# Europeiska unionens C 251/30 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 251 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången30 juni 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 251

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången30 juni 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 13 – 16 december 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 13 – 16 december 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag den 14 december 2021 |
| 2022/C 251/01 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (2020/2035(INL)) | 2 |
| | Onsdag den 15 december 2021 |
| 2022/C 251/02 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2018–2020 (2021/2020(INI)) | 23 |
| 2022/C 251/03 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om den organiserade brottslighetens inverkan på EU:s egna medel och på missbruk av EU-medel, med särskilt fokus på delad förvaltning ur ett revisions- och kontrollperspektiv (2020/2221(INI)) | 37 |
| 2022/C 251/04 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om utvärdering av förebyggande åtgärder mot korruption, oriktiga utgifter och missbruk av EU-medel och nationella medel i samband med medel för nödåtgärder och krisrelaterade utgiftsområden (2020/2222(INI)) | 48 |
| 2022/C 251/05 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om genomförandet av direktivet om byggnaders energiprestanda (2021/2077(INI)) | 58 |
| 2022/C 251/06 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om utmaningar och framtidsutsikter för multilaterala system för vapenkontroll och nedrustning med avseende på massförstörelsevapen (2020/2001(INI)) | 69 |
| 2022/C 251/07 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om en ny inriktning för EU:s humanitära insatser (2021/2163(INI)) | 80 |
| 2022/C 251/08 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (2021/2002(INI)) | 87 |
| | Torsdag den 16 december 2021 |
| 2022/C 251/09 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2020 (2021/2019(INI)) | 96 |
| 2022/C 251/10 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om demokrati i arbetslivet: ett europeiskt ramverk för arbetstagares rätt till medverkan och översynen av direktivet om ett europeiskt företagsråd (2021/2005(INI)) | 104 |
| 2022/C 251/11 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om ständiga tillslag mot det civila samhället och människorättsförsvarare i Ryssland: fallet med människorättsorganisationen Memorial (2021/3018(RSP)) | 115 |
| 2022/C 251/12 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen i Kuba, särskilt fallen José Daniel Ferrer, Aymara Nieto från Kvinnor i vitt, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García och Yunior García Aguilera (2021/3019(RSP)) | 120 |
| 2022/C 251/13 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om tvångsarbete i Linglongs fabrik och miljöprotester i Serbien (2021/3020(RSP)) | 124 |
| 2022/C 251/14 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i Slovenien, särskilt den försenade utnämningen av Eppo-åklagare (2021/2978(RSP)) | 127 |
| 2022/C 251/15 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen i Nicaragua (2021/3000(RSP)) | 134 |
| 2022/C 251/16 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om MeToo och trakasserier – konsekvenserna för EU-institutionerna 2021/2986(RSP) | 138 |
| 2022/C 251/17 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen vid den ukrainska gränsen och i de ryskockuperade områdena i Ukraina (2021/3010(RSP)) | 144 |
| 2022/C 251/18 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om genomförandet av Kimberleyprocessens certifieringssystem (2021/2885(RSP)) | 150 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag den 14 december 2021

2022/C 251/01

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (2020/2035(INL))

2

Onsdag den 15 december 2021

2022/C 251/02

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2018–2020 (2021/2020(INI))

23

2022/C 251/03

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om den organiserade brottslighetens inverkan på EU:s egna medel och på missbruk av EU-medel, med särskilt fokus på delad förvaltning ur ett revisions- och kontrollperspektiv (2020/2221(INI))

37

2022/C 251/04

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om utvärdering av förebyggande åtgärder mot korruption, oriktiga utgifter och missbruk av EU-medel och nationella medel i samband med medel för nödåtgärder och krisrelaterade utgiftsområden (2020/2222(INI))

48

2022/C 251/05

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om genomförandet av direktivet om byggnaders energiprestanda (2021/2077(INI))

58

2022/C 251/06

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om utmaningar och framtidsutsikter för multilaterala system för vapenkontroll och nedrustning med avseende på massförstörelsevapen (2020/2001(INI))

69

2022/C 251/07

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om en ny inriktning för EU:s humanitära insatser (2021/2163(INI))

80

2022/C 251/08

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (2021/2002(INI))

87

Torsdag den 16 december 2021

2022/C 251/09

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2020 (2021/2019(INI))

96

2022/C 251/10

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om demokrati i arbetslivet: ett europeiskt ramverk för arbetstagares rätt till medverkan och översynen av direktivet om ett europeiskt företagsråd (2021/2005(INI))

104

2022/C 251/11

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om ständiga tillslag mot det civila samhället och människorättsförsvarare i Ryssland: fallet med människorättsorganisationen Memorial (2021/3018(RSP))

115

2022/C 251/12

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen i Kuba, särskilt fallen José Daniel Ferrer, Aymara Nieto från Kvinnor i vitt, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García och Yunior García Aguilera (2021/3019(RSP))

120

2022/C 251/13

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om tvångsarbete i Linglongs fabrik och miljöprotester i Serbien (2021/3020(RSP))

124

2022/C 251/14

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i Slovenien, särskilt den försenade utnämningen av Eppo-åklagare (2021/2978(RSP))

127

2022/C 251/15

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen i Nicaragua (2021/3000(RSP))

134

2022/C 251/16

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om MeToo och trakasserier – konsekvenserna för EU-institutionerna 2021/2986(RSP)

138

2022/C 251/17

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen vid den ukrainska gränsen och i de ryskockuperade områdena i Ukraina (2021/3010(RSP))

144

2022/C 251/18

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om genomförandet av Kimberleyprocessens certifieringssystem (2021/2885(RSP))

150

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Måndag den 13 december 2021 |
| 2022/C 251/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD)) | 153 |
| | Tisdag den 14 december 2021 |
| 2022/C 251/20 | P9_TA(2021)0485Unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/216 vad gäller unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2019/216 vad gäller unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay | 154 |
| 2022/C 251/21 | P9_TA(2021)0486Europaåret för ungdomar 2022 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för ungdomar 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/... om ett Europaår för ungdomar (2022) | 155 |
| 2022/C 251/22 | P9_TA(2021)0487Gemensamma utredningsgrupper: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till unionens regler om skydd av personuppgifter | 158 |
| 2022/C 251/23 | P9_TA(2021)0488Europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till unionens regler om skydd av personuppgifter | 159 |
| 2022/C 251/24 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att förse Kroatien med stöd i samband med de jordbävningar som inleddes den 28 december 2020 (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD)) | 160 |
| 2022/C 251/25 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD)) | 163 |
| 2022/C 251/26 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD)) | 167 |
| 2022/C 251/27 | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Spanien – EGF/2021/004 ES Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD)) | 171 |
| 2022/C 251/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna och förtydliga förfarandena vid tvistlösning när traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel tillhandahålls (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE)) | 175 |
| 2022/C 251/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE)) | 181 |
| 2022/C 251/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av genomförandeprotokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (2021–2026) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE)) | 182 |
| 2022/C 251/31 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 december 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens inre marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) | 183 |
| | Onsdag den 15 december 2021 |
| 2022/C 251/32 | P9_TA(2021)0498Övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av kraven för egentillverkade produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/746 om övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av kraven för egentillverkade produkter (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av villkoren för egentillverkade produkter | 226 |
| 2022/C 251/33 | Europaparlamentets ändringar antagna den 15 december 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) | 227 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Måndag den 13 december 2021

2022/C 251/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

153

Tisdag den 14 december 2021

2022/C 251/20

P9_TA(2021)0485Unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/216 vad gäller unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2019/216 vad gäller unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay

154

2022/C 251/21

P9_TA(2021)0486Europaåret för ungdomar 2022 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för ungdomar 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/... om ett Europaår för ungdomar (2022)

155

2022/C 251/22

P9_TA(2021)0487Gemensamma utredningsgrupper: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till unionens regler om skydd av personuppgifter

158

2022/C 251/23

P9_TA(2021)0488Europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till unionens regler om skydd av personuppgifter

159

2022/C 251/24

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att förse Kroatien med stöd i samband med de jordbävningar som inleddes den 28 december 2020 (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

160

2022/C 251/25

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

163

2022/C 251/26

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

167

2022/C 251/27

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Spanien – EGF/2021/004 ES Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

171

2022/C 251/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna och förtydliga förfarandena vid tvistlösning när traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel tillhandahålls (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

175

2022/C 251/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

181

2022/C 251/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av genomförandeprotokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (2021–2026) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

182

2022/C 251/31

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 december 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens inre marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

183

Onsdag den 15 december 2021

2022/C 251/32

P9_TA(2021)0498Övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av kraven för egentillverkade produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/746 om övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av kraven för egentillverkade produkter (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av villkoren för egentillverkade produkter

226

2022/C 251/33

Europaparlamentets ändringar antagna den 15 december 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

227

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

30.6.2022

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 13 – 16 december 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag den 14 december 2021

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/2

---

P9_TA(2021)0489

Bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av könsrelaterat våld: nätvåld (2020/2035(INL))

(2022/C 251/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 8, 83.1, 84 och 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8, 83.1, 84 och 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 och 47, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 och 47,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategin 2020–2025, särskilt målet att frigöra kvinnor och flickor från våld och stereotyper som fastställs i strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategin 2020–2025, särskilt målet att frigöra kvinnor och flickor från våld och stereotyper som fastställs i strategin,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 september 2017Hantering av olagligt innehåll online – Mot ett ökat ansvar för onlineplattformar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 september 2017Hantering av olagligt innehåll online – Mot ett ökat ansvar för onlineplattformar,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025,

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG,

| — | med beaktande av uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet, offentliggjord av kommissionen i maj 2016, och den femte övervakningsrundan, vilken resulterade i dokumentet Factsheet – 5th monitoring round of the Code of Conduct, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet, offentliggjord av kommissionen i maj 2016, och den femte övervakningsrundan, vilken resulterade i dokumentet Factsheet – 5th monitoring round of the Code of Conduct,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som öppnades för undertecknande i Istanbul den 11 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, som öppnades för undertecknande i Istanbul den 11 maj 2011,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 23 november 2001 om it-brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 23 november 2001 om it-brottslighet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om främjande av jämställdhet i utbildning och yrkesliv på området naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år efter Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år efter Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om överbryggande av den digitala klyftan mellan könen: kvinnors deltagande i den digitala ekonomin (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i politiken i EU (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i politiken i EU (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om ökat inflytande för kvinnor och flickor med hjälp av den digitala sektorn (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (16),

| — | med beaktande av bestämmelserna i FN:s rättsliga instrument på människorättsområdet, särskilt de som rör kvinnors och barns rättigheter, och av andra FN-instrument som rör våld mot kvinnor och barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i FN:s rättsliga instrument på människorättsområdet, särskilt de som rör kvinnors och barns rättigheter, och av andra FN-instrument som rör våld mot kvinnor och barn,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 16 december 2020Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (A/RES/75/161) och The right to privacy in the digital age (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 16 december 2020Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls (A/RES/75/161) och The right to privacy in the digital age (A/RES/75/176),

| — | med beaktande av resolutionen av den 5 juli 2018 från FN:s råd för mänskliga rättigheter Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital context (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 5 juli 2018 från FN:s råd för mänskliga rättigheter Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital context (A/HRC/RES/38/5),

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportörer om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, särskilt rapporten av den 18 juni 2018 när det gäller våld mot kvinnor och flickor på nätet ur ett människorättsperspektiv (A/HRC/38/47), rapporten av den 6 maj 2020 om att bekämpa våld mot kvinnliga journalister (A/HRC/44/52) och rapporten av den 24 juli 2020 om skärningspunkten mellan covid-19-pandemin och pandemin av könsrelaterat våld mot kvinnor, med fokus på våld i hemmet och initiativet ”frid i hemmet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportörer om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, särskilt rapporten av den 18 juni 2018 när det gäller våld mot kvinnor och flickor på nätet ur ett människorättsperspektiv (A/HRC/38/47), rapporten av den 6 maj 2020 om att bekämpa våld mot kvinnliga journalister (A/HRC/44/52) och rapporten av den 24 juli 2020 om skärningspunkten mellan covid-19-pandemin och pandemin av könsrelaterat våld mot kvinnor, med fokus på våld i hemmet och initiativet ”frid i hemmet”,

| — | med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 10 december 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 10 december 1984,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor av den 18 december 1979,

| — | med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 35 av den 14 juli 2017 från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor om könsrelaterat våld mot kvinnor, som uppdaterar den allmänna rekommendationen nr 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 35 av den 14 juli 2017 från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor om könsrelaterat våld mot kvinnor, som uppdaterar den allmänna rekommendationen nr 19,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 13 (2011) av den 18 april 2011 från kommittén för barnets rättigheter om barns rätt till frihet från alla former av våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 13 (2011) av den 18 april 2011 från kommittén för barnets rättigheter om barns rätt till frihet från alla former av våld,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och framför allt hållbarhetsmål 5 om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och framför allt hållbarhetsmål 5 om jämställdhet,

| — | med beaktande av rapporten från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa om kvinnliga journalisters säkerhet på internet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa om kvinnliga journalisters säkerhet på internet (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts studie om Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utredningstjänsts studie om Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst Cyber violence and hate speech online against women, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst Cyber violence and hate speech online against women,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (18),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (19),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1232 av den 14 juli 2021 om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos tillhandahållare av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1232 av den 14 juli 2021 om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos tillhandahållare av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (20),

| — | med beaktande av rapporten av den 3 mars 2014 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Violence against women: an EU-wide survey, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 3 mars 2014 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Violence against women: an EU-wide survey,

| — | med beaktande av rapporten av den 14 maj 2020 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter EU LGBTI II, A long way to go for LGBTI equality (21) |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 14 maj 2020 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter EU LGBTI II, A long way to go for LGBTI equality (21)

| — | med beaktande av det rättsliga yttrandet av den 11 mars 2021 från generaladvokaten vid Europeiska unionens domstol över Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, med syftet att förtydliga osäkerheten om rättsläget om och hur EU kan ansluta sig till och ratificera konventionen (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det rättsliga yttrandet av den 11 mars 2021 från generaladvokaten vid Europeiska unionens domstol över Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, med syftet att förtydliga osäkerheten om rättsläget om och hur EU kan ansluta sig till och ratificera konventionen (22),

| — | med beaktande av det arbete som görs av Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning, inbegripet den senares Europeiska it-brottscentrumet, och dess hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som görs av Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) och Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning, inbegripet den senares Europeiska it-brottscentrumet, och dess hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet,

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0338/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0338/2021), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för unionen, och det bör återspeglas i all unionspolitik. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i artikel 2 och artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Det första målet i unionens jämställdhetsstrategi för 2020–2025 är att stoppa det könsrelaterade våldet, vilket beskrivs som ”en av våra samhällens största utmaningar”, eftersom det påverkar kvinnor på alla nivåer i samhället, oavsett ålder, utbildning, inkomst, social bakgrund eller ursprungs- eller bosättningsland, och är ett av de allvarligaste hindren för uppnåendet av jämställdhet. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett grundläggande värde och ett centralt mål för unionen, och det bör återspeglas i all unionspolitik. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i artikel 2 och artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Det första målet i unionens jämställdhetsstrategi för 2020–2025 är att stoppa det könsrelaterade våldet, vilket beskrivs som ”en av våra samhällens största utmaningar”, eftersom det påverkar kvinnor på alla nivåer i samhället, oavsett ålder, utbildning, inkomst, social bakgrund eller ursprungs- eller bosättningsland, och är ett av de allvarligaste hindren för uppnåendet av jämställdhet.

| B. | Våldet mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld är utbrett i EU och bör ses som en extrem form av diskriminering som har enorma effekter på offren och deras familjer och samhällen, och en kränkning av de mänskliga rättigheterna som grundar sig i bristande jämställdhet, vilket de bidrar till att upprätthålla och förstärka. Könsrelaterat våld har sin grund i den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män, i etablerade patriarkala strukturer och sedvänjor samt könsnormer, sexism och skadliga könsstereotyper och fördomar, som har lett till att män styr över och diskriminerar kvinnor och flickor i all deras mångfald, inbegripet hbtqi-personer. |
| --- | --- |

B.

Våldet mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld är utbrett i EU och bör ses som en extrem form av diskriminering som har enorma effekter på offren och deras familjer och samhällen, och en kränkning av de mänskliga rättigheterna som grundar sig i bristande jämställdhet, vilket de bidrar till att upprätthålla och förstärka. Könsrelaterat våld har sin grund i den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män, i etablerade patriarkala strukturer och sedvänjor samt könsnormer, sexism och skadliga könsstereotyper och fördomar, som har lett till att män styr över och diskriminerar kvinnor och flickor i all deras mångfald, inbegripet hbtqi-personer.

| C. | Våld mot kvinnor bör avse varje fall av könsrelaterat våld som leder till, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt lidande för kvinnan, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i ett offentligt eller privat sammanhang eller om det sker på eller utanför nätet. |
| --- | --- |

C.

