Colas Raili kaudu, mis on täielikult Colasi omandis olev tütarettevõtja. Colas Rail osutab elektrotehnikateenuseid raudteetaristutele, pakkudes ka raudtee elektrifitseerimist (kontaktliinide ja kontaktõhuliinide paigaldamine ja hooldamine) ning raudtee signaalimissüsteeme.

| — | Equans tegutseb üle maailma mitmesuguste tehniliste teenuste sektoris. Equans tegutseb peamiselt elektrotehnika, masinaehituse ja soojustehnika, ventilatsiooni ja kliimaseadmete-, jahutussüsteemide, rajatiste halduse ning digiteerimise ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Equans osutab ka raudtee elektrifitseerimise teenuseid (kontaktliinide ja kontaktõhuliinide paigaldamine ja hooldamine) Powerlinesi, Ineo SCLE Ferroviaire’i ja Fabricomi kaudu. |
| --- | --- |

—

Equans tegutseb üle maailma mitmesuguste tehniliste teenuste sektoris. Equans tegutseb peamiselt elektrotehnika, masinaehituse ja soojustehnika, ventilatsiooni ja kliimaseadmete-, jahutussüsteemide, rajatiste halduse ning digiteerimise ja info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Equans osutab ka raudtee elektrifitseerimise teenuseid (kontaktliinide ja kontaktõhuliinide paigaldamine ja hooldamine) Powerlinesi, Ineo SCLE Ferroviaire’i ja Fabricomi kaudu.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10575 – BOUYGUES / EQUANS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/54

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 223/07)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Aceite Campo de Calatrava“

ELi nr: PDO-ES-0642-AM01 – 10.1.2022

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus

„Aceite Campo de Calatrava“

2.   Liikmesriik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Väärisoliiviõli, mis on valmistatud kas üksnes hariliku õlipuu (Olea europaea L.) sordi „Cornicabra“ või „Picual“ oliividest või millele on lisatud võimalike teiste tunnustatud sortidena „Arbosana“, „Hojiblanca“, „Arbequina“, „Koroneiki“ ja „Lecciana“ õli osakaalus, mis ei ületa 15 %, mis on saadud mehaaniliste või muude füüsikaliste menetluste teel, mis ei muuda õli omadusi ning mis säilitavad õli valmistamiseks kasutatud oliivide maitse, aroomi ja omadused.

Oliivid korjatakse otse õlipuult siis, kui nende küpsusaste on 3–6.

Kaitstud päritolunimetusega väärisoliiviõli „Aceite Campo De Calatrava“ lubatud maksimumnäitajad:

oleiinhappe miinimumtase: 70 %;

happesus: ei ületa 0,5°;

peroksiidarv: ei ületa 15 meq O2/kg;

K232: maksimaalselt 2;

K270: ei ületa 0,15 °;

organoleptiline hindamine:

veamediaan: Md = 0;

puuviljalisuse mediaan: Mf > 3.

Organoleptilisest seisukohast väljendavad õlid iga lisatud sordi panust, edastades meeltega tajutavaid tervikliku puuviljalisuse ja selgesti eristatava intensiivsusega omadusi. See tähendab, et Campo de Calatrava piirkonna õlide puuviljalisuse mediaan peab olema vähemalt 3. Mõru ja vürtsikas maitse peavad olema eristatavad ja tasakaalustatud, intensiivsuse määraga, mis on vahemikus 3–6 ega erine puuviljalisuse mediaanist rohkem kui 2 punkti võrra.

Kõigi Campo de Calatrava piirkonnas toodetud väärisoliiviõlide ühine tunnus on tajutav roheliste oliivide ja teiste värskete viljade maitse. Vähemalt need positiivsed omadused peavad olemas olema.

Campo de Calatrava piirkonna õlide rasvhapetes on oleiinisisaldus 79,64 %. Teistes õlitootmispiirkondades (Uceda, Cultivo del Olivo) on see näitaja vahemikus 56,9–78,4 %. Lubatud miinimumsisaldus on 70 %.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

—

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toote iseloomulike omaduste säilitamiseks tootmisprotsessi kõikides etappides ja kaitstud päritolunimetusega hõlmatud õlide kvaliteedi tagamiseks peab õli pakendamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. See annab kontrolliasutustele täieliku kontrolli tootmise üle ning tagab, et toote käitlemise viimased etapid teostavad piirkonna kogenud tootjad. Need on tootjad, kes teavad kõige paremini, kuidas neid õlisid mõjutavad mitmesugused pakendamisprotsessid nagu dekanteerimise kestus ja liik, filtreerimismeetodid ja materjalid (filtrid, mis on tehtud tekstiilist, kiududest, paberist, tselluloosist, mullast, perliidist ja diatomeemudast), pakendamistemperatuurid, ning kuidas õli reageerib külmale ja ladustamisele. Lõppeesmärk on toote iseloomulike omaduste säilitamine. Nõuetekohane filtreerimine tagab toote nõuetekohase müügi tarbijatele ning säilitamistingimuste jätkuva optimaalsuse. Filtreerimisega kõrvaldatakse lahustunud tahkised ja niiskus, mis muidu tooksid kaasa ebaõiged kulinaarsed võtted ning lisaainete olemasolust põhjustatud süsivesikute ja valkude anaeroobse käärimise.

Pakendamisrajatistes peavad olema eraldi süsteemid, et kaitstud päritolunimetusega õlisid saaks pakendada teistest õlidest eraldi.

Samuti peavad seal olema tüübikinnitusega süsteemid õlide mõõtmiseks.