Våld mot kvinnor bör avse varje fall av könsrelaterat våld som leder till, eller troligen kommer att leda till, fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt lidande för kvinnan, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, oavsett om det sker i ett offentligt eller privat sammanhang eller om det sker på eller utanför nätet.

| D. | Kvinnor och flickor i all deras mångfald och hbtqi-personer kan utsättas för könsrelaterat nätvåld på grund av kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika. Intersektionell diskriminering, bland annat på grund av ras, språk, religion, övertygelse, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till en nationell eller etnisk minoritet, härkomst, sexuell läggning, ålder, hälsotillstånd, funktionsnedsättning, civilstånd eller status som migrant eller flykting, kan förstärka konsekvenserna av könsrelaterat nätvåld. EU:s jämställdhetsstrategi för hbtqi-personer påminner om att var och en har rätt att känna sig trygga, både hemma, på allmän plats eller online. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor och flickor i all deras mångfald och hbtqi-personer kan utsättas för könsrelaterat nätvåld på grund av kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika. Intersektionell diskriminering, bland annat på grund av ras, språk, religion, övertygelse, nationellt eller socialt ursprung, tillhörighet till en nationell eller etnisk minoritet, härkomst, sexuell läggning, ålder, hälsotillstånd, funktionsnedsättning, civilstånd eller status som migrant eller flykting, kan förstärka konsekvenserna av könsrelaterat nätvåld. EU:s jämställdhetsstrategi för hbtqi-personer påminner om att var och en har rätt att känna sig trygga, både hemma, på allmän plats eller online.

| E. | I unionens hbtqi-undersökning II som genomfördes av FRA framgår att 10 % av hbtqi-personer hade utsatts för nättrakasserier för att de var hbtqi-personer året före undersökningen, även på sociala medier. Intersexuella och transpersoner drabbas mer än genomsnittet (16 %). Tonåringar mellan 15 och 17 år var den grupp som oftast utsattes för nättrakasserier för att de var hbtqi-personer (15 %), jämfört med andra åldersgrupper (7 –12 %). |
| --- | --- |

E.

I unionens hbtqi-undersökning II som genomfördes av FRA framgår att 10 % av hbtqi-personer hade utsatts för nättrakasserier för att de var hbtqi-personer året före undersökningen, även på sociala medier. Intersexuella och transpersoner drabbas mer än genomsnittet (16 %). Tonåringar mellan 15 och 17 år var den grupp som oftast utsattes för nättrakasserier för att de var hbtqi-personer (15 %), jämfört med andra åldersgrupper (7 –12 %).

| F. | Våld mot kvinnor och flickor i all deras mångfald och könsrelaterat våld förekommer i olika men inte ömsesidigt uteslutande former och uttryck. Nätvåld är ofta sammankopplat med och oskiljaktigt från våld utanför nätet, eftersom nätvåld kan föregå, medfölja eller utgöra en fortsättning på sådant våld. Könsrelaterat nätvåld bör därför ses som att könsrelaterat våld utanför nätet fortsätter in i onlinemiljön. |
| --- | --- |

F.

Våld mot kvinnor och flickor i all deras mångfald och könsrelaterat våld förekommer i olika men inte ömsesidigt uteslutande former och uttryck. Nätvåld är ofta sammankopplat med och oskiljaktigt från våld utanför nätet, eftersom nätvåld kan föregå, medfölja eller utgöra en fortsättning på sådant våld. Könsrelaterat nätvåld bör därför ses som att könsrelaterat våld utanför nätet fortsätter in i onlinemiljön.

| G. | Europaparlamentets utredningstjänsts studie Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment om könsrelaterat nätvåld uppskattar att 4-7 % av kvinnorna i EU har utsatts för nättrakasserier under de 12 månader som föregick bedömningen, medan 1–3 % har utsatts för nätstalkning. Nätstalkning förekommer i många olika former och är den vanligaste formen av hatpropaganda, antingen ensamt eller i kombination med annat, och har alltför länge varken erkänts eller åtgärdats. En undersökning som gjordes 2020 av World Wide Web Foundation med svarande från 180 länder avslöjade att 52 % av de unga kvinnorna och flickorna hade utsatts för övergrepp på nätet, genom att exempelvis privata bilder, videor eller meddelanden spridits utan deras samtycke, genom elaka och förödmjukande meddelanden, grovt och hotfullt språk, sexuella trakasserier och falskt innehåll, medan 64 % av de svarande sade sig känna någon som utsatts. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentets utredningstjänsts studie Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment om könsrelaterat nätvåld uppskattar att 4-7 % av kvinnorna i EU har utsatts för nättrakasserier under de 12 månader som föregick bedömningen, medan 1–3 % har utsatts för nätstalkning. Nätstalkning förekommer i många olika former och är den vanligaste formen av hatpropaganda, antingen ensamt eller i kombination med annat, och har alltför länge varken erkänts eller åtgärdats. En undersökning som gjordes 2020 av World Wide Web Foundation med svarande från 180 länder avslöjade att 52 % av de unga kvinnorna och flickorna hade utsatts för övergrepp på nätet, genom att exempelvis privata bilder, videor eller meddelanden spridits utan deras samtycke, genom elaka och förödmjukande meddelanden, grovt och hotfullt språk, sexuella trakasserier och falskt innehåll, medan 64 % av de svarande sade sig känna någon som utsatts.

| H. | Unga kvinnor och flickor löper större risk att utsättas för nätvåld, särskilt nättrakasserier och nätmobbning. Minst 12,5 % av skolmobbningen sker på nätet (23). Nuförtiden är ungdomar från tidig ålder allt oftare uppkopplade på sociala nätverk. Dessa former av våld ökar de sociala skillnaderna, eftersom det oftast är de mest missgynnade ungdomarna som utsätts. Enligt Unicef trakasseras flickor dubbelt så mycket som pojkar (24). Enligt denna undersökning är kvinnor mer skeptiska till huruvida teknikföretag använder deras uppgifter på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

H.

Unga kvinnor och flickor löper större risk att utsättas för nätvåld, särskilt nättrakasserier och nätmobbning. Minst 12,5 % av skolmobbningen sker på nätet (23). Nuförtiden är ungdomar från tidig ålder allt oftare uppkopplade på sociala nätverk. Dessa former av våld ökar de sociala skillnaderna, eftersom det oftast är de mest missgynnade ungdomarna som utsätts. Enligt Unicef trakasseras flickor dubbelt så mycket som pojkar (24). Enligt denna undersökning är kvinnor mer skeptiska till huruvida teknikföretag använder deras uppgifter på ett ansvarsfullt sätt.

| I. | Enligt en rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) av den 3 mars 2014Violence against women: an EU-wide survey hade 11 % av kvinnor i unionen utsatts för nättrakasserier under 2014 och 14 % utsatts för stalkning från 15 års ålder. |
| --- | --- |

I.

Enligt en rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) av den 3 mars 2014Violence against women: an EU-wide survey hade 11 % av kvinnor i unionen utsatts för nättrakasserier under 2014 och 14 % utsatts för stalkning från 15 års ålder.

| J. | Internetuppkoppling och behovet av tillgång till det digitala offentliga rummet blir allt viktigare för utvecklingen av våra samhällen och ekonomier. Arbetstillfällen handlar allt oftare om och är beroende av digitala lösningar som innebär en allt större risk för att kvinnor ska råka ut för könsrelaterat nätvåld på arbetsmarknaden och när de deltar i ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

J.

Internetuppkoppling och behovet av tillgång till det digitala offentliga rummet blir allt viktigare för utvecklingen av våra samhällen och ekonomier. Arbetstillfällen handlar allt oftare om och är beroende av digitala lösningar som innebär en allt större risk för att kvinnor ska råka ut för könsrelaterat nätvåld på arbetsmarknaden och när de deltar i ekonomisk verksamhet.

| K. | Internets ökade räckvidd, den snabba spridningen av mobil information och användningen av sociala medier har, i kombination med ständigt flera, upprepade och sammanlänkade former av könsrelaterat våld, lett till en spridning av könsrelaterat nätvåld. Kvinnor och flickor som har tillgång till internet utsätts oftare för nätvåld än män. FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser konstaterade att ny teknik oundvikligen kommer att ge upphov till olika och nya yttringar av våld mot kvinnor på nätet. Innovationen sker i en takt som ofta inte gör det möjligt att reflektera över dess långsiktiga konsekvenser, och det könsrelaterade nätvåldet kommer sannolikt att fortsätta att öka under de kommande åren. Man behöver på lämpligt sätt bedöma hur det könsrelaterade nätvåldet påverkar kvinnor, och förstå de mekanismer som tillåter förövare av denna form av könsrelaterat våld att utöva våld, för att man ska kunna säkerställa ersättning, ansvarsutkrävande och förebyggande. |
| --- | --- |

K.

Internets ökade räckvidd, den snabba spridningen av mobil information och användningen av sociala medier har, i kombination med ständigt flera, upprepade och sammanlänkade former av könsrelaterat våld, lett till en spridning av könsrelaterat nätvåld. Kvinnor och flickor som har tillgång till internet utsätts oftare för nätvåld än män. FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser konstaterade att ny teknik oundvikligen kommer att ge upphov till olika och nya yttringar av våld mot kvinnor på nätet. Innovationen sker i en takt som ofta inte gör det möjligt att reflektera över dess långsiktiga konsekvenser, och det könsrelaterade nätvåldet kommer sannolikt att fortsätta att öka under de kommande åren. Man behöver på lämpligt sätt bedöma hur det könsrelaterade nätvåldet påverkar kvinnor, och förstå de mekanismer som tillåter förövare av denna form av könsrelaterat våld att utöva våld, för att man ska kunna säkerställa ersättning, ansvarsutkrävande och förebyggande.

| L. | Enligt Världshälsoorganisationen (25) har en av tre kvinnor runt om i världen utsatts för fysiskt eller sexuellt våld oftast av en nära partner. Könsrelaterat våld har ökat under covid-19-pandemin och nedstängningar har förvärrat risken för våld och övergrepp i hemmet. Internet har använts allt mer under covid-19-pandemin, vilket har ökat det nätbaserade och av IKT underlättade könsrelaterade våldet, eftersom en våldsam partner och före detta partner också övervakar, spårar och hotar sina offer och begår våld med hjälp av digitala verktyg. Nätvåld kan sammanfalla med och eskalera till fysiskt våld om det inte åtgärdas i ett tidigt skede. I EU:s strategi för brottsoffers rättigheter 2020-2025 konstaterar kommissionen att den nuvarande situationen med covid-19-pandemin har lett till ökad cyberbrottslighet, t.ex. sexualbrott och hatbrott på nätet. |
| --- | --- |

L.

Enligt Världshälsoorganisationen (25) har en av tre kvinnor runt om i världen utsatts för fysiskt eller sexuellt våld oftast av en nära partner. Könsrelaterat våld har ökat under covid-19-pandemin och nedstängningar har förvärrat risken för våld och övergrepp i hemmet. Internet har använts allt mer under covid-19-pandemin, vilket har ökat det nätbaserade och av IKT underlättade könsrelaterade våldet, eftersom en våldsam partner och före detta partner också övervakar, spårar och hotar sina offer och begår våld med hjälp av digitala verktyg. Nätvåld kan sammanfalla med och eskalera till fysiskt våld om det inte åtgärdas i ett tidigt skede. I EU:s strategi för brottsoffers rättigheter 2020-2025 konstaterar kommissionen att den nuvarande situationen med covid-19-pandemin har lett till ökad cyberbrottslighet, t.ex. sexualbrott och hatbrott på nätet.

| M. | Bland de vanligaste typerna av könsrelaterat nätvåld finns nättrakasserier, nätstalkning, IKT-relaterade kränkningar av den personliga integriteten, inbegripet åtkomst till, mottagande, inspelning, delning och manipulation av uppgifter eller bilder, inklusive personliga uppgifter, utan samtycke, identitetsstöld och hatpropaganda på nätet, påtvingad kontroll genom digital övervakning, och kontroll av kommunikation via stalker- och spionprogram samt användning av tekniska medel för människohandel, inbegripet för sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

M.

Bland de vanligaste typerna av könsrelaterat nätvåld finns nättrakasserier, nätstalkning, IKT-relaterade kränkningar av den personliga integriteten, inbegripet åtkomst till, mottagande, inspelning, delning och manipulation av uppgifter eller bilder, inklusive personliga uppgifter, utan samtycke, identitetsstöld och hatpropaganda på nätet, påtvingad kontroll genom digital övervakning, och kontroll av kommunikation via stalker- och spionprogram samt användning av tekniska medel för människohandel, inbegripet för sexuellt utnyttjande.

| N. | Könsrelaterat nätvåld kan förövas med hjälp av en rad olika internetbaserade kommunikationskanaler och kommunikationsverktyg, bland annat sociala medier, webbinnehåll, diskussionsforum, dejtingsidor, kommentarspalter och chattrum för spel. Det finns många typer av könsrelaterat nätvåld som är lättare att begå och som kan begås i större omfattning än fysiska former av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

N.

Könsrelaterat nätvåld kan förövas med hjälp av en rad olika internetbaserade kommunikationskanaler och kommunikationsverktyg, bland annat sociala medier, webbinnehåll, diskussionsforum, dejtingsidor, kommentarspalter och chattrum för spel. Det finns många typer av könsrelaterat nätvåld som är lättare att begå och som kan begås i större omfattning än fysiska former av könsrelaterat våld.

| O. | Vissa medlemsstater har antagit lagar om endast vissa specifika former av könsrelaterat nätvåld och därför finns det fortfarande stora luckor. Det finns för närvarande ingen gemensam definition eller effektiv politisk strategi för att bekämpa könsrelaterat nätvåld på unionsnivå. Det finns ingen harmoniserad definition av könsrelaterat nätvåld på unionsnivå, vilket leder till stora skillnader när det gäller den utsträckning i vilken medlemsstaterna bekämpar och förebygger könsrelaterat nätvåld, och innebär att den skyddsnivå som de erbjuder varierar kraftigt och är splittrad, trots att det handlar om gränsöverskridande brottslighet. Det behövs därför en harmoniserad rättslig definition av könsrelaterat nätvåld för att säkerställa konvergens både på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

O.

Vissa medlemsstater har antagit lagar om endast vissa specifika former av könsrelaterat nätvåld och därför finns det fortfarande stora luckor. Det finns för närvarande ingen gemensam definition eller effektiv politisk strategi för att bekämpa könsrelaterat nätvåld på unionsnivå. Det finns ingen harmoniserad definition av könsrelaterat nätvåld på unionsnivå, vilket leder till stora skillnader när det gäller den utsträckning i vilken medlemsstaterna bekämpar och förebygger könsrelaterat nätvåld, och innebär att den skyddsnivå som de erbjuder varierar kraftigt och är splittrad, trots att det handlar om gränsöverskridande brottslighet. Det behövs därför en harmoniserad rättslig definition av könsrelaterat nätvåld för att säkerställa konvergens både på nationell nivå och unionsnivå.

| P. | Enligt FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, bör definitionen av nätvåld mot kvinnor omfatta alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor som helt eller delvis begås, stöds eller förvärras genom användning av IKT, såsom mobiltelefoner och smarttelefoner, internet, sociala medieplattformar eller e-post, mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt (26). |
| --- | --- |

P.

Enligt FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, bör definitionen av nätvåld mot kvinnor omfatta alla former av könsrelaterat våld mot kvinnor som helt eller delvis begås, stöds eller förvärras genom användning av IKT, såsom mobiltelefoner och smarttelefoner, internet, sociala medieplattformar eller e-post, mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt (26).

| Q. | En kriminalisering av könsrelaterat nätvåld kan ha en avskräckande effekt på förövare av rädsla för påföljder eller för att de blir medvetna om att de begår ett brott. |
| --- | --- |

Q.

En kriminalisering av könsrelaterat nätvåld kan ha en avskräckande effekt på förövare av rädsla för påföljder eller för att de blir medvetna om att de begår ett brott.

| R. | Nya former håller på att växa fram på grund av den snabba utvecklingen och användningen av digital teknik och digitala tillämpningar. Dessa olika former av könsrelaterat nätvåld och nättrakasserier drabbar alla åldersgrupper, från tidig ålder till skolan och yrkeslivet, och därefter. Man bör inte heller bortse från att nätvåldet kan ta sig rent fysiska uttryck. |
| --- | --- |

R.

Nya former håller på att växa fram på grund av den snabba utvecklingen och användningen av digital teknik och digitala tillämpningar. Dessa olika former av könsrelaterat nätvåld och nättrakasserier drabbar alla åldersgrupper, från tidig ålder till skolan och yrkeslivet, och därefter. Man bör inte heller bortse från att nätvåldet kan ta sig rent fysiska uttryck.

| S. | Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) har sju av tio kvinnor utsatts för nätstalkning. Stalkerprogram är en programvara som underlättar övergrepp genom att möjliggöra övervakning av en persons apparater utan att personen i fråga samtyckt till det eller får vet att övervakning pågår, samtidigt som programvaran är dold. Sådan programvara kan lagligen användas och köpas i unionen, och marknadsförs ofta som programvara för föräldrakontroll. |
| --- | --- |

S.

Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) har sju av tio kvinnor utsatts för nätstalkning. Stalkerprogram är en programvara som underlättar övergrepp genom att möjliggöra övervakning av en persons apparater utan att personen i fråga samtyckt till det eller får vet att övervakning pågår, samtidigt som programvaran är dold. Sådan programvara kan lagligen användas och köpas i unionen, och marknadsförs ofta som programvara för föräldrakontroll.

| T. | Bildbaserade sexuella övergrepp är ofta ett sätt att trakassera och förödmjuka offer. ”Djupfakes” är ett relativt nytt sätt att sprida könsrelaterat våld och utnyttja artificiell intelligens för att utnyttja, förödmjuka och trakassera kvinnor. |
| --- | --- |

T.

Bildbaserade sexuella övergrepp är ofta ett sätt att trakassera och förödmjuka offer. ”Djupfakes” är ett relativt nytt sätt att sprida könsrelaterat våld och utnyttja artificiell intelligens för att utnyttja, förödmjuka och trakassera kvinnor.

| U. | Bildbaserade sexuella övergrepp och webbplatser där sådana övergrepp sprids är en ökande form av våld i nära relationer. Bildbaserade sexuella övergrepp kan få sexuella konsekvenser, om det sexuella umgänget spelades in och/eller spreds utan samtycke, psykologiska konsekvenser, genom att offrets privatliv sprids offentligt, och ekonomiska konsekvenser, genom att det bildbaserade sexuella övergreppet kan få negativa följder för offrets nuvarande eller senare yrkesliv. |
| --- | --- |

U.

Bildbaserade sexuella övergrepp och webbplatser där sådana övergrepp sprids är en ökande form av våld i nära relationer. Bildbaserade sexuella övergrepp kan få sexuella konsekvenser, om det sexuella umgänget spelades in och/eller spreds utan samtycke, psykologiska konsekvenser, genom att offrets privatliv sprids offentligt, och ekonomiska konsekvenser, genom att det bildbaserade sexuella övergreppet kan få negativa följder för offrets nuvarande eller senare yrkesliv.

| V. | Det finns en ökad risk för att privata och sexuella videor med kvinnor, utan deras samtycke, sprids på pornografiska webbplatser och att de sprids för ekonomiska syften. Att privat innehåll sprids på nätet utan offrets samtycke, framför allt om det innehåller sexuella övergrepp, gör att våldet blir ännu mer traumatiserande, och ofta får dramatiska konsekvenser, inklusive självmord. |
| --- | --- |

V.

Det finns en ökad risk för att privata och sexuella videor med kvinnor, utan deras samtycke, sprids på pornografiska webbplatser och att de sprids för ekonomiska syften. Att privat innehåll sprids på nätet utan offrets samtycke, framför allt om det innehåller sexuella övergrepp, gör att våldet blir ännu mer traumatiserande, och ofta får dramatiska konsekvenser, inklusive självmord.

| W. | Unga kvinnor, och framför allt flickor, utsätts för könsrelaterat nätvåld som förövas med hjälp av ny teknik, bland annat nättrakasserier och nätstalkning genom hot om våldtäkt, mordhot, IKT-relaterade kränkningar av den personliga integriteten, och offentliggörande av privat information och privata foton. |
| --- | --- |

W.

Unga kvinnor, och framför allt flickor, utsätts för könsrelaterat nätvåld som förövas med hjälp av ny teknik, bland annat nättrakasserier och nätstalkning genom hot om våldtäkt, mordhot, IKT-relaterade kränkningar av den personliga integriteten, och offentliggörande av privat information och privata foton.

| X. | För närvarande är det 15 medlemsstater vars lagstiftning om hatpropaganda inte omfattar begreppet könsidentitet. Kommissionen har i unionens jämställdhetsstrategi 2020-2025 och i jämställdhetsstrategin för hbtqi-personer förbundit sig att lägga fram ett initiativ för att utvidga brottsområdena till att omfatta specifika former av könsrelaterat våld i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, om harmonisering är möjligt. |
| --- | --- |

X.

För närvarande är det 15 medlemsstater vars lagstiftning om hatpropaganda inte omfattar begreppet könsidentitet. Kommissionen har i unionens jämställdhetsstrategi 2020-2025 och i jämställdhetsstrategin för hbtqi-personer förbundit sig att lägga fram ett initiativ för att utvidga brottsområdena till att omfatta specifika former av könsrelaterat våld i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget, om harmonisering är möjligt.

| Y. | Den statistik som tas upp i denna resolution visar att hatpropaganda mot hbtqi-personer är mycket vanligt, framför allt på nätet, och att det är en uppenbar avsaknad i vissa medlemsstater av lagar för att förebygga, åtgärda och bestraffa sådana former av övergrepp på nätet. |
| --- | --- |

Y.

Den statistik som tas upp i denna resolution visar att hatpropaganda mot hbtqi-personer är mycket vanligt, framför allt på nätet, och att det är en uppenbar avsaknad i vissa medlemsstater av lagar för att förebygga, åtgärda och bestraffa sådana former av övergrepp på nätet.

| Z. | Unionen undertecknade 2017 Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som fortfarande är riktmärket för internationella standarder för att utrota könsrelaterat våld, och unionens anslutning till konventionen är en högprioriterad fråga för kommissionen. |
| --- | --- |

Z.

Unionen undertecknade 2017 Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som fortfarande är riktmärket för internationella standarder för att utrota könsrelaterat våld, och unionens anslutning till konventionen är en högprioriterad fråga för kommissionen.

| AA. | Det behövs konsekventa, konkreta, representativa och jämförbara administrativa uppgifter baserade på en robust och samordnad ram för statistikinsamling för att avskaffa könsrelaterat våld, inklusive könsrelaterat nätvåld. Det saknas heltäckande och jämförbara disaggregerade uppgifter om alla former av könsrelaterat våld och dess bakomliggande orsaker. Trots den ökade medvetenheten om detta fenomen leder bristen på insamling av data om alla former av könsrelaterat våld till att det blir svårt att göra en korrekt bedömning av fenomenets utbredning. Bristen på sådana uppgifter hänger samman med en underrapportering av fall som avser könsrelaterat nätvåld. Istanbulkonventionen och direktiv 2012/29/EU innefattar krav på att medlemsstaterna ska rapportera in statistiska data och ta fram data uppdelade efter kön. |
| --- | --- |

AA.

Det behövs konsekventa, konkreta, representativa och jämförbara administrativa uppgifter baserade på en robust och samordnad ram för statistikinsamling för att avskaffa könsrelaterat våld, inklusive könsrelaterat nätvåld. Det saknas heltäckande och jämförbara disaggregerade uppgifter om alla former av könsrelaterat våld och dess bakomliggande orsaker. Trots den ökade medvetenheten om detta fenomen leder bristen på insamling av data om alla former av könsrelaterat våld till att det blir svårt att göra en korrekt bedömning av fenomenets utbredning. Bristen på sådana uppgifter hänger samman med en underrapportering av fall som avser könsrelaterat nätvåld. Istanbulkonventionen och direktiv 2012/29/EU innefattar krav på att medlemsstaterna ska rapportera in statistiska data och ta fram data uppdelade efter kön.

| AB. | Straffrättsliga åtgärder till följd av könsbaserat nätvåld släpar fortfarande efter i många medlemsstater, vilket visar på bristande förståelse för och medvetenhet om hur allvarliga dessa brott är och innebär att man i många medlemsstater avskräcks från att anmäla sådana brott. Om poliser får lära sig mjuka färdigheter för att noggrant lyssna, förstå och respektera alla offer för alla former av könsrelaterat våld kan det bidra till insatser mot underrapportering och upprepad viktimisering. Tillgängliga förfaranden och mekanismer för anmälan, jämte rättsmedel, är oumbärliga för främjandet av en tryggare miljö för alla som utsatts för könsrelaterat våld. Det bör finnas tillgänglig information för offer för nätvåld om hur och till vem de ska vända sig inom den brottsbekämpande myndigheten samt om vilka rättsmedel som finns tillgängliga för att hjälpa dem igenom en påfrestande situation. |
| --- | --- |

AB.

Straffrättsliga åtgärder till följd av könsbaserat nätvåld släpar fortfarande efter i många medlemsstater, vilket visar på bristande förståelse för och medvetenhet om hur allvarliga dessa brott är och innebär att man i många medlemsstater avskräcks från att anmäla sådana brott. Om poliser får lära sig mjuka färdigheter för att noggrant lyssna, förstå och respektera alla offer för alla former av könsrelaterat våld kan det bidra till insatser mot underrapportering och upprepad viktimisering. Tillgängliga förfaranden och mekanismer för anmälan, jämte rättsmedel, är oumbärliga för främjandet av en tryggare miljö för alla som utsatts för könsrelaterat våld. Det bör finnas tillgänglig information för offer för nätvåld om hur och till vem de ska vända sig inom den brottsbekämpande myndigheten samt om vilka rättsmedel som finns tillgängliga för att hjälpa dem igenom en påfrestande situation.

| AC. | Europeiska it-brottscentrumet vid Europol, Eurojust och Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) har bedrivit forskning om cyberbrottslighet på nätet. Vissa kvinnor och hbtqi-personer, till exempel feminister och hbtqi-aktivister, artister, politiker, kvinnor i offentliga befattningar, journalister, bloggare, människorättsförsvarare och andra offentliga personer, är särskilt utsatta för könsrelaterat nätvåld. Detta skadar inte bara deras rykte och orsakar psykiskt lidande, utan kan också rubba offrens livssituation, medföra intrång i privatlivet och skada deras personliga relationer eller familjeliv och kan avskräcka offren från att vara digitalt delaktiga i det politiska, sociala, ekonomiska och kulturella livet. |
| --- | --- |

AC.

Europeiska it-brottscentrumet vid Europol, Eurojust och Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) har bedrivit forskning om cyberbrottslighet på nätet. Vissa kvinnor och hbtqi-personer, till exempel feminister och hbtqi-aktivister, artister, politiker, kvinnor i offentliga befattningar, journalister, bloggare, människorättsförsvarare och andra offentliga personer, är särskilt utsatta för könsrelaterat nätvåld. Detta skadar inte bara deras rykte och orsakar psykiskt lidande, utan kan också rubba offrens livssituation, medföra intrång i privatlivet och skada deras personliga relationer eller familjeliv och kan avskräcka offren från att vara digitalt delaktiga i det politiska, sociala, ekonomiska och kulturella livet.

| AD. | Könsrelaterat nätvåld leder ofta till självcensur och detta kan ha negativa effekter för offren för könsrelaterat nätvåld och deras yrkesliv och rykte. De våldsamma och könsspecifika hoten betyder att offren ofta använder sig av pseudonymer och håller en låg profil på internet, bestämmer sig för att tillfälligt upphöra med, avaktivera eller för alltid radera sina internetkonton, eller rentav lämna sitt yrke helt och hållet. Detta kan medföra att kvinnors röster och åsikter tystnar och att den redan rådande ojämlikheten mellan könen i det politiska, sociala och kulturella livet ökar. Det tilltagande könsrelaterade nätvåldet som kvinnor drabbas av kan hindra dem från att fortsätta delta i den digitala sektorn i sig, så att en könsdiskriminerande attityd, utveckling och införande av ny teknik permanentas och leder till att dagens diskriminering och stereotyper upprepas och bidrar till en normalisering av könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

AD.

Könsrelaterat nätvåld leder ofta till självcensur och detta kan ha negativa effekter för offren för könsrelaterat nätvåld och deras yrkesliv och rykte. De våldsamma och könsspecifika hoten betyder att offren ofta använder sig av pseudonymer och håller en låg profil på internet, bestämmer sig för att tillfälligt upphöra med, avaktivera eller för alltid radera sina internetkonton, eller rentav lämna sitt yrke helt och hållet. Detta kan medföra att kvinnors röster och åsikter tystnar och att den redan rådande ojämlikheten mellan könen i det politiska, sociala och kulturella livet ökar. Det tilltagande könsrelaterade nätvåldet som kvinnor drabbas av kan hindra dem från att fortsätta delta i den digitala sektorn i sig, så att en könsdiskriminerande attityd, utveckling och införande av ny teknik permanentas och leder till att dagens diskriminering och stereotyper upprepas och bidrar till en normalisering av könsrelaterat nätvåld.

| AE. | Könsrelaterat nätvåld har en direkt inverkan på kvinnors sexuella, fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande och har en negativ social och ekonomisk inverkan. Könsrelaterat nätvåld inverkar negativt på offrens förmåga att fullt ut utöva sina grundläggande rättigheter, vilket därför får ödesdigra konsekvenser för samhället och demokratin som helhet. |
| --- | --- |

AE.

Könsrelaterat nätvåld har en direkt inverkan på kvinnors sexuella, fysiska och psykiska hälsa och välbefinnande och har en negativ social och ekonomisk inverkan. Könsrelaterat nätvåld inverkar negativt på offrens förmåga att fullt ut utöva sina grundläggande rättigheter, vilket därför får ödesdigra konsekvenser för samhället och demokratin som helhet.

| AF. | Den negativa ekonomiska effekten av könsrelaterat våld och den psykiska ohälsa som våldet ger upphov till kan få allvarliga konsekvenser för offren, bland annat när det gäller deras förmåga att söka jobb, och kan leda till ekonomisk belastning. De ekonomiska konsekvenserna av könsrelaterat våld kan påverka deras jobb – exempelvis genom lägre närvaro, deras anställningsstatus kan äventyras, och det kan betyda en risk att de blir av med sitt arbete eller producerar mindre. De psykiska hälsoeffekterna av könsrelaterat nätvåld kan vara komplexa och långsiktiga. De psykiska hälsoeffekterna av könsrelaterat nätvåld, såsom ångest, depression och symtom på posttraumatisk stress, har negativa relationsmässiga, sociala, rättsliga, ekonomiska och politiska konsekvenser och påverkar i slutändan unga människors försörjning och identitet. Vissa av dessa konsekvenser kombineras med andra former av diskriminering, vilket medför att den diskriminering och brist på jämställdhet som finns i dag förvärras. |
| --- | --- |

AF.

Den negativa ekonomiska effekten av könsrelaterat våld och den psykiska ohälsa som våldet ger upphov till kan få allvarliga konsekvenser för offren, bland annat när det gäller deras förmåga att söka jobb, och kan leda till ekonomisk belastning. De ekonomiska konsekvenserna av könsrelaterat våld kan påverka deras jobb – exempelvis genom lägre närvaro, deras anställningsstatus kan äventyras, och det kan betyda en risk att de blir av med sitt arbete eller producerar mindre. De psykiska hälsoeffekterna av könsrelaterat nätvåld kan vara komplexa och långsiktiga. De psykiska hälsoeffekterna av könsrelaterat nätvåld, såsom ångest, depression och symtom på posttraumatisk stress, har negativa relationsmässiga, sociala, rättsliga, ekonomiska och politiska konsekvenser och påverkar i slutändan unga människors försörjning och identitet. Vissa av dessa konsekvenser kombineras med andra former av diskriminering, vilket medför att den diskriminering och brist på jämställdhet som finns i dag förvärras.

| AG. | Enligt en studie från Europaparlamentets utredningstjänst Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment uppskattas de sammanlagda kostnaderna för nättrakasserier och nätstalkning till mellan 49 och 89,3 miljarder EUR. Den största kostnadsposten är värdet av förlorad livskvalitet som svarade för över hälften av de sammanlagda kostnaderna (omkring 60 % för nättrakasserier och omkring 50 % för nätstalkning). |
| --- | --- |

AG.

Enligt en studie från Europaparlamentets utredningstjänst Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment uppskattas de sammanlagda kostnaderna för nättrakasserier och nätstalkning till mellan 49 och 89,3 miljarder EUR. Den största kostnadsposten är värdet av förlorad livskvalitet som svarade för över hälften av de sammanlagda kostnaderna (omkring 60 % för nättrakasserier och omkring 50 % för nätstalkning).

| AH. | Förebyggande åtgärder, särskilt genom utbildning, också i digital kompetens och digitala färdigheter såsom cyberhygien och nätetikett, måste vara ett huvudinslag i all offentlig politik mot könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

AH.