Õli tuleb pakendada klaasist, polüetüleentereftalaadist (PET), kaetud metallist, tetrapakendist (Tetra-Brik) või paagutatud keraamilistesse mahutitesse.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Õlimahutite märgistusel peab lisaks müüginimetusele olema ka kaitstud päritolunimetuse logo, millel on sõnad „Denominación de Origen Protegida (või D.O.P.)“„Aceite Campo de Calatrava“ [Kaitstud päritolunimetus (või PDO) „Aceite Campo de Calatrava“].

Tarbijatele tarnitavatel kaitstud päritolunimetusega õli mahutitel peab lisaks põhietiketile olema sertifitseerimismärgis, millele on märgitud kaitstud päritolunimetus. Kontrolliasutus peab sertifitseerimismärgiseid nummerdama, välja andma ja kontrollima viisil, mis tagab, et nende taaskasutamine ei ole võimalik. Nummerdatud märgistest, mis kontrolliasutus on tootjatele väljastanud, piisab üksnes sertifitseeritud ja registreeritud oliiviõli koguse pakendamiseks.

Märgistus peab vastama üldistele märgistamiseeskirjadele.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmis-, töötlemis- ja pakendamispiirkond asub Castile-La Mancha lõunaosas, hõlmates Ciudad Real provintsi keskosa ning moodustades täielikult homogeense morfoloogilise, geograafilise ja ajaloolise üksuse, kuhu kuuluvad haldusüksused Aldea del Rey, Almagro, Argamasilla de Calatrava, Ballesteros de Calatrava, Bolaños de Calatrava, Calzada de Calatrava, Cañada de Calatrava, Carrión de Calatrava, Granátula de Calatrava, Miguelturra, Moral de Calatrava, Pozuelo de Calatrava, Torralba de Calatrava, Valenzuela de Calatrava, Villanueva de San Carlos ja Villar del Pozo.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Campo de Calatrava asub Pürenee poolsaare keskplatoo (keskmine kõrgus rohkem kui 600 m) lõunaosas.

Sagedased kõrgrõhkkonnad ja kontinentaalsest asukohast tingitud mõju on kliima seisukohast olulised tegurid. Tekkivad antitsüklonid põhjustavad talvel väga madalaid ja suvel väga kõrgeid temperatuure.

Sademeid ei ole eriti palju, kuna piirkond asub väljaspool edelast või Gibraltari väinast saabuvate ja kõige enam vihmasadusid põhjustavate frontide ja madalrõhkkondade liikumisteed. Sademete hulk ületab Campo de Calatravas piirkonnas harva 500 mm.

Muld on leeliseline ja keskmise sügavusega.

Piirkonna vulkaaniline aines on leeliseline. Pinnase leeliselisus on veel üks eripära, mis eristab piirkonda teistest õlitootmispiirkondadest ja mõjutab konkreetsete õlisortide omadusi.

Campo de Calatrava piirkonna muldade tume värvus neelab suurema hulga päikesekiirgust, mis tingib mulla kõrgema temperatuuri ning mullad, mis agronoomilisest seisukohast lähtudes võimaldavad varajast oliivisaaki.

5.2.   Toote eripära

Toote „Aceite Campo de Calatrava“ omadused peavad olema järgmised:

| — | vähemalt 85 % õlist peab olema saadud sortidest „Cornicabra“ ja/või „Picual“, ja vajaduse korral on ülejäänud 15 % õlist sortidest „Arbosana“, „Hojiblanca“, „Arbequina“, „Koroneiki“ ja „Lecciana“; |
| --- | --- |

—

vähemalt 85 % õlist peab olema saadud sortidest „Cornicabra“ ja/või „Picual“, ja vajaduse korral on ülejäänud 15 % õlist sortidest „Arbosana“, „Hojiblanca“, „Arbequina“, „Koroneiki“ ja „Lecciana“;

| — | suur oleiinhappesisaldus, mis nende õlide puhul on vähemalt 70 %; |
| --- | --- |

—

suur oleiinhappesisaldus, mis nende õlide puhul on vähemalt 70 %;

| — | minimaalselt on nõutav, et puuviljalisuse mediaan oleks suurem kui 3, ning tajutav peab olema roheliste oliivide ja teiste värskete viljade maitse; |
| --- | --- |

—

minimaalselt on nõutav, et puuviljalisuse mediaan oleks suurem kui 3, ning tajutav peab olema roheliste oliivide ja teiste värskete viljade maitse;

| — | organoleptiline profiil peab olema ümar, ilmeka mõru ja vürtsika maitsenoodiga, mille intensiivsus on vahemikus 3–6 ega erine puuviljalisuse mediaanist rohkem kui 2 punkti võrra. |
| --- | --- |

—

organoleptiline profiil peab olema ümar, ilmeka mõru ja vürtsika maitsenoodiga, mille intensiivsus on vahemikus 3–6 ega erine puuviljalisuse mediaanist rohkem kui 2 punkti võrra.

| — | Kõnealune õli erineb muudest kaitstud päritolunimetusega õlidest selle poolest, et toote valmistamiseks on kasutatud peamiselt sorte „Cornicabra“ ja/või „Picual“. |
| --- | --- |

—

Kõnealune õli erineb muudest kaitstud päritolunimetusega õlidest selle poolest, et toote valmistamiseks on kasutatud peamiselt sorte „Cornicabra“ ja/või „Picual“.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Keskmise sügavusega lubjarikkad mullad, vulkaaniline aines, madal veetase, sademete vähene hulk, soojad suved, pikad talvised külmaperioodid ja muldade varajane soojenemine kujundavad peaaegu kuiva ökosüsteemi, milles sordid „Cornicabra“ ja „Picual“ on tänu looduslikule valikule keskkonnaga täielikult kohanenud ning on võimalik valmistada lõpptoodet, mis erineb muudes oliiviõli tootmispiirkondades toodetavast õlist. Piirkonna mulla- ja kliimatingimused tingivad õlide rasvhapete suurema oleiinisisalduse (Civantos, 1999), mille miinimumtase on 70 %, võimaldades toota õlisid, mis on oksüdatsioonile vastupidavamad.