Förebyggande åtgärder, särskilt genom utbildning, också i digital kompetens och digitala färdigheter såsom cyberhygien och nätetikett, måste vara ett huvudinslag i all offentlig politik mot könsrelaterat nätvåld.

| 1. | Europaparlamentet betonar att det könsrelaterade nätvåldet är en fortsättning på det könsrelaterade våldet utanför nätet och att ingen typ av politik kommer att vara verkningsfull om ingen hänsyn tas till denna verklighet. Parlamentet betonar att befintlig unionslagstiftning inte har de mekanismer som behövs för att könsrelaterat nätvåld ska kunna åtgärdas ordentligt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utforma och genomföra lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder, att ta itu med könsrelaterat nätvåld och att låta offer för könsrelaterat nätvåld bidra till strategierna för att åtgärda det och koppla dem till initiativ för att utrota könsstereotyper, en sexistisk attityd till och diskriminering av kvinnor. Parlamentet betonar att dessa framtida förslag bör fungera i linje med befintliga förslag, såsom förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG samt rättsakter som redan är i kraft, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU (27) och direktiv 2012/29/EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentet påminner om att det inte finns någon gemensam definition av könsrelaterat nätvåld, vilket resulterar i stora skillnader vad gäller omfattningen av medlemsstaternas förebyggande åtgärder och motåtgärder, och innebär att medlemsstaternas skydd av och stöd och ersättning till offren varierar kraftigt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att fastställa och anta en gemensam definition av könsrelaterat nätvåld som skulle underlätta arbetet med att analysera de olika formerna av könsrelaterat nätvåld och motverka det, och på så sätt skulle säkerställa att offer för könsrelaterat nätvåld i medlemsstaterna har faktisk tillgång till rättslig prövning och specialiserade stödtjänster. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att begreppet könsrelaterat nätvåld inte kan begränsas till användningen av datorsystem utan att det bör fortsätta att ha en bred definition som alltså omfattar användning av IKT för att orsaka, underlätta eller hota personer med våld. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025, som lades fram av kommissionen som ett verktyg för att bekämpa våld mot kvinnor i all deras mångfald, bekämpa könsrelaterat våld samt motverka grundorsakerna till våldet. Parlamentet understryker att könsrelaterat nätvåld är djupt rotat i maktdynamik, ekonomisk obalans och könsnormer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta itu med de bakomliggande orsakerna till könsrelaterat nätvåld och att motverka könsroller och stereotyper som accepterar våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser till nationella, regionala och lokala styrande organ samt till rättshjälp, hälso- och sjukvård, särskilt psykisk hälsa, och till institutioner för socialt skydd, inbegripet kvinnoorganisationer, för att på ett effektivt sätt förebygga och skydda kvinnor mot könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att även nätvåld tas upp, inbegripet de former av nätvåld som förekommer inom sexindustrin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta stopp för porrindustrin som bygger på sexhandel, våldtäkt och andra former av angrepp på och övergrepp mot kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera kvinnohat i hatpropaganda och kvinnofientliga övergrepp i hatbrott. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att den systematiska och sociala diskrimineringen, inbegripet könsdiskriminering, rasdiskriminering och ekonomisk diskriminering, återkommer och förstärks på nätet. Parlamentet påminner om att dessa former av diskriminering överlappar varandra, vilket leder till mer extrema konsekvenser för människor i utsatta situationer såsom invandrarkvinnor, kvinnor som tillhör etniska eller religiösa grupper, kvinnor med funktionsvariationer, hbtqi-personer och tonåringar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande inom ramen för jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025 att utöka förteckningen över ”eurobrott” enligt artikel 83.1 i EUF-fördraget till att omfatta hatbrott och hatpropaganda, även när de riktas mot hbtqi-personer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker det akuta behovet av att komma åt de bakomliggande orsakerna till könsrelaterat våld och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till detta i sitt framtida förslag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin ledde till en dramatisk ökning av våld och övergrepp i nära relationer, något som har kallats ”skuggpandemin” och som inbegriper fysiskt, psykiskt, sexuellt och ekonomiskt våld och deras onlinedimension, eftersom en mycket större del av människors sociala liv har flyttats till nätet och offren har tvingats tillbringa mer tid med förövarna, där de tenderar att vara mer isolerade från stödnätverk. Parlamentet framhåller också att många hbtqi-personer under covid-19-nedstängningarna blev utsatta för trakasserier eller övergrepp eller utsattes för våld, även av familjemedlemmar, vårdnadshavare eller en sambo. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att ”skuggpandemin” gjorde det svårt för kvinnor att få tillgång till effektivt skydd, stödtjänster och rättslig prövning, och avslöjade att stödresurserna och stödstrukturerna var otillräckliga, vilket gjorde att många av dem inte fick tillräckligt skydd i tid. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka det stöd de erbjuder genom särskilda skyddade boenden, hjälplinjer och stödtjänster för att skydda offren och underlätta ersättning för, anmälan om och åtal för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro över de fall av hatbrott och hatpropaganda med koppling till uppvigling till diskriminering eller våld som skedde under covid-19-pandemin, och som ledde till en stigmatisering av personer från grupper som befinner sig i en utsatt situation. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en mer djupgående analys av covid-19-pandemins inverkan på alla former av könsrelaterat nätvåld, och uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder med stöd av organisationer i det civila samhället och unionens organ och byråer såsom FRA och Europol (28). Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att utarbeta ett unionsprotokoll om könsrelaterat våld i kris- och nödsituationer i syfte att inkludera skyddstjänster för brottsoffer som ”grundläggande tjänster” i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvidga omfattningen av hatpropaganda till sexistisk hatpropaganda. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att könsrelaterat nätvåld är gränsöverskridande till sin natur. Parlamentet betonar att könsrelaterat nätvåld har ytterligare gränsöverskridande konsekvenser med tanke på den gränsöverskridande dimensionen av IKT-användning. Parlamentet understryker att förövarna använder onlineplattformar eller mobiltelefoner som är anslutna till andra länder eller som har andra värdländer än dem där offren för könsrelaterat nätvåld befinner sig. Parlamentet framhåller att den snabba tekniska utvecklingen och digitaliseringen kan leda till nya former av könsrelaterat nätvåld, vilket skulle kunna leda till att förövare inte hålls ansvariga, vilket stärker en kultur av straffrihet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar unionens institutioner, byråer och organ, liksom medlemsstaterna och deras brottsbekämpande myndigheter, att samarbeta och vidta konkreta åtgärder för att samordna sina insatser för att bekämpa könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av att beakta överlappningen mellan könsrelaterat nätvåld och människohandel som baseras på sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor, särskilt i samband med covid-19-pandemin. Parlamentet understryker att medvetandehöjande åtgärder avseende människohandel på nätet via sociala medier är avgörande för att förhindra att nya offer hamnar i nätverken för människohandel. Parlamentet understryker vidare att bildbaserade sexuella övergrepp är en extrem kränkning av den personliga integriteten och också utgör en form av könsrelaterat våld, vilket exempelvis framgick i Irland i november 2020, då tiotusentals bilder med tydlig sexuell innebörd av kvinnor och flickor offentliggjordes utan deras samtycke. Parlamentet uppmanar därför starkt medlemsstaterna att uppdatera sin nationella lagstiftning för att inbegripa bildbaserade sexuella övergrepp eller annan delning utan samtycke av tydligt intimt material i förteckningen över sexualbrott, separat från fall som innehåller material med övergrepp på barn. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att på ett korrekt och effektivt sätt anta och genomföra lämpliga nationella lagar, inbegripet straffrätt, och särskilda strategier för att främja ökad medvetenhet, och att använda kampanjer och inrätta utbildningsprogram, bland annat om digital utbildning, digital kompetens och digitala färdigheter, som också skulle rikta sig till yngre generationer. Kommissionen uppmanas att stödja medlemsstaterna i detta avseende. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av jämställdhet i läroplaner för att komma åt de bakomliggande orsakerna till könsrelaterat våld genom att undanröja könsstereotyper och förändra sociala och kulturella attityder som leder till skadliga samhälls- och könsnormer. Parlamentet understryker den roll som behörig undervisande personal, såsom lärare, spelar för att stödja studenter i frågor som rör könsrelaterat nätvåld och vikten av att investera i dem. Parlamentet konstaterar att utbildningen för pojkar och män bör ges särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta strategier och program för att stödja och säkerställa ersättning för offren, och att vidta lämpliga åtgärder mot straffrihet för dem som gjort sig skyldiga till sådana handlingar, bland annat genom att överväga att se över och ändra sin nationella lagstiftning om domstolsbeslut för att inkludera nätvåld som ett sätt på vilket man kan bryta mot ett domstolsbeslut. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nätverk av nationella kontaktpunkter och initiativ för att förbättra tillnärmningen av regler och öka efterlevnaden av befintliga regler i syfte att komma till rätta med könsrelaterat nätvåld. Parlamentet påminner om att Europarådets konvention om it-brottslighet, Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp och Istanbulkonventionen kräver att specifika handlingar som inbegriper eller medför våld mot kvinnor och barn, såsom könsrelaterat nätvåld ska kriminaliseras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla lämplig finansiering till opinionsbildande organisationer och stödorganisationer för brottsoffer. Parlamentet betonar hur viktig forskning om fenomenet könsrelaterat nätvåld är. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att öka resurserna, t.ex. de medel som avsätts för informationskampanjer och bekämpning av könsstereotyper. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk, kontinuerlig och jämställdhetsmedveten kapacitetsuppbyggnad och utbildning för alla berörda yrkesutövare, särskilt för rättsväsendet och brottsbekämpande myndigheter i kampen mot könsrelaterat nätvåld i alla skeden, att förse dem med kunskap om könsrelaterat nätvåld och om hur man bättre kan förstå och ta hand om offer, särskilt dem som valt att lämna in klagomål, i syfte att undvika sekundär viktimisering och återtraumatisering. Parlamentet betonar också behovet av att tillhandahålla utbildning i utredning och lagföring av könsrelaterade nätvåldsbrott. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om behovet av att tillhandahålla stödtjänster, hjälplinjer, tillgängliga rapporteringsmekanismer och rättsmedel som syftar till att skydda och stödja offer för könsrelaterat nätvåld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, med stöd av unionen, att utveckla ett harmoniserat, användarvänligt, tillgängligt och regelbundet uppdaterat register över de stödtjänster, hjälplinjer och rapporteringsmekanismer som är tillgängliga i enskilda fall av nätvåld mot kvinnor, som skulle kunna göras tillgängligt på en enda plattform och även innehålla information om det stöd som finns tillgängligt för andra former av våld mot kvinnor. Parlamentet konstaterar att problemet med könsrelaterat nätvåld förmodligen är mer omfattande än vad som framgår av befintliga uppgifter på grund av en underrapportering och normalisering av könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker vikten av medier och sociala medier för att öka medvetenheten när det gäller att förebygga och bekämpa könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja kampanjer som ökar medvetenheten, är informativa och opinionsbildande och som tar itu med könsrelaterat nätvåld i alla dess former och bidrar till att säkerställa ett säkert digitalt offentligt rum för alla. Parlamentet anser att en EU-omfattande informationskampanj om könsrelaterat nätvåld bland annat bör innehålla information som syftar till att utbilda yngre unionsmedborgare i hur man känner igen och anmäler olika former av nätvåld och i digitala rättigheter. Parlamentet konstaterar att unga kvinnor är särskilt utsatta för könsrelaterat nätvåld och efterlyser i detta sammanhang även nya särskilda förebyggande och medvetandehöjande initiativ (29). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta ett tillförlitligt system för regelbunden insamling av unionsomfattande uppdelade, jämförbara och relevanta statistiska uppgifter om könsrelaterat våld samt dess förekomst, dynamik och konsekvenser, och att utveckla indikatorer för att mäta framsteg. Parlamentet bekräftar behovet av att samla in omfattande, uppdelade och jämförbara uppgifter, inbegripet vetenskapliga data, för att mäta omfattningen av könsrelaterat våld, hitta lösningar och mäta framsteg. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in och tillhandahålla relevanta uppgifter. Parlamentet rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja den kapacitet och expertis som EIGE, Eurostat, FRA, Europol, Eurojust och Enisa besitter. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att genomföra en unionsomfattande undersökning om könsrelaterat våld och lägga fram resultaten 2023. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att könsrelaterat nätvåld kan få stora konsekvenser med allvarliga och livslånga konsekvenser för offren, såsom fysiologiska effekter och effekter på den psykiska hälsan, inbegripet stress, koncentrationsproblem, ångest, panikattacker, låg självkänsla, depression, posttraumatisk stress, social isolering, brist på tillit och en känsla av att tappa kontrollen, rädsla, självskadebeteende och självmordstankar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att effekten av könsrelaterat nätvåld kan skada offrens rykte, leda till fysiska och medicinska problem, rubba offrens livssituation, kränka rätten till personlig integritet och innebära att de drar sig undan miljöer på och utanför nätet. Parlamentet understryker att könsrelaterat nätvåld också kan ha en negativ ekonomisk effekt – de kan få lägre närvaro på arbetsplatsen, riskera att bli av med sitt jobb, förlora förmågan att söka jobb och få minskad livskvalitet, och menar att vissa av dessa effekter kombineras med andra former av diskriminering som kvinnor och hbtqi-personer utsätts för på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är bekymrat över den effekt som psykiska hälsokonsekvenser kan få i synnerhet för ungdomar, vilket inte bara kan leda till en markant försämrad skolgång, men också att de drar sig undan det sociala och offentliga livet, inklusive isolerar sig från sina familjer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att könsrelaterat nätvåld har en negativ psykologisk, social och ekonomisk effekt på kvinnors och flickors liv, både på och utanför nätet. Parlamentet konstaterar att könsrelaterat nätvåld drabbar kvinnor och flickor på olika sätt till följd av överlappande former av diskriminering på grund av, utöver deras kön, bland annat deras sexuella läggning, ålder, ras, religion eller funktionsnedsättning, och påminner om att en intersektionell strategi är avgörande för att förstå dessa specifika former av diskriminering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt de intersektionella former av könsrelaterat nätvåld som kan drabba kvinnor och flickor som tillhör grupper som befinner sig i en utsatt situation, t.ex. etniska minoriteter, funktionsnedsatta och hbtiq-personer. Parlamentet påminner om att klassificeringen av hbtqi-personer som en ”ideologi” ökar i kommunikationen på och utanför nätet, och i kampanjer mot så kallad genusideologi. Parlamentet framhåller att feminister och hbtqi-aktivister ofta är föremål för förtalskampanjer, hatpropaganda på nätet och nätmobbning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla särskilda kostnadsfria stödtjänster för grupper som hamnat i en utsatt situation, inbegripet krisstöd och långsiktigt stöd, såsom psykologiskt, medicinskt, rättsligt, praktiskt och socioekonomiskt stöd, och program, särskilt för digital utbildning, digital kompetens och digitala färdigheter. Kommissionen uppmanas att stödja medlemsstaterna i detta avseende. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet finner det djupt beklagligt att könsrelaterat nätvåld håller på att bli allt vanligare och att det minskar kvinnors och hbtqi-personers delaktighet i det offentliga livet och den offentliga debatten, och således urholkar unionens demokrati och principer och hindrar dem från att fullt ut åtnjuta sina grundläggande rättigheter och friheter, särskilt yttrandefriheten. Parlamentet beklagar vidare det faktum att könsrelaterat nätvåld också leder till censur. Parlamentet beklagar att ett sådant ”tystande” särskilt riktas mot kvinnliga aktivister, däribland feministiska kvinnor och flickor, hbtqi+-aktivister, artister, kvinnor i mansdominerade industrier, journalister, politiker, människorättsförsvarare och bloggare med avsikten att avskräcka kvinnor från att delta t i det offentliga livet, inbegripet i politik och beslutsfattande. Parlamentet är bekymrat över att den hämmande effekt som könsrelaterat nätvåld har ofta sprider sig till verkligheten utanför nätet och att normaliseringen av nätvåld mot kvinnor som deltar i den offentliga debatten aktivt bidrar till en underrapportering av dessa brott och begränsar unga kvinnors engagemang i synnerhet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om ökningen av kvinnofientliga, jämställdhetsfientliga och antifeministiska rörelser och deras angrepp på kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att könsnormer och könsstereotyper står i centrum för könsdiskrimineringen. Parlamentet betonar att jämställdheten påverkas av hur könsstereotyper skildras i medierna och i reklam. Parlamentet uppmanar mediekanaler och medieföretag att stärka självreglerande mekanismer och uppförandekoder för att fördöma och bekämpa sexistiskt reklam- och medieinnehåll, såsom sexistiska bilder och språk, sexistiska metoder och könsstereotyper. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att de flesta förövare av könsrelaterat våld är män. Europaparlamentet understryker den viktiga roll som undervisning från tidig ålder har när det gäller att främja och diskutera jämställdhet och maktförhållanden mellan män och kvinnor och mellan pojkar och flickor, och att avskaffa fördomar och könsstereotyper som leder till skadliga sociala könsnormer. Parlamentet känner dessutom oro över att mäns våld mot kvinnor ofta börjar med pojkars våld mot flickor. Parlamentet påminner om att det språk, de läroplaner och böcker som används i skolorna kan stärka könsstereotyperna och påminner vidare om vikten av undervisning i digitala färdigheter, såsom cyberhygien och nätetikett, samt i en respektfull användning av teknik bland män och pojkar och i hur man ska bete sig mot kvinnor och flickor på nätet, och av att säkerställa kvinnors yttrandefrihet och meningsfulla delaktighet i den offentliga debatten. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att utveckla strategier för att bekämpa könsstereotyper i utbildningen genom pedagogisk utbildning, och en översyn av läroplaner, läromedel och pedagogiska metoder. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller att kvinnor, flickor och hbtqi-personer ofta hindras från att komma in på IKT-området och det digitala området. Parlamentet beklagar att klyftan mellan könen finns inom alla digitala teknikområden, inbegripet ny teknik såsom AI, och är särskilt oroat över klyftan mellan könen inom teknisk innovation och forskning. Parlamentet framhåller att en av AI:s största svagheter rör vissa typer av diskriminering såsom kön, ålder, funktionsnedsättning, religion, ras eller etniskt ursprung, social bakgrund eller sexuell läggning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda åtgärder för att ta itu med sådan diskriminering, i synnerhet genom att ta itu med könsklyftan inom sektorn, och säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja deltagande för kvinnor i IKT-sektorn och att främja en karriär i denna sektor för kvinnor genom att tillhandahålla tillräckliga incitament i sina respektive nationella, regionala och lokala handlingsplaner eller jämställdhetsstrategier. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med klyftan mellan könen i IKT-sektorn och inom sektorerna för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik genom utbildning, informativa kampanjer, yrkesutbildning, lämplig finansiering, främjande av en större andel kvinnor inom dessa sektorer, särskilt i beslutsfattande positioner, förbättrad balans mellan arbetsliv och privatliv, lika möjligheter, en säker och möjliggörande arbetsmiljö, inklusive nolltolerans mot sexuella och moraliska trakasserier. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en korrekt tillämpning av direktiv 2011/93/EU i syfte att öka medvetenheten och minska risken för att barn blir offer för övergrepp eller utnyttjande på nätet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande i sin nyligen antagna strategi för brottsoffers rättigheter att inrätta ett unionsnätverk för förebyggande av könsrelaterat våld och våld i hemmet och att vidta åtgärder för att skydda offer för könsrelaterat nätvåld genom att underlätta utvecklingen av en ram för samarbete mellan nätplattformar och andra intressenter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar kravet, från kommissionens rådgivande kommitté för lika möjligheter för kvinnor och män, på lagstiftning på unionsnivå om bekämpning av våld mot kvinnor på nätet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet framhåller behovet av att skydda, ge egenmakt åt, stödja och säkerställa ersättning för personer som utsatts för könsrelaterat nätvåld, och att tillhandahålla likvärdig tillgång till rättslig prövning, särskilt när det gäller tillhandahållande av grundläggande psykologisk och juridisk rådgivning, som är tillgänglig för alla offer för könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med organisationer i det civila samhället säkerställa högkvalitativ utbildning med ett jämställdhetsperspektiv för yrkesverksamma och annan personal, bland annat inom socialtjänsten, för tjänstemän vid brottsbekämpande myndigheter och inom rättsväsendet och undervisande personal. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att ge oberoende organisationer i det civila samhället ekonomiska och mänskliga resurser för att tillhandahålla stödtjänster, såsom juridisk rådgivning, psykologiskt stöd, och rådgivning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra stödtjänster, inbegripet juridisk och psykologisk rådgivning, tillgängliga för alla offer, att upprätta ett tydligt protokoll för att hjälpa offer för könsrelaterat nätvåld och att förhindra ytterligare skada och upprepad viktimisering samt att se till att offren har omedelbar tillgång till rättslig prövning. Parlamentet betonar behovet av att öka medvetenheten bland offren om vilka stödtjänster som finns tillgängliga i detta avseende. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att utveckla och sprida tillgänglig information om de juridiska vägar och stödtjänster som finns tillgängliga för offer för könsrelaterat nätvåld och att skapa klagomålsmekanismer som offren enkelt och omedelbart kan tillgå, även på digital väg. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet är bekymrat över marknadsföringen av teknik för att underlätta övergrepp, särskilt marknadsföringen av stalkerprogram. Parlamentet avvisar idén om att applikationer för stalkerprogram kan betraktas som applikationer för föräldrakontroll. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som onlineplattformar måste spela för att komma åt och bekämpa könsrelaterat nätvåld. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste samarbeta med onlineplattformar för att anta åtgärder och säkra snabba och tillgängliga rapporteringsmekanismer i kampen mot nätvåld och för att skapa säkerhet på internet och säkerställa kvinnors personliga integritet på nätet och lämpliga prövningsmekanismer. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser ett effektivt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och teknikföretag och tjänsteleverantörer, som bör vara i full överensstämmelse med de grundläggande fri- och rättigheterna och bestämmelserna om uppgiftsskydd, i syfte att säkerställa att offrens rättigheter tillgodoses och att de skyddas. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG, som syftar till att skapa ett säkrare digitalt område, och i linje med relevanta unionsrättsakter, där grundläggande rättigheter och friheter skyddas. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att snarast slutföra unionens ratificering och fulla genomförande av Istanbulkonventionen på grundval av en bred anslutning utan inskränkningar, och att förespråka en snabb ratificering samt ett snabbt och korrekt genomförande och verkställande av den från medlemsstaternas sida. Parlamentet beklagar att hittills endast 21 medlemsstater har ratificerat den och uppmanar Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen och Slovakien att ratificera konventionen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att Istanbulkonventionen är den mest omfattande internationella överenskommelse där de bakomliggande orsakerna till alla former av könsrelaterat våld tas upp, och lagstiftningsåtgärder för våld både på och utanför nätet säkerställs, och den bör betraktas som en miniminorm. Parlamentet fördömer starkt vissa medlemsstaters försök att misskreditera Istanbulkonventionen och bromsa de framsteg som gjorts i kampen mot könsrelaterat våld. Parlamentet betonar vikten av ett effektivt genomförande av konventionen i hela unionen och påminner om att ett misslyckande med att slutföra ratificeringen innebär att unionens trovärdighet undergrävs. Parlamentet betonar att denna uppmaning inte minskar betydelsen av uppmaningen om att anta en unionsrättsakt om bekämpning av könsrelaterat våld, utan istället kompletterar den. Parlamentet påminner om att nya lagstiftningsåtgärder ska vara förenliga med de rättigheter och skyldigheter som fastställs i Istanbulkonventionen och bör komplettera dess ratificering. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna och unionen att anta ytterligare åtgärder, däribland bindande lagstiftningsåtgärder, för att bekämpa dessa former av våld i det kommande direktivet om förebyggande och bekämpning av alla former av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet upprepar med eftertryck det åtagande som det tidigare uttryckt, att bekämpa könsrelaterat våld, och upprepar sitt krav på ett övergripande direktiv som omfattar alla former av könsrelaterat våld, inbegripet kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, nätvåld och sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp såväl som skyldigheter att förebygga, utreda och åtala förövare, att skydda offer och vittnen och att samla in data, som bästa sättet att få ett slut på könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att använda det kommande direktivet för att kriminalisera könsrelaterat nätvåld, som en hörnsten i harmoniseringen av befintliga och framtida rättsakter. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar rådet att aktivera övergångsklausulen genom att anta ett beslut om att identifiera könsrelaterat våld som ett område av särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag i enlighet med artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet begär att kommissionen utan onödigt dröjsmål, som en del av sitt kommande lagstiftningsförslag, på grundval av artikel 83.1 första stycket i EUF-fördraget, lägger fram ett förslag till rättsakt om åtgärder mot könsrelaterat nätvåld i enlighet med rekommendationerna i bilagan till denna resolution. Parlamentet påpekar att förslaget inte bör undergräva insatserna för att identifiera könsrelaterat våld som en ny kategori särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag i enlighet med artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget eller andra härledda rättsakter om könsrelaterat våld som parlamentet tidigare efterlyst. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 208.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2021)0296.