Kuivad, leeliselised mullad ja sademete vähene hulk tingivad Campo de Calatrava oliiviõli puuviljalise, vähemalt 3punktilise organoleptilise profiili, milles on tajutav oliivide ja teiste värskete viljade maitse.

Oliivide küpsemisperioodi sademete vähesest hulgast tingitud veepuudus annab viljadele eristatava ja tasakaalustatud mõru ja vürtsika maitse, mille intensiivsus on vahemikus 3–6 ega erine puuviljalisuse mediaanist rohkem kui 2 punkti võrra.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_AM01_AceiteCC.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/58

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas Määruse (EL) Nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 223/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1)
  artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia.

KOONDDOKUMENT

„Chorizo Riojano“

ELi nr: PGI-ES-0654-AM01 — 27.10.2021

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus(ed)

„Chorizo Riojano“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Chorizo Riojano“ on Rioja autonoomses piirkonnas valmistatav lisaainetevaba hobuserauakujuline chorizo-vorst, mis kuulub kvaliteedi poolest ekstraklassi. Tootel on järgmised omadused.

3.3   Morfoloogilised omadused

Kaitstud geograafilise tähisega chorizo-vorst meenutab kuju poolest hobuserauda ja on vähem või rohkem silindrilise kujuga; vorsti läbimõõt on 30–40 mm ja kaal vähemalt 200 g. Vorsti konsistents on tihke ja kompaktne ning väline külg on tavaliselt kortsuline. Lõikepind on sile ja sisu püsib hästi koos. Tootel ei ole ebaharilikku värvi ning selles võib selgesti eristada liha- ja pekitükke.

Füüsikalised ja keemilised omadused

| Niiskussisaldus | kuni 45 %. |
| --- | --- |
| Kollageeni/proteiini suhe | kuni 14 %. |
| Rasvasisaldus kuivaines | kuni 57,0 %. |
| Nitraadisisaldus (NaNO3) | kuni 100 ppm. |
| Nitritisisaldus (NaNO2) | kuni 20 ppm. |
| Fosfaadisisaldus kokku (P2O5) | kuni 7 500  ppm |

Niiskussisaldus

kuni 45 %.

Kollageeni/proteiini suhe

kuni 14 %.

Rasvasisaldus kuivaines

kuni 57,0 %.

Nitraadisisaldus (NaNO3)

kuni 100 ppm.

Nitritisisaldus (NaNO2)

kuni 20 ppm.

Fosfaadisisaldus kokku (P2O5)

kuni 7 500  ppm

(loomulik sisaldus lihas, ilma lisatud fosfaatideta).

Organoleptilised omadused

Aroom, milles domineerib paprika ja esineb küüslaugunüansse, on tasakaalustatud, intensiivne ja püsiv. Puudub rääsunud või kibe kõrvalmaitse. Maitse on tugev ja püsiv ning tailiha ja pekk on selles heas tasakaalus. Vorst on pisut hapuka maitsega ning rääsunud ega ebatavalist maitset või lõhna ei ole. Teravamaitselise paprikapulbriga valmistatud chorizo-vorst on vürtsikas. Tekstuur on tasakaalus, toode püsib hästi koos, seda on kerge närida ja seda iseloomustab vähene kummisus.

Toorained

Sealiha ja -pekk, mis sobivad töötlemiseks eriti hästi, sh sidekoeta tailiha, mis on saadud isas- või emaslooma rümbatükkidest, ning kamarata kõhutükid või taised lardeo tükid (lõikejäägid, millest valmistatakse kuivatatud lihatooteid), mis on maitsestatud kuiva peensoola, ekstraklassi paprikapulbri ja värske kooritud küüslauguga ning seejärel topitud naturaalsesse seasoolde.

Segule lisatav seapekk peab olema tihke. Toote valmistamiseks ei saa kasutada pehme ja võise konsistentsiga kõhupekki, mis muutub hakkimisel venivaks ning eritab küpsemise ja laagerdumise ajal rasva. Lisatud peki kogus peab olema piiratud; see ei ületa kunagi 57 % kuivaine massist. See on üks olulisi tegureid, mis eristab toodet „Chorizo Riojano“ teistest chorizo-vorstidest, mille pH-s toimub järsk muutus, mis raskendab nende nõuetekohast küpsemist ja hilisemat säilitamist.

3.4.   Sööt ja tooraine

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tooraine ettevalmistamine

Vorsti „Chorizo Riojano“ tootvad lihatöötlemisettevõtted peavad olema võimelised rümpasid ja/või lihatükke vastu võtma nõuetekohaselt, vältides liha pH langemist või värvi ja/või tekstuuri muutumist, ning uurima ja kontrollima vastuvõtmisel rümpa või lihatükki, et tagada selle laitmatus.

Rümpade veeranditeks tükeldamine, konditustamine ja tükkideks lõikamine peavad toimuma võimalikult kiiresti, et vältida liha liigset kuhjumist alale, kus kõnealused toimingud aset leiavad.

Ruum, milles liha töödeldakse, peab olema varustatud kliimaseadmega ja temperatuur ei tohi ületada 12 oC.

Liha ja peki külmutamine enne tükeldamist

Külmkambrites, kus jahutatud rümpasid säilitatakse, peavad olema liha riputamise seadmed, mis ei lase rümpadel kokku puutuda.

Liha ja peki tükeldamine vastavalt tootele

Toote „Chorizo Riojano“ tootmine peab toimuma füüsiliselt või ajaliselt eraldi muudest toodetest, sealhulgas teistesse kategooriatesse kuuluvad chorizo-vorstid.

Töötlemisvalmis liha peab olema küps, hapendatud ja külmutamata. Liha pH väärtus peab olema alla 6,3, mistõttu see laagerdub kergesti ning vorstimass kuivab ka seestpoolt.

Samuti ei tohiks liha olla niiske ja seetõttu võimaldatakse lihamahladel vajaduse korral välja voolata.

Kui liha ja pekk on valmis, tükeldatakse need väiksemateks või suuremateks tükkideks. Lõikepind peab olema sile, et kahjustada võimalikult vähe koe valgulist struktuuri ja rasvarakke. See soodustab ühtlasi lihatükikeste asjakohast liitumist, tagab nõuetekohase kuivamise ning annab valmistootele iseloomuliku lõikepinna välimuse ja värvi.

Kõik töötlemisruumid peavad olema varustatud kliimaseadmega ning suhtelise õhuniiskuse, õhu ringlemise ja uuenemise tingimused peavad vastama tehnoloogia-, hügieeni- ja tervisekaitsealastele nõuetele.

Maitsestamine soola ning muude maitseainete ja vürtsidega

Kui liha ja pekk on tükeldatud, lisatakse kuiv peensool, värske kooritud küüslauk, ekstraklassi kuuluv paprikapulber ning vürtsika chorizo-vorsti puhul ka Cayenne’i pipar.

Koostisainete segamine ja sõtkumine

Pärast tooraine hakkimist ja muude koostisainete lisamist segatakse kõik ained ja üritatakse vorstimassist eemaldada õhk, et soodustada kõikide koostisosade omavahelist sidumist ja vältida chorizo-vorsti lagunemist lõikamisel.

Järgmine samm, st sõtkumine vaakumruumis, on oluline selleks, et tagada hakitud liha piisav maitsestatus.

Massi seismine ja jahutamine

Pärast hakkimist, segamist ja sõtkumist tuleb massil lasta enne vorstide vormimist 12–24 tundi seista.

Selleks otstarbeks kasutatav jahutusseade peab olema eraldiseisev ja tema temperatuur jääb vahemikku 0–6 °C.

Naturaalsete seasoolte täitmine

Kui mass on valmis, topitakse see naturaalsetesse seasooltesse. Täiteotsakud peavad olema siledad ja mitte liiga pikad, et vältida kuumenemist. Samal põhjusel tuleb mass toppida soolde piisava survega, sest muidu võib vorsti jääda tühimikke, mis võivad tekitada värvi muutust või hallitamist.

Naturaalsed sooled peavad olema täiesti puhtad, ilma kahjustuste, vigastuste või haigusteta, mis muudaksid need inimtoiduks kõlbmatuks.

Enne täitmist sooled pestakse, et need muutuksid elastsemaks ja liibuksid kortse tekitamata tihedalt ümber vorstimassi.

Sidumine

Kui vorstimass on soolde topitud, seotakse vorst kinni valge puuvillanööriga. Vürtsika chorizo-vorsti puhul on nöör punane.

Laagerdumine suhteliselt pika aja vältel

Küpsemisetapiks tuleb chorizo-vorstid riputada ventilatsiooniga ruumidesse, kus temperatuur on alla 16 oC ja kus on toote jaoks sobiv suhteline õhuniiskus ja õhuvahetus, et toode saaks järk-järgult kuivada ja saavutada iseloomuliku struktuuri, lõhna, värvi ja maitse; temperatuur võib olla kuni 20 oC, juhul kui kuivatamine toimub spetsiaalsetes ruumides, mis on kavandatud kasutama ära looduslikke keskkonnatingimusi (secadero natural).

Nende tingimuste kontrollimiseks ja nende kõikumise vältimiseks on lubatud kasutada spetsiaalseid ruume, milles laagerdumistingimusi (temperatuur, suhteline õhuniiskus ja -vahetus) saab automaatselt soovitud tasemele reguleerida.

Ruumides peab olema ala, mis on hästi nähtav ja juurdepääsetav, ning seireseadmed, mis võimaldavad igal ajal kääritamise või küpsemise ajal kontrollida temperatuuri ja niiskuse taset ning toote valmimise kulgu.

Laagerdumine kliimaseadmega ruumides või looduslikus keskkonnas:

Küpsemisjärgseks ja kuivatamisetapiks tuleb chorizo-vorst pärast küpsemise lõppemist viia ruumi, kus vorstid ripuvad ja kuivavad; seal on vorstid kuni selle viimase etapi lõpuni, kus jätkub küpsemise mikrobioloogiline ja ensümaatiline protsess, mis aitab chorizo-vorsti värvil ja aroomil stabiliseeruda. „Chorizo Riojano“ laagerdumisaeg erineb vastavalt toote pikkusele ja/või läbimõõdule. Vorstid, mis on muutunud kortsuliseks, sisaldavad õhumulle või millel on muid puudusi, tuleb kõrvaldada.