(3)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 140.

(4)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 30.

(5)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 160.

(6)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 191.

(7)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 232.

(8)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 28.

(9)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(10)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 48.

(11)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102.

(12)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 31.

(13)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 28.

(14)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 192.

(15)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 29.

(16)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 167.

(17)  https://www.osce.org/files/f/documents/2/9/468861_0.pdf

(18)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(19)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(20)  EUT L 274, 30.7.2021, s. 41.

(21)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

(22)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=en

(23)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Women/SRWomen/Pages/OnlineViolence.aspx

(24)  https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/bullying-perspectives-practices-and-insights-2017-

(25)  https://www.who.int/publications/i/item/9789240022256

(26)  Rapport av den 18 juni 2018 från FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser när det gäller våld mot kvinnor och flickor på nätet ur ett människorättsperspektiv (A/HRC/38/47).

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (EUT L 101, 15.4.2011, s. 1).

(28)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis

(29)  FRA:s rapport av den 3 mars 2014Violence against women – an EU-wide survey.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

REKOMMENDATIONER TILL KOMMISSIONEN OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET OM BEKÄMPNING AV KÖNSRELATERAT VÅLD: NÄTVÅLD

Rekommendation 1 om målet för lagstiftningsförslaget

Målet är att i det kommande direktivet om förebyggande och bekämpning av alla former av könsrelaterat våld inkludera minimiregler, som en harmoniserad politisk åtgärd, vad gäller definitionen av brottet könsrelaterat nätvåld samt därmed sammanhängande påföljder, att fastställa åtgärder som främjar och stödjer medlemsstaternas förebyggande insatser mot detta brott, och att fastställa åtgärder för att skydda, stödja och säkerställa ersättning till offren.

Dessutom, enligt jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025, i det kommande förslaget inkludera definitionen av hatbrott och hatpropaganda på nätet då det riktar sig mot hbtqi-personer.

Detta förslag bör inte undergräva insatser för att fastställa alla former av könsrelaterat våld som ett nytt område med särskilt allvarlig brottslighet.

Rekommendation 2 om omfattning och definitioner

I definitionen av könsrelaterat nätvåld bör anges nätvåldets omfattning, utsträckning och könsrelaterade och intersektionella karaktär samt betonas att könsrelaterat nätvåld ingår i det ständigt pågående könsrelaterade våldet.

Förslaget bör innehålla en definition som bygger på definitionerna i befintliga instrument, såsom Europarådets konvention om it-brottslighet eller Istanbulkonventionen, de definitioner som utarbetats av kommittén för konventionen om it-brottslighet, kommissionens rådgivande kommitté för lika möjligheter för kvinnor och män och FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser samt de definitioner som utformats mot bakgrund av it-brottslighet eller nätvåld mot barn eller våld mot kvinnor.

På grundval av befintliga instrument skulle en möjlig definition kunna vara: Könsrelaterat nätvåld är en form av könsrelaterat våld och alla former av könsrelaterat våld som begås, stöds eller förvärras helt eller delvis genom användning av IKT, såsom mobiltelefoner och smarttelefoner, internet, sociala medieplattformar eller e-post, mot en kvinna för att hon är kvinna, eller som drabbar kvinnor på ett oproportionerligt sätt, eller mot hbtqi-personer på grund av deras könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika och som resulterar i, eller sannolikt kommer att resultera i, fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada, inbegripet hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, i det offentliga eller privata livet.

—   Vilka brott?

Begreppet ”it-brottslighet” i artikel 83.1 i EUF-fördraget kan även anses omfatta brott som begås mot elektroniska kommunikationsnät eller informationssystem eller genom användning av dem, och allvarliga former av könsrelaterat våld på nätet med ett gränsöverskridande inslag kan omfattas av definitionen av ”it-brottslighet” i den mening som avses i artikel 83.1 i EUF-fördraget.

Artikel 83.1 i EUF-fördraget skulle dessutom kunna ligga till grund för åtgärder som syftar till att förebygga könsrelaterat nätvåld och ge stöd till de utsatta personerna, eftersom sådana åtgärder är sekundära i förhållande till lagstiftningsförslagets huvudsakliga mål.

Lagstiftningsförslagets
  omfattning bör täcka alla former av könsrelaterat våld som helt eller delvis begås, stöds eller förstärks genom användning av IKT, såsom mobiltelefoner och smarttelefoner, internet, sociala medieplattformar eller e-post, mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor i oproportionellt hög grad, eller mot hbtqi-personer på grund av könsidentitet, könsuttryck eller könsegenskaper.

Det är inte är möjligt att lägga fram en uttömmande typologi över de olika formerna av könsrelaterat nätvåld, eftersom våldet ständigt utvecklas och nya former växer fram, men följande typer bör ändå nämnas och definieras:

| — | Nättrakasserier, inbegripet nätmobbning, sexuella trakasserier på nätet, oönskat mottagande av material av tydlig sexuell karaktär, mobbning och ”deadnaming”. |
| --- | --- |

—

Nättrakasserier, inbegripet nätmobbning, sexuella trakasserier på nätet, oönskat mottagande av material av tydlig sexuell karaktär, mobbning och ”deadnaming”.

| — | Nätstalkning. |
| --- | --- |

—

Nätstalkning.

| — | IKT-relaterade kränkningar av den personliga integriteten, inbegripet åtkomst till, inspelning, delning, skapande och manipulering av privata uppgifter eller bilder, i synnerhet, bland annat bildbaserade sexuella övergrepp, skapande eller spridning av privata sexuella bilder utan samtycke, doxing och identitetsstöld. |
| --- | --- |

—

IKT-relaterade kränkningar av den personliga integriteten, inbegripet åtkomst till, inspelning, delning, skapande och manipulering av privata uppgifter eller bilder, i synnerhet, bland annat bildbaserade sexuella övergrepp, skapande eller spridning av privata sexuella bilder utan samtycke, doxing och identitetsstöld.

| — | Inspelning och delning av bilder av våldtäkter eller andra former av sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

—

Inspelning och delning av bilder av våldtäkter eller andra former av sexuella övergrepp.

| — | Fjärrstyrning eller övervakning, inbegripet med hjälp av spionappar på mobila enheter. |
| --- | --- |

—

Fjärrstyrning eller övervakning, inbegripet med hjälp av spionappar på mobila enheter.

| — | Hot, inbegripet direkta hot och hot om och uppmaningar till våld, såsom våldtäktshot, utpressning, sexuell utpressning, utpressning riktad mot offret, deras barn eller anhöriga eller andra personer som stöder offret och som indirekt påverkas. |
| --- | --- |

—

Hot, inbegripet direkta hot och hot om och uppmaningar till våld, såsom våldtäktshot, utpressning, sexuell utpressning, utpressning riktad mot offret, deras barn eller anhöriga eller andra personer som stöder offret och som indirekt påverkas.

| — | Sexistisk hatpropaganda, inbegripet att lägga ut och dela innehåll som uppviglar till våld eller hat mot kvinnor eller hbtqi-personer på grund av deras könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika. |
| --- | --- |

—

Sexistisk hatpropaganda, inbegripet att lägga ut och dela innehåll som uppviglar till våld eller hat mot kvinnor eller hbtqi-personer på grund av deras könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika.

| — | Framkallande av självskadebeteende, såsom självmord eller anorexia samt psykiskt skadliga beteenden. |
| --- | --- |

—

Framkallande av självskadebeteende, såsom självmord eller anorexia samt psykiskt skadliga beteenden.

| — | Datorskador mot filer, program och enheter, attacker mot webbplatser och andra digitala kommunikationskanaler. |
| --- | --- |

—

Datorskador mot filer, program och enheter, attacker mot webbplatser och andra digitala kommunikationskanaler.

| — | Olaglig åtkomst till mobiltelefoner, e-postmeddelanden och snabbmeddelanden eller sociala mediekonton. |
| --- | --- |

—

Olaglig åtkomst till mobiltelefoner, e-postmeddelanden och snabbmeddelanden eller sociala mediekonton.

| — | Brott mot kommunikationsrestriktioner som fastställts genom domstolsbeslut. |
| --- | --- |

—

Brott mot kommunikationsrestriktioner som fastställts genom domstolsbeslut.

| — | Användning av tekniska hjälpmedel för människohandel, inbegripet sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

—

Användning av tekniska hjälpmedel för människohandel, inbegripet sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor.

—   Vilka offer?

Förslaget bör omfatta personer som utsätts för könsrelaterat nätvåld och särskilt beakta intersektionella former av diskriminering och brottsoffer som deltar i det offentliga livet, bland annat

| — | kvinnor och flickor i all deras mångfald, och |
| --- | --- |

—

kvinnor och flickor i all deras mångfald, och

| — | hbtqi-personer på grundval av deras könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika. |
| --- | --- |

—

hbtqi-personer på grundval av deras könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktäristika.