3.6.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.7.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tootel peab olema reguleeriva asutuse väljastatud nummerdatud sertifitseerimismärgis, millel on sõnad Indicación Geográfica Protegida (kaitstud geograafiline tähis) „Chorizo Riojano“ ja toote logo. Sertifitseerimismärgis peab olema kinnitatud registreeritud tootmiskohas nii, et seda ei ole võimalik uuesti kasutada.

Töötlemisettevõtted, kus on lubatud valmistada kaitstud geograafilise tähisega toodet „Chorizo Riojano“, peavad olema kantud asjakohastesse registritesse ja neil lasub peamine vastutus toote suhtes kehtestatud eeskirjade täitmise eest.

Reguleeriva asutuse ülesanne on registrit pidevalt ajakohastada.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmis-, küpsemis-, kuivsoolamis- ja märgistamispiirkond on Rioja autonoomne piirkond.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid: määratletud geograafilises piirkonnas kohtuvad kolm erinevat kliimatüüpi. Tänu kliimatingimuste koosmõjule on Rioja chorizo-vorsti looduslikuks küpsemiseks ja laagerdumiseks ideaalne koht, võimaldades tootel järk-järgult läbida õige füüsikalise ja keemilise protsessi, mis parandab viilutatud chorizo-vorsti välimust, selle maitset ja väga iseloomulikku lõhna.

Kliimategur ei ole tänapäeval nii oluline, sest tootmisprotsessi viimased etapid toimuvad kontrollitud kliimatingimustega keskkonnas, kus õhuvahetust ja -niiskust ning temperatuuri on võimalik reguleerida. Valitsevaid ilmastikutingimusi võetakse selle protsessi käigus siiski alati arvesse, seega mängib kliima jätkuvalt väga olulist rolli.

Inimtegur: toodet „Chorizo Riojano“ eristab muudest chorizo-vorstidest eelkõige traditsiooniline kauaaegne tootmismeetod, mida on edukalt vorsti „Chorizo Riojano“ tootvatele lihatöötlemisettevõtetele edasi antud.

Toote eripära

Kaitstud geograafilist tähist „Chorizo Riojano“ võib kasutada üksnes ekstraklassi kuuluvate chorizo-vorstide puhul, mis on valmistatud traditsioonilisel viisil ja registreeritud rajatistes, kus kontrollitakse tõhusalt tootmise, küpsemise, laagerdumise ja märgistamisprotsessi etappe ning ka tooraine kvaliteeti ja selle käitlemist. Üksnes selliseid chorizo-vorste, mis läbivad kõik protsessi kontrollietapid, võib turustada kaitstud geograafilise tähisega „Chorizo Riojano“ kui sümboliga, mis kujutab endast päritolu tagatist.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna, kvaliteedi ja maine vahel

Ajalooline traditsioon ja toote maine: ajalooliselt kujunes välja nii, et aeg iga-aastaseks seatapuks ja lihast chorizo-vorsti valmistamiseks saabus siis, kui ilm Rioja mägedes läks külmaks; Riojas valmistati chorizo-vorsti nii palju, et sellest jagus terveks aastaks, kuni järgmisel sügisel saabuva viinamarjasaagi koristamiseni. Seetõttu olid äärmiselt olulised kohalike inimeste teadmised sellest, kuidas toota ja laagerdada toodet, mida on nii raske valmistada ja õigesti säilitada. Praegu leidub terves Rioja piirkonnas eraldatud paiku, eeskätt mägedes, kus need vorstivalmistustavad on tänapäevalgi levinud.

Chorizo-vorsti hakati Riojas tööstuslikult tootma 19. sajandil, kui tekkisid esimesed pereettevõtted, kes müüsid oma tooteid kodulinnas ja selle ümbruses. Esimest korda nimetati Logroños olevat vorstivabrikut munitsipaalarhiivi (Archivo Histórico Municipal) dokumentides 1890. aastal. Samast aastast pärineb kirjatükk, milles tööstur ja advokaat Julio Farias kirjeldab, kuidas ta saatis Rioja chorizo-vorste Kuubale „plekkpurkides, mis olid laitmatult rasvaga kaetud ja vesivannil kuumutatud, et need taluksid selliseid temperatuure ilma nende sisu vähimagi kahjustamiseta“. Nii tagati, et tooted jõuavad kohale heas seisukorras, sest ta oli koostanud toote jaoks juba ka reklaamid (ta märgib ära „brošüürid, ringkirjad ja muud reklaammaterjalid“) ning oli oma toote kvaliteedis kindel: „[...] kuigi Ameerika Ühendriigid konkureerivad tugevasti toote hinna osas, on kodumaise toote kvaliteet võrratult parem, mida tõestab fakt, et isegi kõige vaesem elanikkond eelistab seda, hoolimata kõrgemast hinnast.“

Teine näide pärineb Javier Herce Galarreta raamatust, mis sisaldab mitmesuguseid ajalehes La Gaceta del Norte 1979. aastal avaldatud artikleid: Selle VII peatükis sealiha kohta kirjutab autor järgmist: „Sealiha on Riojas äärmiselt tähtis ja seda mitte ainult värskena. Singid, chorizo- ja verivorstid on Riojale omase tootmise aluseks. Tooted sarnanevad vormilt teistes piirkondades toodetuga, erinedes aga maitselt ja kasutusviisidelt. Nime poolest on ehk tuntuim Rioja chorizo-vorst, mis erineb kõigist teiste piirkondade chorizo-vorstidest, kuna see on mahe, aromaatne, veidi vürtsikas ja intensiivset värvi. Sealiha ja sealihatoodete tähtsus Riojas on ilmne: kõikjal piirkonnas on asutatud ettevõtted, kes tegelevad liha töötlemise ja kuivatatud vorstide valmistamisega; osa neist on muutunud tõelisteks keskusteks, nagu Baños de Río Tobía või Laguna de Cameros ning viimasel ajal Albelda de Iregua. Nende tähtsus on põhimõtteliselt sama suur kui veini- või konservitööstusel. Tänu kolmele toiduainetööstuse suunale – kuivatatud vorstid Sierra piirkonnas, vein Rioja Altas ja värskelt konserveeritud tooted Rioja Bajas – võib Riojat pidada kolmeks eri piirkonnaks ühes ainulaadses keskkonnas.