Rekommendation 3 om förebyggande åtgärder

Medlemsstaterna bör genomföra en rad åtgärder för att förhindra könsrelaterat nätvåld, alla sådana åtgärder bör förhindra återtraumatisering och stigmatisering av offer för könsrelaterat nätvåld, sätta offren i centrum och ha en intersektionell strategi. Dessa åtgärder bör inbegripa följande:

| — | Informations- och utbildningsprogram, inbegripet program riktade till pojkar och män samt kampanjer med deltagande av alla berörda aktörer och intressenter i syfte att åtgärda grundorsakerna till könsrelaterat nätvåld inom en bredare kontext av könsrelaterat våld i syfte att åstadkomma en förändring i sociala och kulturella attityder och undanröja könsnormer och stereotyper samt arbeta för att grundläggande rättigheter respekteras på nätet, särskilt med hänsyn till sociala medieplattformar, och öka kunskaperna om säker internetanvändning. |
| --- | --- |

—

Informations- och utbildningsprogram, inbegripet program riktade till pojkar och män samt kampanjer med deltagande av alla berörda aktörer och intressenter i syfte att åtgärda grundorsakerna till könsrelaterat nätvåld inom en bredare kontext av könsrelaterat våld i syfte att åstadkomma en förändring i sociala och kulturella attityder och undanröja könsnormer och stereotyper samt arbeta för att grundläggande rättigheter respekteras på nätet, särskilt med hänsyn till sociala medieplattformar, och öka kunskaperna om säker internetanvändning.

| — | Forskning om könsrelaterat nätvåld, bland annat aspekter såsom orsaker, utbredning, konsekvenser; offer, förövare, uttryckssätt, kanaler och behov av stödtjänster; denna forskning bör omfatta studier och anpassning av brottsstatistiken om könsrelaterat nätvåld för att identifiera behov av lagstiftning och andra åtgärder; denna forskning bör stödjas genom insamling av uppdelade, intersektionella och omfattande data. |
| --- | --- |

—

Forskning om könsrelaterat nätvåld, bland annat aspekter såsom orsaker, utbredning, konsekvenser; offer, förövare, uttryckssätt, kanaler och behov av stödtjänster; denna forskning bör omfatta studier och anpassning av brottsstatistiken om könsrelaterat nätvåld för att identifiera behov av lagstiftning och andra åtgärder; denna forskning bör stödjas genom insamling av uppdelade, intersektionella och omfattande data.

| — | Allmän digital utbildning, digital kompetens och digitala färdigheter, såsom cyberhygien och nätetikett, inbegripet i skolans läroplaner, i syfte att främja ökad förståelse av digital teknik, särskilt att förhindra felaktigt utnyttjande av sociala medier och ge användarna större inflytande, förbättra den digitala delaktigheten, säkerställa respekt för grundläggande rättigheter, undanröja all bristande jämställdhet och könsdiskriminering i tillgången till teknik och säkerställa en blandad könsfördelning inom tekniksektorn, särskilt i utvecklingen av ny teknik, inbegripet i utbildningen för lärare. |
| --- | --- |

—

Allmän digital utbildning, digital kompetens och digitala färdigheter, såsom cyberhygien och nätetikett, inbegripet i skolans läroplaner, i syfte att främja ökad förståelse av digital teknik, särskilt att förhindra felaktigt utnyttjande av sociala medier och ge användarna större inflytande, förbättra den digitala delaktigheten, säkerställa respekt för grundläggande rättigheter, undanröja all bristande jämställdhet och könsdiskriminering i tillgången till teknik och säkerställa en blandad könsfördelning inom tekniksektorn, särskilt i utvecklingen av ny teknik, inbegripet i utbildningen för lärare.

| — | Underlättande av kvinnors tillgång till utbildning och den akademiska världen inom digitala teknikområden för att undanröja könsklyftan, inbegripet den digitala könsklyftan, och säkerställa en blandad könsfördelning inom högteknologiska sektorer, såsom IKT och naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt när det gäller utvecklingen av ny teknik, inbegripet artificiell intelligens, och i synnerhet i beslutsfattande positioner. |
| --- | --- |

—

Underlättande av kvinnors tillgång till utbildning och den akademiska världen inom digitala teknikområden för att undanröja könsklyftan, inbegripet den digitala könsklyftan, och säkerställa en blandad könsfördelning inom högteknologiska sektorer, såsom IKT och naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, särskilt när det gäller utvecklingen av ny teknik, inbegripet artificiell intelligens, och i synnerhet i beslutsfattande positioner.

| — | Främjande och utbyte av bästa praxis när det gäller tillgång till rättslig prövning, domar och rättsmedel med en jämställdhetsinriktad strategi. |
| --- | --- |

—

Främjande och utbyte av bästa praxis när det gäller tillgång till rättslig prövning, domar och rättsmedel med en jämställdhetsinriktad strategi.

| — | Främjande av integrerade och övergripande utbildnings- och behandlingsprogram för att förhindra att förövarna återfaller i brott samt för att styra beteenden och attityder bort från våld, i samarbete med relevanta institutioner och organisationer i det civila samhället, med beaktande av lokalt förankrade metoder och förändrande strategier för rättvisa, som är avgörande för att stoppa våldsspiralen. |
| --- | --- |

—

Främjande av integrerade och övergripande utbildnings- och behandlingsprogram för att förhindra att förövarna återfaller i brott samt för att styra beteenden och attityder bort från våld, i samarbete med relevanta institutioner och organisationer i det civila samhället, med beaktande av lokalt förankrade metoder och förändrande strategier för rättvisa, som är avgörande för att stoppa våldsspiralen.

| — | Utveckling av samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att utbyta information, sakkunskap och bästa praxis, särskilt genom det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet, och samordning med Europeiska it-brottscentrumet vid Europol och med andra relaterade organ såsom Eurojust, i linje med grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

Utveckling av samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att utbyta information, sakkunskap och bästa praxis, särskilt genom det europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet, och samordning med Europeiska it-brottscentrumet vid Europol och med andra relaterade organ såsom Eurojust, i linje med grundläggande rättigheter.

| — | Säkerställande av att onlineplattformar som främst används för spridning av användargenererat pornografiskt innehåll vidtar nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder för att se till att de användare som sprider innehåll har identifierat sig genom en dubbel registrering via e-post och mobiltelefon. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att onlineplattformar som främst används för spridning av användargenererat pornografiskt innehåll vidtar nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder för att se till att de användare som sprider innehåll har identifierat sig genom en dubbel registrering via e-post och mobiltelefon.

| — | Erkännande av, stöd till och information om organisationer i det civila samhället som arbetar med könsrelaterat våld och förebyggande åtgärder, bland annat se till att de har ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Erkännande av, stöd till och information om organisationer i det civila samhället som arbetar med könsrelaterat våld och förebyggande åtgärder, bland annat se till att de har ekonomiskt stöd.

| — | Främjande av riktad och kontinuerlig utbildning för yrkesverksamma och annan personal, bland annat inom socialtjänsten, för tjänstemän vid brottsbekämpande myndigheter och inom rättsväsendet och andra relevanta aktörer, för att säkerställa att man förstår orsakerna till och effekterna av könsrelaterat nätvåld och att offren behandlas på lämpligt sätt, och för att garantera att utbildningen för alla yrkesverksamma är jämställdhetsinriktad. |
| --- | --- |

—

Främjande av riktad och kontinuerlig utbildning för yrkesverksamma och annan personal, bland annat inom socialtjänsten, för tjänstemän vid brottsbekämpande myndigheter och inom rättsväsendet och andra relevanta aktörer, för att säkerställa att man förstår orsakerna till och effekterna av könsrelaterat nätvåld och att offren behandlas på lämpligt sätt, och för att garantera att utbildningen för alla yrkesverksamma är jämställdhetsinriktad.

| — | Övervägande av en reglering av utvecklingen av programvara för övervakning, i syfte att beakta eventuellt utnyttjande eller missbruk av en sådan tillämpning och tillhandahålla lämpliga skyddsåtgärder för att skydda de grundläggande rättigheterna och säkerställa efterlevnad av tillämplig dataskyddslagstiftning. Förbud av kommissionen mot saluföring av all programvara för övervakning som bedriver övervakning utan användarens samtycke och utan tydliga indikationer på dess aktivitet. |
| --- | --- |

—

Övervägande av en reglering av utvecklingen av programvara för övervakning, i syfte att beakta eventuellt utnyttjande eller missbruk av en sådan tillämpning och tillhandahålla lämpliga skyddsåtgärder för att skydda de grundläggande rättigheterna och säkerställa efterlevnad av tillämplig dataskyddslagstiftning. Förbud av kommissionen mot saluföring av all programvara för övervakning som bedriver övervakning utan användarens samtycke och utan tydliga indikationer på dess aktivitet.

| — | Övervägande av uppförandekoden för onlineplattformar, med beaktande av dess eventuella konsekvenser eller roll i samband med könsrelaterat nätvåld, och genom att säkerställa att det civila samhällets organisationer kan delta i utvärderingen och översynen av uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda på nätet. Antagande av åtgärder som ålägger it-företag att förbättra den återkoppling de tillhandahåller användarna via meddelanden, vilket skulle göra det möjligt för dem att reagera snabbt och effektivt när det gäller innehåll som flaggats som olagligt. |
| --- | --- |

—

Övervägande av uppförandekoden för onlineplattformar, med beaktande av dess eventuella konsekvenser eller roll i samband med könsrelaterat nätvåld, och genom att säkerställa att det civila samhällets organisationer kan delta i utvärderingen och översynen av uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda på nätet. Antagande av åtgärder som ålägger it-företag att förbättra den återkoppling de tillhandahåller användarna via meddelanden, vilket skulle göra det möjligt för dem att reagera snabbt och effektivt när det gäller innehåll som flaggats som olagligt.

| — | Erkännande av den digitala dimensionen av könsrelaterat våld i nationella strategier, program och handlingsplaner som en del av ett helhetsgrepp i kampen mot alla former av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

—

Erkännande av den digitala dimensionen av könsrelaterat våld i nationella strategier, program och handlingsplaner som en del av ett helhetsgrepp i kampen mot alla former av könsrelaterat våld.

| — | Främjande av samarbete mellan medlemsstater, mellanhänder på nätet och icke-statliga organisationer som arbetar med denna fråga – t.ex. genom evenemang för ömsesidigt lärande eller offentliga konferenser. |
| --- | --- |

—

Främjande av samarbete mellan medlemsstater, mellanhänder på nätet och icke-statliga organisationer som arbetar med denna fråga – t.ex. genom evenemang för ömsesidigt lärande eller offentliga konferenser.

| — | Tvärvetenskapligt samarbete och samarbete med berörda parter, bland annat med teknikföretag, värdtjänstleverantörer och behöriga myndigheter, om bästa praxis för att bekämpa könsrelaterat våld i linje med grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

Tvärvetenskapligt samarbete och samarbete med berörda parter, bland annat med teknikföretag, värdtjänstleverantörer och behöriga myndigheter, om bästa praxis för att bekämpa könsrelaterat våld i linje med grundläggande rättigheter.

Rekommendation 4 om skydd av samt stöd och ersättning till offer

Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta följande åtgärder, alla med offren i centrum och en sektorsöverskridande strategi:

| — | Främja obligatorisk specifik och fortsatt utbildning för yrkesverksamma som arbetar med personer som utsatts för könsrelaterat nätvåld, bland annat personal inom brottsbekämpande myndigheter, socialtjänsten, barnomsorgen, hälso- och sjukvården, straffrättsliga aktörer och personal inom rättsväsendet. Unionsomfattande utbildningsprogram skulle kunna genomföras inom ramen för programmet Rättsliga frågor och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och tillsammans med Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sekundär viktimisering och hur det kan undvikas samt åt det könsrelaterade våldets dubbla karaktär (på och utanför nätet) och intersektionell diskriminering samt åt hjälp till offer med särskilda behov. |
| --- | --- |

—

Främja obligatorisk specifik och fortsatt utbildning för yrkesverksamma som arbetar med personer som utsatts för könsrelaterat nätvåld, bland annat personal inom brottsbekämpande myndigheter, socialtjänsten, barnomsorgen, hälso- och sjukvården, straffrättsliga aktörer och personal inom rättsväsendet. Unionsomfattande utbildningsprogram skulle kunna genomföras inom ramen för programmet Rättsliga frågor och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och tillsammans med Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sekundär viktimisering och hur det kan undvikas samt åt det könsrelaterade våldets dubbla karaktär (på och utanför nätet) och intersektionell diskriminering samt åt hjälp till offer med särskilda behov.

| — | Se till att all utbildning för yrkesverksamma har ett jämställdhetsperspektiv och att programmet omfattar åtgärder som säkerställer att ett brottsoffer inte faller offer på nytt under de straffrättsliga förfarandena (upprepad viktimisering och stigmatisering). |
| --- | --- |

—

Se till att all utbildning för yrkesverksamma har ett jämställdhetsperspektiv och att programmet omfattar åtgärder som säkerställer att ett brottsoffer inte faller offer på nytt under de straffrättsliga förfarandena (upprepad viktimisering och stigmatisering).

| — | Se till att onlineplattformar som främst används för spridning av användargenererat pornografiskt innehåll vidtar de tekniska och organisatoriska åtgärder som krävs för att garantera tillgång till ett kvalificerat anmälningsförfarande i sådan form att enskilda individer kan anmäla till plattformen att bildmaterial som återger dem eller som påstås visa dem sprids utan deras samtycke och kan förse plattformen med prima facie-bevis på deras fysiska identitet, och för att det innehåll som anmäls genom detta förfarande avlägsnas inom 48 timmar. |
| --- | --- |

—

Se till att onlineplattformar som främst används för spridning av användargenererat pornografiskt innehåll vidtar de tekniska och organisatoriska åtgärder som krävs för att garantera tillgång till ett kvalificerat anmälningsförfarande i sådan form att enskilda individer kan anmäla till plattformen att bildmaterial som återger dem eller som påstås visa dem sprids utan deras samtycke och kan förse plattformen med prima facie-bevis på deras fysiska identitet, och för att det innehåll som anmäls genom detta förfarande avlägsnas inom 48 timmar.

| — | Se till att onlineplattformar som främst används för spridning av användargenererat pornografiskt innehåll vidtar de tekniska och organisatoriska åtgärder som krävs för att berättiga professionell och manuell innehållsmoderering, där innehåll som med stor sannolikhet är olagligt, såsom voyeuristiskt eller våldtäktsrelaterat innehåll, ses över. |
| --- | --- |

—

Se till att onlineplattformar som främst används för spridning av användargenererat pornografiskt innehåll vidtar de tekniska och organisatoriska åtgärder som krävs för att berättiga professionell och manuell innehållsmoderering, där innehåll som med stor sannolikhet är olagligt, såsom voyeuristiskt eller våldtäktsrelaterat innehåll, ses över.

| — | Inrätta nationella kontaktpunkter inom socialtjänsten och brottsbekämpande organ med särskild personal som utbildats i könsrelaterat nätvåld, för att brottsoffer ska kunna anmäla könsrelaterat nätvåld i en säker miljö. Kontaktpunkterna bör samordnas genom ett nätverk. Dessa åtgärder skulle bidra till att ta itu med underrapportering och upprepad viktimisering, och de skulle skapa en säkrare miljö för personer som utsatts för könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

—

Inrätta nationella kontaktpunkter inom socialtjänsten och brottsbekämpande organ med särskild personal som utbildats i könsrelaterat nätvåld, för att brottsoffer ska kunna anmäla könsrelaterat nätvåld i en säker miljö. Kontaktpunkterna bör samordnas genom ett nätverk. Dessa åtgärder skulle bidra till att ta itu med underrapportering och upprepad viktimisering, och de skulle skapa en säkrare miljö för personer som utsatts för könsrelaterat nätvåld.

| — | Underlätta tillgången till information för brottsoffer på ett enkelt och tillgängligt språk som personen kan förstå, särskilt om rättshjälp och rättsliga åtgärder, och utveckla särskilda tjänster för personer som utsatts för nätvåld (hjälplinjer, skyddade boenden), rättsligt och psykologiskt stöd). Underlätta för brottsoffer att anmäla, så att de kan få en skyddsorder och utveckla mekanismer för klagomål med lämpliga åtgärder för ersättning. |
| --- | --- |

—

Underlätta tillgången till information för brottsoffer på ett enkelt och tillgängligt språk som personen kan förstå, särskilt om rättshjälp och rättsliga åtgärder, och utveckla särskilda tjänster för personer som utsatts för nätvåld (hjälplinjer, skyddade boenden), rättsligt och psykologiskt stöd). Underlätta för brottsoffer att anmäla, så att de kan få en skyddsorder och utveckla mekanismer för klagomål med lämpliga åtgärder för ersättning.

| — | Förse nationella hjälptelefoner med de resurser och den expertis som krävs för att hantera den digitala dimensionen av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

—

Förse nationella hjälptelefoner med de resurser och den expertis som krävs för att hantera den digitala dimensionen av könsrelaterat våld.

| — | Inrätta en unionsomfattande hjälptelefon som en kontaktpunkt för brottsoffer och se till att de lätt och kostnadsfritt kan använda den. Utveckla en katalog över stödtjänster, inbegripet hjälptelefoner och rapporteringsmekanismer som är tillgängliga i enskilda fall av nätvåld. |
| --- | --- |

—

Inrätta en unionsomfattande hjälptelefon som en kontaktpunkt för brottsoffer och se till att de lätt och kostnadsfritt kan använda den. Utveckla en katalog över stödtjänster, inbegripet hjälptelefoner och rapporteringsmekanismer som är tillgängliga i enskilda fall av nätvåld.

| — | Säkerställa att offer för könsrelaterat nätvåld i medlemsstaterna har tillgång till specialiserade stödtjänster och till rättslig prövning, rättsmedel samt säkra och tillgängliga rapporteringsförfaranden och mekanismer oberoende av om ett klagomål lämnas in. Undanröja alla hinder som de brottsoffer som beslutar sig för att lämna in ett klagomål kan ställas inför och skapa klagomålsmekanismer som är omedelbart lättillgängliga för brottsoffer, även på digital väg, |
| --- | --- |

—

Säkerställa att offer för könsrelaterat nätvåld i medlemsstaterna har tillgång till specialiserade stödtjänster och till rättslig prövning, rättsmedel samt säkra och tillgängliga rapporteringsförfaranden och mekanismer oberoende av om ett klagomål lämnas in. Undanröja alla hinder som de brottsoffer som beslutar sig för att lämna in ett klagomål kan ställas inför och skapa klagomålsmekanismer som är omedelbart lättillgängliga för brottsoffer, även på digital väg,

| — | Utveckla samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna, mellanhänder på nätet och icke-statliga organisationer som arbetar med frågan samt mellan relevanta aktörer såsom rättsväsendet, allmänna åklagare, brottsbekämpande organ, lokala och regionala myndigheter och organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Utveckla samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna, mellanhänder på nätet och icke-statliga organisationer som arbetar med frågan samt mellan relevanta aktörer såsom rättsväsendet, allmänna åklagare, brottsbekämpande organ, lokala och regionala myndigheter och organisationer i det civila samhället.

| — | Stödja det civila samhällets organisationer, särskilt de som tillhandahåller stödtjänster för brottsoffer, bland annat genom att bevilja ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Stödja det civila samhällets organisationer, särskilt de som tillhandahåller stödtjänster för brottsoffer, bland annat genom att bevilja ekonomiskt stöd.

| — | Främja etisk utveckling och användning av tekniska lösningar som stöder brottsoffer och hjälper till att identifiera förövarna, samtidigt som full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna garanteras. |
| --- | --- |

—

Främja etisk utveckling och användning av tekniska lösningar som stöder brottsoffer och hjälper till att identifiera förövarna, samtidigt som full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna garanteras.