30ndate aastate majanduslangus ning klientide pidev maksevõimetus viis paljude tööstusettevõtete sulgemiseni ning kanded omavalitsusüksustes peetavates tööstusmaksuregistrites on ainukesed tõendid sellest, et need kunagi üldse eksisteerisid. Pärast sellist majanduslikku struktuurimuutust sai Baños de Río Tobíast tööstusharu süda. Ehkki põhjusi, miks esimeste töösturite järeltulijad otsustasid ehitada oma tehased sellesse piirkonda, on palju, näib, et linna soodsatel kliimatingimustel oli suur mõju. Miguel Ángel Villoslada on öelnud: Algselt asusid tehased seal, kus kliima oli soodne, kuiv ja külm, kuid väheste kõikumistega. See on põhjus, miks seal Bañoses (Baños de Río Tobía] on nii palju tehaseid. Meie linn asub 500 meetri kõrgusel merepinnast, Sierra de la Demanda mäeaheliku ja kogu Urbióni piirkonna jalamil. See ala on kaitstud Sierra de Herrera mägede äärmiselt külma õhu eest ning siin ei esine järske temperatuuri- ega õhuniiskuse taseme muutusi.

Traditsiooniline iga-aastane sigade tapmine ning chorizo-vorsti valmistamine käsitööna ja selle säilitamine jätkub ka praegu, kuid väiksemas mahus; chorizo ja teiste lihatoodete tootmine toimub peamiselt Rioja piirkonnas asuvates lihatöötlemisettevõtetes, milles – loobumata vanadest traditsioonilistest tootmismeetoditest – on spetsiaalsed ruumid ja seadmed; see tagab, et lihatöötlemisettevõtted suudavad toodet laagerdada isegi siis, kui keskkonnatingimused ei ole õiged.

Baños de Río Tobíases on jätkuvalt kõige arvukamalt lihatöötlemisettevõtteid. Kuna ilmastik ei mängi nüüd enam nii otsustavat rolli, on olulisemaks muutunud esivanemate liha laagerdamise traditsioon: „siin on peaaegu kõik lihatöösturid omavahel sugulussidemetes, sest neil on ühised juured“. Sellele vaatamata asub tootmismahult suurim Rioja lihatöötlemisettevõte Albelda de Ireguas. Ettevõte alustas 1960. aastal kohaliku lihapoena. 1983. aastal avati esimene tehas, kus müüdi üksnes hobuserauakujulist chorizo-vorsti. Peagi sai ettevõttest kogu riigi turuliider.

Suured lihatootmisettevõtted väljaspool Riojat püüavad toote mainest samuti kasu saada, kasutades oma chorizo-vorsti puhul märgist „Chorizo Riojano“, ehkki nende tootel ei ole selle kaitstud geograafilise tähisega midagi ühist.

Traditsioonid ja prestiiž, tänu millele on toode „Chorizo Riojano“ pälvinud suurepärase maine, ilmnevad ka mõningates piirkonna tuntuimates roogades nagu patatas con chorizo (kartul ja chorizo), calderete (lambahautis), choricillo asado al sarmiento (viinamarjavitstel grillitud chorizo) ja preñaditos (chorizoga täidetud võileivad), rääkimata sellest, et chorizo on üks komponente peaaegu kõigis kaunvilju sisaldavates hautistes.

Vorsti „Chorizo Riojano“ nimetatakse ka Hispaania traditsiooniliste toodete ülevaate „Inventario Español de Productos Tradicionales“ lehekülgedel 110 ja111.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Rubriigis Pliegos de condiciones [Tootespetsifikaadid] veebisaidil:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 8.6.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 223/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 223/63

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 223/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotlusele vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“

ELi nr: PDO-SK-02778 – 28.6.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Slovaki Vabariik

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetus „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ hõlmab kolme toodet:

| | nulu mesikaste mesi; |
| --- | --- |

nulu mesikaste mesi;

| | pärna mesikaste mesi ja |
| --- | --- |

pärna mesikaste mesi ja

| | lehemesi. |
| --- | --- |

lehemesi.

Neid turustatakse vedelal või kristalliseerunud kujul

Nulu mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

Veesisaldus: mitte üle 18 % anumas pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

| | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| --- | --- |

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

| | lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| --- | --- |

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus: mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: vähemalt 60 %

Mikroelementide sisaldus: üle 1 %

Elektrijuhtivus: vähemalt 100 mS/m

See sisaldab väga suures koguses mineraale ja mikroelemente.