Kommissionen bör utarbeta vägledande principer för brottsbekämpande tjänstemän när de hanterar offer som anmäler könsrelaterat nätvåld, vilka bör förse dem med den mjuka kompetens som krävs för att noggrant lyssna, förstå och respektera alla personer som utsatts för könsrelaterat nätvåld. De vägledande principerna bör ha ett jämställdhetsperspektiv.

Medlemsstaterna bör utveckla särskilda skydds- och stödtjänster som är tillgängliga kostnadsfritt för alla brottsoffer, inbegripet akut och långsiktigt stöd, såsom psykologiskt, medicinskt, rättsligt, praktiskt och socioekonomiskt stöd, med beaktande av offrens specifika behov, och ägna särskild uppmärksamhet åt brottsoffer som tillhör grupper som är särskilt utsatta eller behövande. Kommissionen bör stödja medlemsstaterna i detta avseende.

Rekommendation 5 om lagföring och kriminalisering av könsrelaterat nätvåld

På grundval av den definition som avses i rekommendation 2 och med tanke på att kriminalisering av könsrelaterat nätvåld kan ha en avskräckande effekt på förövare bör kriminaliseringen av könsrelaterat nätvåld ta hänsyn till följande kriterier:

| — | De former av könsrelaterat nätvåld som ska kriminaliseras av medlemsstaterna (vilket också bör omfatta tidigare faser av nätvåld – anstiftan, medhjälp och försök). |
| --- | --- |

—

De former av könsrelaterat nätvåld som ska kriminaliseras av medlemsstaterna (vilket också bör omfatta tidigare faser av nätvåld – anstiftan, medhjälp och försök).

| — | Lägsta och högsta straffrättsliga påföljder (fängelse och böter). |
| --- | --- |

—

Lägsta och högsta straffrättsliga påföljder (fängelse och böter).

| — | Gränsöverskridande utredning och lagföring. |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande utredning och lagföring.

| — | Särskilda bestämmelser som anger riktlinjerna för utredning och lagföring, främst riktade till brottsbekämpande myndigheter och åklagare, vilka också bör innehålla särskilda anvisningar för brottsbekämpning när det gäller insamling av bevis. |
| --- | --- |

—

Särskilda bestämmelser som anger riktlinjerna för utredning och lagföring, främst riktade till brottsbekämpande myndigheter och åklagare, vilka också bör innehålla särskilda anvisningar för brottsbekämpning när det gäller insamling av bevis.

| — | Säkerställande av ett effektivt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och teknikföretag och tjänsteleverantörer, särskilt när det gäller identifiering av förövare och insamling av bevis, vilket bör ske i full överensstämmelse med grundläggande rättigheter och friheter och dataskyddsregler. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av ett effektivt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och teknikföretag och tjänsteleverantörer, särskilt när det gäller identifiering av förövare och insamling av bevis, vilket bör ske i full överensstämmelse med grundläggande rättigheter och friheter och dataskyddsregler.

| — | Alla bevis bör samlas in på ett sådant sätt att de inte orsakar sekundär viktimisering och återtraumatisering för brottsoffret. |
| --- | --- |

—

Alla bevis bör samlas in på ett sådant sätt att de inte orsakar sekundär viktimisering och återtraumatisering för brottsoffret.

| — | Försvårande omständigheter, beroende på de utsatta kvinnornas, flickornas och hbtqi-personernas profil, exempelvis utnyttjande av de specifika egenskaper eller den utsatthet som präglar kvinnor, flickor och hbtqi-personer på nätet. |
| --- | --- |

—

Försvårande omständigheter, beroende på de utsatta kvinnornas, flickornas och hbtqi-personernas profil, exempelvis utnyttjande av de specifika egenskaper eller den utsatthet som präglar kvinnor, flickor och hbtqi-personer på nätet.

| — | Riskbedömningar bör ha ett avsnitt som omfattar och beaktar beteendemönster och könsrelaterade aspekter av incidenten, såsom stereotyper, diskriminering, sexuella hot och trakasserier. Denna information bör användas för att fastställa uppföljande åtgärder och för att förbättra insamlingen av uppgifter om de olika yttringarna av könsrelaterat nätvåld. |
| --- | --- |

—

Riskbedömningar bör ha ett avsnitt som omfattar och beaktar beteendemönster och könsrelaterade aspekter av incidenten, såsom stereotyper, diskriminering, sexuella hot och trakasserier. Denna information bör användas för att fastställa uppföljande åtgärder och för att förbättra insamlingen av uppgifter om de olika yttringarna av könsrelaterat nätvåld.

| — | Tillhandahållande av bevis bör inte utgöra en börda för brottsoffren eller bidra till ytterligare viktimisering. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av bevis bör inte utgöra en börda för brottsoffren eller bidra till ytterligare viktimisering.

Alla åtgärder bör sätta brottsoffren i centrum och vara intersektionella till sin natur.

Rekommendation 6 om insamling och rapportering av data

Kommissionen och medlemsstaterna bör regelbundet samla in och offentliggöra heltäckande uppdelade och jämförbara uppgifter om de olika formerna av könsrelaterat nätvåld, baserat inte bara på rapporter från de brottsbekämpande myndigheterna eller organisationer i det civila samhället, utan också på brottsoffrens erfarenheter. Dessa uppgifter skulle kunna följas av heltäckande studier. Medlemsstaternas uppgifter om könsrelaterat nätvåld bör samlas in och göras tillgängliga genom EIGE:s, FRA:s och Eurostats statistikdatabaser, och medlemsstaterna bör se till att de på bästa sätt utnyttjar EIGE:s kapacitet och resurser. FRA bör bedriva ny ingående unionsomfattande forskning om alla former av könsrelaterat nätvåld, och den bör grunda sig på unionens allra senaste data för att kunna sätta in rätt insatser.

Kommissionen bör regelbundet avge en rapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit åtgärder enligt denna rekommendation. Kommissionen bör också förbättra könsuppdelade uppgifter om förekomsten och skadorna av könsrelaterat nätvåld på unionsnivå.

Kommissionen och medlemsstaterna bör ta fram indikatorer för att mäta effektiviteten i sina insatser för att ta itu med könsrelaterat nätvåld.

Ytterligare rekommendationer skulle kunna omfatta följande:

| — | Att ta fram statistik om förekomsten och formerna av nätvåld, samtidigt som man främjar enhetlighet och jämförbarhet hos de uppgifter som samlas in av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Att ta fram statistik om förekomsten och formerna av nätvåld, samtidigt som man främjar enhetlighet och jämförbarhet hos de uppgifter som samlas in av medlemsstaterna.

| — | Att utarbeta ett unionsomfattande datainsamlingsprogram. |
| --- | --- |

—

Att utarbeta ett unionsomfattande datainsamlingsprogram.

| — | Att regelbundet samla in uppgifter för att hålla jämna steg med den ständiga utvecklingen av verktyg och teknik som kan användas för att begå nätvåld. |
| --- | --- |

—

Att regelbundet samla in uppgifter för att hålla jämna steg med den ständiga utvecklingen av verktyg och teknik som kan användas för att begå nätvåld.

| — | Att rekommendera ett utnyttjande av den kapacitet och expertis som EIGE, Eurostat, FRA, Europol, Eurojust och Enisa besitter. |
| --- | --- |

—

Att rekommendera ett utnyttjande av den kapacitet och expertis som EIGE, Eurostat, FRA, Europol, Eurojust och Enisa besitter.

---

Onsdag den 15 december 2021

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/23

---

P9_TA(2021)0500

Jämställdhet mellan kvinnor och män i EU 2018–2020

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2018–2020 (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen, artiklarna 6, 8, 10, 83, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen, artiklarna 6, 8, 10, 83, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av EU-direktiven från och med 1975 om olika aspekter av likabehandling av kvinnor och män, särskilt rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (1), rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (2), rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (3), rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5), rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS (6), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-direktiven från och med 1975 om olika aspekter av likabehandling av kvinnor och män, särskilt rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet (1), rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (2), rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (3), rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (5), rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS (6), och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (7),

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1949 om bekämpande av handel med människor och utnyttjande av andras prostitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1949 om bekämpande av handel med människor och utnyttjande av andras prostitution,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 5 och dess respektive delmål och indikatorer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 5 och dess respektive delmål och indikatorer,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen, som antogs den 15 september 1995 vid den fjärde internationella kvinnokonferensen, samt av de slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 och Peking + 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen, som antogs den 15 september 1995 vid den fjärde internationella kvinnokonferensen, samt av de slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 och Peking + 20,

| — | med beaktande av FN: s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 100 angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 100 angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde,

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 156 angående jämställdhet mellan manliga och kvinnliga arbetstagare: arbetstagare med familjeansvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 156 angående jämställdhet mellan manliga och kvinnliga arbetstagare: arbetstagare med familjeansvar,

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument 2021 Report on gender equality in the EU (SWD(2021)0055) av den 5 mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument 2021 Report on gender equality in the EU (SWD(2021)0055) av den 5 mars 2021,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter 2020–2025 (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter 2020–2025 (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av studien The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period, som offentliggjordes den 30 september 2020 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period, som offentliggjordes den 30 september 2020 av utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor vid parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex för 2019 och 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex för 2019 och 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om behovet av en särskild rådskonstellation för jämställdhet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om behovet av en särskild rådskonstellation för jämställdhet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år efter Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år efter Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU inom ramen för kvinnors hälsa (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU inom ramen för kvinnors hälsa (14),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0315/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0315/2021), och av följande skäl:

| A. | Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter, och därmed universella och odelbara, i enlighet med fördraget om Europeiska unionen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. Kampen för jämställdhet och främjandet och skyddet av kvinnors rättigheter är ett verkligt kollektivt ansvar som förutsätter snabbare framsteg och insatser från EU:s institutioner och medlemsstaterna. EU och dess medlemsstater måste sträva efter att bekämpa ojämlikhet och diskriminering på grund av genus och kön, främja jämställdhet och garantera lika rättigheter och likabehandling för kvinnor och män i hela deras mångfald samt se till att de har lika makt och möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet är EU dock minst 60 år ifrån att uppnå fullständig jämställdhet. Jämställdhet har ännu inte uppnåtts i EU och framstegen i denna riktning är fortfarande långsamma, håller på att stagnera eller till och med utvecklas i motsatt riktning sig i vissa regioner och länder. EU:s resultat i jämställdhetsindexet har endast gått upp med 4,1 poäng sedan 2010 och 0,5 poäng sedan 2017 (15). Medlemsstaterna uppnådde i genomsnitt 67,9 av 100 poäng 2020. |
| --- | --- |

A.

Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter, och därmed universella och odelbara, i enlighet med fördraget om Europeiska unionen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. Kampen för jämställdhet och främjandet och skyddet av kvinnors rättigheter är ett verkligt kollektivt ansvar som förutsätter snabbare framsteg och insatser från EU:s institutioner och medlemsstaterna. EU och dess medlemsstater måste sträva efter att bekämpa ojämlikhet och diskriminering på grund av genus och kön, främja jämställdhet och garantera lika rättigheter och likabehandling för kvinnor och män i hela deras mångfald samt se till att de har lika makt och möjligheter att forma samhället och sina egna liv. Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet är EU dock minst 60 år ifrån att uppnå fullständig jämställdhet. Jämställdhet har ännu inte uppnåtts i EU och framstegen i denna riktning är fortfarande långsamma, håller på att stagnera eller till och med utvecklas i motsatt riktning sig i vissa regioner och länder. EU:s resultat i jämställdhetsindexet har endast gått upp med 4,1 poäng sedan 2010 och 0,5 poäng sedan 2017 (15). Medlemsstaterna uppnådde i genomsnitt 67,9 av 100 poäng 2020.

| B. | Kvinnor måste ha samma möjligheter som män att bli ekonomiskt oberoende. Även om sysselsättningsgraden bland kvinnor har ökat är ojämlikheten mellan könen på arbetsmarknaden fortfarande en oroande verklighet och en stor utmaning, samtidigt som utvecklingen på arbetsmarknaden mot bakgrund av pandemin inverkar mer på kvinnor än män (16). I EU-27 var sysselsättningsgraden bland män i arbetsför ålder 79 % 2019, vilket är 11,7 procentenheter högre än motsvarande andel bland kvinnor. När det gäller deltagande på arbetsmarknaden arbetar 8 % av männen i EU deltid, jämfört med 31 % av kvinnorna, vilket avslöjar en bestående ojämställdhet. Sysselsättningsklyftan mellan kvinnor och män i sysselsättningsgrad som heltidsekvivalent har ökat i åtta medlemsstater sedan 2010. Alltför små framsteg har gjorts med att utmana den sektorsrelaterade och yrkesmässiga könssegregeringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsklyftan är särskilt stor för kvinnor med låg socioekonomisk status, såsom ensamstående mödrar, kvinnliga omsorgsgivare, kvinnor med funktionsnedsättning, migrant- och flyktingkvinnor, kvinnor med olika rasmässig och etnisk bakgrund och från religiösa minoriteter, kvinnor med låga utbildningsresultat, hbtqi-kvinnor samt unga och äldre kvinnor. |
| --- | --- |

B.