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus | : | selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga
  95–114 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- | --- |
| Kristalliseerumine | : | kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti |
| Lõhn | : | mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn |
| Maitse | : | õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega |

Värvus

:

selge, tume kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga

95–114 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine

:

kristalliseerumisel tekivad väga peened kristallid, mis lahustuvad mee lahustamisel madalal temperatuuril kiiresti

Lõhn

:

mahe, mitte liiga rõhutatud, õrnalt magus võine lõhn

Maitse

:

õrnalt magus, maheda, mitte liiga rõhutatud võise maitsega

Pärna mesikaste mesi

Füüsikalis-keemilised omadused

Veesisaldus: mitte üle 18 % anumas pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

| | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| --- | --- |

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

| | lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| --- | --- |

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus: mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: vähemalt 60 %

Mikroelementide sisaldus: üle 1 %

Elektrijuhtivus: vähemalt 90 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus | : | selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga
  95–110 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- | --- |
| Kristalliseerumine | : | pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid |
| Lõhn | : | vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga |
| Maitse | : | kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega |

Värvus

:

selge, tumepruun kuni must, pärast kristalliseerumist kerge rohelise varjundiga

95–110 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine

:

pärna mesikaste kristalliseerub suhteliselt kiiresti võrreldes muude liikide omaga; kristallid on üsna suured ja meenutavad jämedaid liivaterasid

Lõhn

:

vürtsikas tugeva pärnaõie aroomiga

Maitse

:

kergelt vürtsikas iseloomuliku mentooliga sarnaneva maitsega

Lehemesi

Füüsikalis-keemilised omadused

Veesisaldus: mitte üle 18 % anumas pinnal pärast settimist

Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus:

| | lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg |
| --- | --- |

lahustumata mee puhul pärast tsentrifuugimist kuni 5 mg/kg

| | lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg |
| --- | --- |

lahustunud mee puhul pärast kristalliseerumist kuni 15 mg/kg

Sahharoosisisaldus: mitte üle 5 g / 100 g

Glükoosi- ja fruktoosisisaldus: vähemalt 60 %

Mikroelementide sisaldus: üle 1 %

Elektrijuhtivus: vähemalt 95 mS/m

Organoleptilised omadused

Välimus

| Värvus | : | selge, pruunikaspunane, pruun kuni tumepruun
  95–110 mm Pfundi skaalal |
| --- | --- | --- |
| Kristalliseerumine | : | kiire, moodustades üsna pakse kristalle |
| Lõhn | : | kergelt vürtsikas |
| Maitse | : | kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega |

Värvus

:

selge, pruunikaspunane, pruun kuni tumepruun

95–110 mm Pfundi skaalal

Kristalliseerumine

:

kiire, moodustades üsna pakse kristalle

Lõhn

:

kergelt vürtsikas

Maitse

:

kergelt võine ja vürtsikas iseloomuliku mesikaste maitsega

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ tootmise etapid alates tarude paigutamisest kuni purkide täitmiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

„Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ tuleb pakendada punktis 4 osutatud määratletud geograafilises piirkonnas, et paremini kaitsta toote ehtsust ja kvaliteeti ning tagada toote jälgitavus ja järelevalve.

See on ainus viis kvaliteedi säilitamiseks ning füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste omaduste muutumise vältimiseks. Kauba transportimisega uude kohta kaasnevad temperatuuri ja niiskuse muutumine, kõrvaliste lõhnade imendumine, HMFi koguse suurenemine ja diastaaside vähenemine. Toote pakendamine määratletud piirkonnas vähendab ohtu, et toode segatakse meega, mis pärineb väljastpoolt punktis 4 määratletud piirkonda.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ valmistatakse Čergovi mägede piirkonnas Bardejovi ringkonnas, Hertníki, Šiba, Hervartovi, Richvaldi, Kríže, Tarnovi, Rokytovi ja Mokroluhi vallas ning Bardejovi linna järgmistes osades: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka ja Bardejov-Mihaľov.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Päritolunimetuse „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ registreerimise taotlus põhineb üksnes toote erilisel kvaliteedil ja omadustel, mis tulenevad geograafilises piirkonnas esinevatest looduslikest ja inimteguritest.

Čergovi mäed asuvad Slovakkia kirdeosas. Mäeahelik on tekkinud liivakivi ja savikildiga flüšist aluspõhjale. Maapind on kaetud segametsadega, kus domineerivad pöök, nulg ja kuusk. Mägede Bardejovi osal on homogeensed nulupuistud, mis ühes piirkonnas segunevad ka väikeselehiste pärnade ja pöökidega. Nulgude osakaal selle määratletud geograafilise piirkonna metsades on väga suur – hinnanguliselt 70 %. Umbes 6 000 ha metsastatud alast on kaetud nuluga ning mesitarud asuvad neis piirkondades püsivas või rändekohas.

Kogu Čergovi mäeahelik asub jahedas kliimavööndis, kus keskmine temperatuur talvel on –3 kuni –6 °C ja suvel 14–16 °C ning lumikate on 120–160 päeva aastas. Piirkonnas on aastas 10–30 päeva, mil temperatuur tõuseb vähemalt 25 °C-ni. Kliima on üsna jahe ja niiske, mis loob sobivad tingimused Lachnidea sugukonda kuuluva nulu lehetäi (Cinara pectinatae) elutsükliks ja selle levimiseks suurteks kolooniateks. Lehetäi eritab mesikastet ja see on „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ tootmise põhiressurss.

Lehetäid toituvad nulu okste või muude leht- või okaspuude lehtede läbistamise või nende mahla imemise teel. Nende ainevahetus ei suuda mahla teatavaid komponente töödelda, mistõttu eritavad nad seda magusate tilkadena, mille mesilased viivad oma tarudesse ja mida nad rikastavad teatud ainetega (ensüümidega); nad paksendavad neid, ladustavad neid tarudes kärgedes ja toodavad neist mett. Kraini mesilast (Apis mellifera carnica) on selles piirkonnas pikka aega peetud ning ta on kohanenud kohalike ilmastikutingimuste ja mesikaste kogumisega.

Mesilased toodavad toodet „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ püsivalt mesilas asuvates tarudes või rändtarudes määratletud geograafilise piirkonna omavalitsusüksuste täpselt kindlaksmääratud piirides. Tarud peavad olema valmistatud looduslikust materjalist: puidust. Mesilasi ei tohi pidada plastist või polüstüreenist tarukorpuses.

Mesi saadakse kärgedest meevurris tsentrifuugimise teel. Tsentrifuugimine toimub siis, kui mesi on küps ja selle veesisaldus ei ületa 18 %. Haudmekärge ei tohi tsentrifuugida. Mesindushooajal ei tohi tarudes kasutada keemilisi ravimeid. Mee veesisaldust ei tohi vähendada tehnilise aurutamise teel. Pärast tsentrifuugimist filtreeritakse mett sõelade abil, et eemaldada lisandid (vaha, mesilased jne). Meest võib eemaldada ainult lisandid ning sellele ei tohi midagi lisada. Seejärel hoitakse mett selleks ettenähtud mahutites või võib selle kohe pakendada tarbijale lõppmüügiks ettenähtud klaaspurkidesse. Kui mett on pärast tsentrifuugimist hoitud mahutites, võib see lahustuda ainult temperatuuril alla 45 °C. Kogu mee tsentrifuugimine ja pakendamine võib toimuda ainult selleks määratud ettevõttes, mille on heaks kiitnud asjaomane piirkondlik veterinaar- ja toiduamet ning mis peab asuma määratletud territooriumil.

Mesinikud koguvad mett traditsioonilisel käsitöönduslikul viisil, mis on tihedalt seotud piirkonnaga. Kohalike mesinike oskus seisneb mesilate paigutuskohtade valimises, mee saamise viisis, tsentrifuugimises ning mee säilitamise ja dekanteerimise põhimõtetes. Suitsikus kasutatakse ainult kohalikest puudest saadud vana kõdupuitu, mis tekitab kahjutut ja mitteärritavat suitsu. Mesindusperioodil ei tohi mesilasi suhkru ega muu söödaga sööta. Meekärjed kaanetatakse lahti traditsioonilisel viisil kahvliga. Mesi väljutatakse raami küljest tsentrifuugimise teel ilma kuumust kasutamata. Seda ei pastöriseerita.

Toote „Bardejovský Med“ / „Med from Bardejov“ eripära seisneb peamiselt selles, et nii pärna mesikaste kui ka lehemesi sisaldavad ka nulu mesikastet, mis mõjutab nende värvust (tumepruun kuni must); koostis loob väga hõrgu maitse. Selline eriline kvaliteet tuleneb toote koostisest ning suurest flavonoidide, mineraalide ja mikroelementide sisaldusest. Sel viisil saadud meele on iseloomulik üsna paks konsistents, hõrk maitse, tume värvus ja lõhn. See sisaldab väga suures koguses mineraale ja mikroelemente.

Puhtal looduslikul alal toodetud kvaliteetne „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ on võitnud mainekatel ülemaailmsetel messidel mitmeid auhindu. Toote kvaliteeti tõendas ka 5. juulil 2016 ajalehes Pravda avaldatud tekst: „Näiteks, mõni aeg tagasi kuulutati Bardejovist pärit lehemesi oma liigi etalontooteks.“ „14. oktoobril 2012 väljaandes Nový čas ilmunud ajaleheartikkel kandis pealkirja „Bardejovi mesi on maailma parim: mesinik Jozef võidab kulla“.

„Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ on oma päritolupiirkonnaga tihedalt seotud. Toote eriomadused on seotud geograafilise piirkonnaga. Homogeensed nulupuistud kasvavad ainult väga soodsas ja puhtas keskkonnas. Määratletud piirkonna mikroklimaatilised tingimused, kõrgus merepinnast, kliima ja niiskus loovad soodsad tingimused lehetäide paljunemiseks, mis omakorda mõjutab mesikaste teket. Tarud asuvad tihedates nulumetsades.

Lehemee elektrijuhtivus määratletud geograafilises piirkonnas on palju suurem kui muude piirkondade lehemee tavapärane elektrijuhtivus. Elektrijuhtivus põhjustab mikroelementide ja mineraalide, näiteks magneesiumi, mangaani, raua, vase, koobalti, kaltsiumi, fosfori jms suure sisalduse. Just nende mineraalide ja mikroelementide esinemine kohalikus aluspinnases, kus nulud kasvavad, annab tootele „Bardejovský Med“ / „Med z Bardejova“ erilised omadused ja kvaliteedi. Need haruldased ained sisenevad läbi juurestiku nulu oksadesse ja seejärel eritavad neid aineid nulu mahlast toituvad lehetäid. Seejärel kannavad mesilased need oma tarudesse, kus mett toodetakse. Need asjaolud mõjutavad mee koostist ja kvaliteeti ning annavad Bardejovi meele iseloomulikud omadused.

Mett on selles piirkonnas toodetud nulust väga kaua ja katkematult. Kohalike mesinike kogemused ja oskused kajastuvad mee tootmisviisis. Tänu kõrgele oskustasemele on kohalikel mesinikel võimalik täita ka mee tootmisele kehtestatud arvukaid nõudeid ning toota selle geograafilise piirkonna erakordsest iseloomust tulenevate eriomadustega mett.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Specifikacia_Bardejov.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---