Kvinnor måste ha samma möjligheter som män att bli ekonomiskt oberoende. Även om sysselsättningsgraden bland kvinnor har ökat är ojämlikheten mellan könen på arbetsmarknaden fortfarande en oroande verklighet och en stor utmaning, samtidigt som utvecklingen på arbetsmarknaden mot bakgrund av pandemin inverkar mer på kvinnor än män (16). I EU-27 var sysselsättningsgraden bland män i arbetsför ålder 79 % 2019, vilket är 11,7 procentenheter högre än motsvarande andel bland kvinnor. När det gäller deltagande på arbetsmarknaden arbetar 8 % av männen i EU deltid, jämfört med 31 % av kvinnorna, vilket avslöjar en bestående ojämställdhet. Sysselsättningsklyftan mellan kvinnor och män i sysselsättningsgrad som heltidsekvivalent har ökat i åtta medlemsstater sedan 2010. Alltför små framsteg har gjorts med att utmana den sektorsrelaterade och yrkesmässiga könssegregeringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsklyftan är särskilt stor för kvinnor med låg socioekonomisk status, såsom ensamstående mödrar, kvinnliga omsorgsgivare, kvinnor med funktionsnedsättning, migrant- och flyktingkvinnor, kvinnor med olika rasmässig och etnisk bakgrund och från religiösa minoriteter, kvinnor med låga utbildningsresultat, hbtqi-kvinnor samt unga och äldre kvinnor.

| C. | Kvinnor i EU får i genomsnitt 14 % lägre lön per timme än män, och löneskillnaderna mellan könen varierar mellan 3,3 % och 21,7 % i medlemsstaterna. Trots att principen om lika lön för kvinnor och män har varit en del av EU:s regelverk sedan 1957 och en betydande mängd nationell lagstiftning, och trots de åtgärder som vidtagits och de resurser som använts för att minska dessa skillnader, har framstegen varit extremt långsamma och löneskillnaderna har till och med förvärrats i flera medlemsstater. Många fler kvinnor än män arbetar deltid (8,9 miljoner jämfört med 560 000) på grund av deras omsorgsansvar. De ökande långsiktiga omsorgsbehoven och bristen på omsorgstjänster förvärrar den bristfälliga jämställdheten i familjen och i arbetslivet. Siffror från Eurostat visar att arbetslösheten bland kvinnor ökade från 6,9 % i april till 7,9 % i augusti 2020, medan arbetslösheten bland män ökade från 6,5 % till 7,1 % under samma period. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor i EU får i genomsnitt 14 % lägre lön per timme än män, och löneskillnaderna mellan könen varierar mellan 3,3 % och 21,7 % i medlemsstaterna. Trots att principen om lika lön för kvinnor och män har varit en del av EU:s regelverk sedan 1957 och en betydande mängd nationell lagstiftning, och trots de åtgärder som vidtagits och de resurser som använts för att minska dessa skillnader, har framstegen varit extremt långsamma och löneskillnaderna har till och med förvärrats i flera medlemsstater. Många fler kvinnor än män arbetar deltid (8,9 miljoner jämfört med 560 000) på grund av deras omsorgsansvar. De ökande långsiktiga omsorgsbehoven och bristen på omsorgstjänster förvärrar den bristfälliga jämställdheten i familjen och i arbetslivet. Siffror från Eurostat visar att arbetslösheten bland kvinnor ökade från 6,9 % i april till 7,9 % i augusti 2020, medan arbetslösheten bland män ökade från 6,5 % till 7,1 % under samma period.

| D. | Kvinnor konfronteras med intersektionell ojämlikhet och diskriminering, bl.a. på grund av ras, etniskt eller socialt ursprung, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck, religion eller övertygelse, uppehållsstatus och funktionsnedsättning, och alla former av diskriminering måste motverkas för att uppnå jämställdhet för alla kvinnor. EU:s politik har fram till i dag inte följt något intersektionellt angreppssätt utan har endast varit inriktad på den individuella dimensionen av diskriminering, vilket gör dess institutionella, strukturella och historiska dimensioner underordnade. En tillämpad intersektionell analys ger oss inte bara möjlighet att förstå strukturella hinder, utan ger även belägg för att skapa måttstockar och staka ut en väg för en strategisk och effektiv politik som motverkar systematisk diskriminering, utestängning och sociala skillnader. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor konfronteras med intersektionell ojämlikhet och diskriminering, bl.a. på grund av ras, etniskt eller socialt ursprung, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck, religion eller övertygelse, uppehållsstatus och funktionsnedsättning, och alla former av diskriminering måste motverkas för att uppnå jämställdhet för alla kvinnor. EU:s politik har fram till i dag inte följt något intersektionellt angreppssätt utan har endast varit inriktad på den individuella dimensionen av diskriminering, vilket gör dess institutionella, strukturella och historiska dimensioner underordnade. En tillämpad intersektionell analys ger oss inte bara möjlighet att förstå strukturella hinder, utan ger även belägg för att skapa måttstockar och staka ut en väg för en strategisk och effektiv politik som motverkar systematisk diskriminering, utestängning och sociala skillnader.

| E. | I kommissionens 2021 års rapport om jämställdhet i EU konstateras det att covid-19-pandemin avsevärt har påverkat kvinnors liv och förvärrat den befintliga ojämlikheten mellan könen i nästan alla avseenden. Omkring 70 % av arbetstagarna inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn är kvinnor, såsom sjuksköterskor, läkare eller städassistenter, som arbetar i främsta ledet för att bekämpa pandemin. Pandemins många konsekvenser för kvinnor sträcker sig allt ifrån en ökning av könsrelaterat våld, våld i hemmet och trakasserier till en större börda av obetalt omsorgsansvar och hushållsansvar, i och med att kvinnor fortsätter att utföra merparten av hushålls- och familjesysslorna, och dessutom gör det allt mer i samband med distansarbete, arbetslöshet eller deltidsarbete. Utöver det drabbas kvinnor av ekonomiska nackdelar på arbetsmarknaden, särskilt vårdpersonal, omsorgsgivare och arbetstagare inom andra kvinnodominerade och otrygga sektorer, och av begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Pandemins ekonomiska konsekvenser hotar att tvärvända de dyrköpta framsteg som uppnåtts i fråga om kvinnors ekonomiska oberoende under det senaste årtiondet. Kvinnors sysselsättning har sjunkit kraftigare under pandemin än under recessionen 2008 (17), något som fått betydande konsekvenser för kvinnor och deras familjer och ekonomin i stort, inbegripet minskade möjligheter, friheter, rättigheter och reducerat välbefinnande. I den globala jämställdhetsrapporten 2021 anges det att tiden för överbryggandet av den globala klyftan mellan män och kvinnor har ökat med en generation, från 99,5 år till 135,6 år, till följd av pandemin (18). |
| --- | --- |

E.

I kommissionens 2021 års rapport om jämställdhet i EU konstateras det att covid-19-pandemin avsevärt har påverkat kvinnors liv och förvärrat den befintliga ojämlikheten mellan könen i nästan alla avseenden. Omkring 70 % av arbetstagarna inom den sociala sektorn och hälso- och sjukvårdssektorn är kvinnor, såsom sjuksköterskor, läkare eller städassistenter, som arbetar i främsta ledet för att bekämpa pandemin. Pandemins många konsekvenser för kvinnor sträcker sig allt ifrån en ökning av könsrelaterat våld, våld i hemmet och trakasserier till en större börda av obetalt omsorgsansvar och hushållsansvar, i och med att kvinnor fortsätter att utföra merparten av hushålls- och familjesysslorna, och dessutom gör det allt mer i samband med distansarbete, arbetslöshet eller deltidsarbete. Utöver det drabbas kvinnor av ekonomiska nackdelar på arbetsmarknaden, särskilt vårdpersonal, omsorgsgivare och arbetstagare inom andra kvinnodominerade och otrygga sektorer, och av begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Pandemins ekonomiska konsekvenser hotar att tvärvända de dyrköpta framsteg som uppnåtts i fråga om kvinnors ekonomiska oberoende under det senaste årtiondet. Kvinnors sysselsättning har sjunkit kraftigare under pandemin än under recessionen 2008 (17), något som fått betydande konsekvenser för kvinnor och deras familjer och ekonomin i stort, inbegripet minskade möjligheter, friheter, rättigheter och reducerat välbefinnande. I den globala jämställdhetsrapporten 2021 anges det att tiden för överbryggandet av den globala klyftan mellan män och kvinnor har ökat med en generation, från 99,5 år till 135,6 år, till följd av pandemin (18).

| F. | Under det senaste årtiondet har jämställdhet inom idrotten varit i fokus i en aldrig tidigare skådad omfattning, dock inte alltid med de bästa skälen eller syftena för ögonen – särskilt när det gäller kvinnors rättigheter i praktiken. |
| --- | --- |

F.

Under det senaste årtiondet har jämställdhet inom idrotten varit i fokus i en aldrig tidigare skådad omfattning, dock inte alltid med de bästa skälen eller syftena för ögonen – särskilt när det gäller kvinnors rättigheter i praktiken.

| G. | Europeiska jämställdhetsinstitutet definierar könsrelaterat våld mot kvinnor som alla former av våld som riktas mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt. Alla former av våld mot kvinnor (fysiskt, sexuellt, psykiskt, ekonomiskt eller nätvåld) är en kränkning av de mänskliga rättigheterna, en extrem form av diskriminering av kvinnor och ett av de största hindren för jämställdhet. Könsrelaterat våld har sin grund i den ojämlika maktfördelningen mellan könen, patriarkala strukturer och könsstereotyper, som har lett till att män styr över och diskriminerar kvinnor, något som kan se olika ut och variera i intensitet och form. Ett samhälle fritt från könsrelaterat våld måste erkännas som en absolut förutsättning för jämställdhet. |
| --- | --- |

G.

Europeiska jämställdhetsinstitutet definierar könsrelaterat våld mot kvinnor som alla former av våld som riktas mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt. Alla former av våld mot kvinnor (fysiskt, sexuellt, psykiskt, ekonomiskt eller nätvåld) är en kränkning av de mänskliga rättigheterna, en extrem form av diskriminering av kvinnor och ett av de största hindren för jämställdhet. Könsrelaterat våld har sin grund i den ojämlika maktfördelningen mellan könen, patriarkala strukturer och könsstereotyper, som har lett till att män styr över och diskriminerar kvinnor, något som kan se olika ut och variera i intensitet och form. Ett samhälle fritt från könsrelaterat våld måste erkännas som en absolut förutsättning för jämställdhet.

| H. | 31 % av kvinnorna i Europa har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld och oräkneliga kvinnor upplever sexuella övergrepp och trakasserier i nära relationer och det offentliga livet (19). Rapporter och siffror från flera medlemsstater har avslöjat en oroande ökning av könsrelaterat våld under covid-19-pandemin. Enligt Världshälsoorganisationen har vissa medlemsstater rapporterat en 60-procentig ökning av nödsamtalen från kvinnor som utsatts för våld av en nära partner under pandemin (20). Enligt en rapport från Europol har sexuella övergrepp mot barn på internet ökat dramatiskt i EU (21). Nedstängningens effekter på det sociala, ekonomiska, psykologiska och demokratiska livet har varit oproportionerligt allvarliga för personer och kvinnor i utsatta situationer, särskilt när det gäller utsatthet för våld, ökat ekonomiskt beroende samt ojämlikhet på arbetsplatsen och mellan omsorgsroller. Nedstängningsåtgärder har dessutom gjort det svårare för offer för partnervåld att söka hjälp, eftersom de ofta var isolerade tillsammans med sina förövare och hade begränsad tillgång till stödtjänster. Otillräckliga eller olämpliga stödstrukturer och stödresurser har förvärrat en befintlig ”skuggpandemi”. |
| --- | --- |

H.

31 % av kvinnorna i Europa har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld och oräkneliga kvinnor upplever sexuella övergrepp och trakasserier i nära relationer och det offentliga livet (19). Rapporter och siffror från flera medlemsstater har avslöjat en oroande ökning av könsrelaterat våld under covid-19-pandemin. Enligt Världshälsoorganisationen har vissa medlemsstater rapporterat en 60-procentig ökning av nödsamtalen från kvinnor som utsatts för våld av en nära partner under pandemin (20). Enligt en rapport från Europol har sexuella övergrepp mot barn på internet ökat dramatiskt i EU (21). Nedstängningens effekter på det sociala, ekonomiska, psykologiska och demokratiska livet har varit oproportionerligt allvarliga för personer och kvinnor i utsatta situationer, särskilt när det gäller utsatthet för våld, ökat ekonomiskt beroende samt ojämlikhet på arbetsplatsen och mellan omsorgsroller. Nedstängningsåtgärder har dessutom gjort det svårare för offer för partnervåld att söka hjälp, eftersom de ofta var isolerade tillsammans med sina förövare och hade begränsad tillgång till stödtjänster. Otillräckliga eller olämpliga stödstrukturer och stödresurser har förvärrat en befintlig ”skuggpandemi”.

| I. | Det finns oroväckande rörelser mot jämställdhet och antifeministiska rörelser som angriper kvinnors rättigheter i hela Europa, invänder mot framgångar och framsteg och därmed undergräver demokratiska värden. Bakslaget mot jämställdhetspolitiken och kvinnors rättigheter håller på att bli en källa till allvarlig oro. |
| --- | --- |

I.

Det finns oroväckande rörelser mot jämställdhet och antifeministiska rörelser som angriper kvinnors rättigheter i hela Europa, invänder mot framgångar och framsteg och därmed undergräver demokratiska värden. Bakslaget mot jämställdhetspolitiken och kvinnors rättigheter håller på att bli en källa till allvarlig oro.

| J. | Människohandel är en i hög grad könsspecifik företeelse, eftersom nästan tre fjärdedelar av de offer som rapporterats i EU är kvinnor och flickor, som i huvudsak har utsatts för människohandel för sexuellt utnyttjande. Människohandel är en växande del av den organiserade brottsligheten och ett brott mot de mänskliga rättigheterna. 78 % av alla barn som utsätts för människohandel är flickor och 68 % av de vuxna offren är kvinnor. |
| --- | --- |

J.

Människohandel är en i hög grad könsspecifik företeelse, eftersom nästan tre fjärdedelar av de offer som rapporterats i EU är kvinnor och flickor, som i huvudsak har utsatts för människohandel för sexuellt utnyttjande. Människohandel är en växande del av den organiserade brottsligheten och ett brott mot de mänskliga rättigheterna. 78 % av alla barn som utsätts för människohandel är flickor och 68 % av de vuxna offren är kvinnor.

| K. | Tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet sexual- och samlevnadsundervisning, familjeplanering, preventivmetoder samt säker och laglig abort, är avgörande för att uppnå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Flickors och kvinnors självbestämmande och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sin kropp och sitt liv är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och således för att nå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Det är oacceptabelt att flera medlemsstater för närvarande försöker begränsa tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom mycket restriktiva lagar som leder till könsdiskriminering och får negativa konsekvenser för kvinnors hälsa. |
| --- | --- |

K.

Tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet sexual- och samlevnadsundervisning, familjeplanering, preventivmetoder samt säker och laglig abort, är avgörande för att uppnå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Flickors och kvinnors självbestämmande och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sin kropp och sitt liv är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och således för att nå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Det är oacceptabelt att flera medlemsstater för närvarande försöker begränsa tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom mycket restriktiva lagar som leder till könsdiskriminering och får negativa konsekvenser för kvinnors hälsa.

| L. | Kvinnor i EU är mer utsatta för fattigdom eller risk för social utestängning än män, särskilt kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering på grund av strukturella faktorer, könsnormer och stereotyper. Sedan 2010 har vinstklyftan mellan kvinnor och män ökat i 17 medlemsstater, medan inkomstklyftan mellan könen har blivit större i 19 medlemsstater, vilket har lett till en allmän ökning i EU av ojämställdheten uttryckt i vinster och inkomst (22). Under 2019 riskerade 40,3 % av hushållen med ensamstående föräldrar i EU att drabbas av fattigdom eller social utestängning (23). Kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom och osäkra anställningar, och de som befinner sig i farozonen har ofta lågavlönade jobb med löner som är otillräckliga för att de ska kunna ta sig över fattigdomsgränsen och övervinna otrygga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor i EU är mer utsatta för fattigdom eller risk för social utestängning än män, särskilt kvinnor som utsätts för intersektionell diskriminering på grund av strukturella faktorer, könsnormer och stereotyper. Sedan 2010 har vinstklyftan mellan kvinnor och män ökat i 17 medlemsstater, medan inkomstklyftan mellan könen har blivit större i 19 medlemsstater, vilket har lett till en allmän ökning i EU av ojämställdheten uttryckt i vinster och inkomst (22). Under 2019 riskerade 40,3 % av hushållen med ensamstående föräldrar i EU att drabbas av fattigdom eller social utestängning (23). Kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom och osäkra anställningar, och de som befinner sig i farozonen har ofta lågavlönade jobb med löner som är otillräckliga för att de ska kunna ta sig över fattigdomsgränsen och övervinna otrygga arbetsvillkor.

| M. | Det är viktigt att garantera principen om lika lön för lika arbete eller lika lön för likvärdigt arbete i enlighet med fördragen. |
| --- | --- |

M.

Det är viktigt att garantera principen om lika lön för lika arbete eller lika lön för likvärdigt arbete i enlighet med fördragen.

| N. | Löneklyftan mellan kvinnor och män i EU är 14,1 %, med variationer mellan medlemsstaterna. Denna löneklyfta får en mängd konsekvenser, inte minst en skillnad på 29,5 % (24) i motsvarande pensionsrättigheter, vilket leder till en pensionsklyfta mellan kvinnor och män och innebär att äldre kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. Detta beror på de karriär- och sysselsättningsklyftor som har byggts upp genom omsorgsansvar och/eller deltidsarbete som utförs av kvinnor över tid, och de följdverkningar som detta får för tillgången till ekonomiska resurser såsom förmåner och pensionsutbetalningar. Rätten till lika lön för lika eller likvärdigt arbete garanteras inte alltid och är fortfarande en av de största utmaningarna i kampen mot lönediskriminering (25). En jämställd fördelning av föräldraledighet är viktig för att hantera löneklyftan mellan kvinnor och män. Även om arbete inom mycket kvinnodominerade sektorer, såsom vård, städning, detaljhandel och utbildning är viktigt och av stort socioekonomiskt värde, är det ofta mindre värdesatt och sämre avlönat än arbete i mansdominerade sektorer. Detta faktum belyser det akuta behovet av att ompröva lönernas tillräcklighet i dessa kvinnodominerade sektorer. |
| --- | --- |

N.

Löneklyftan mellan kvinnor och män i EU är 14,1 %, med variationer mellan medlemsstaterna. Denna löneklyfta får en mängd konsekvenser, inte minst en skillnad på 29,5 % (24) i motsvarande pensionsrättigheter, vilket leder till en pensionsklyfta mellan kvinnor och män och innebär att äldre kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. Detta beror på de karriär- och sysselsättningsklyftor som har byggts upp genom omsorgsansvar och/eller deltidsarbete som utförs av kvinnor över tid, och de följdverkningar som detta får för tillgången till ekonomiska resurser såsom förmåner och pensionsutbetalningar. Rätten till lika lön för lika eller likvärdigt arbete garanteras inte alltid och är fortfarande en av de största utmaningarna i kampen mot lönediskriminering (25). En jämställd fördelning av föräldraledighet är viktig för att hantera löneklyftan mellan kvinnor och män. Även om arbete inom mycket kvinnodominerade sektorer, såsom vård, städning, detaljhandel och utbildning är viktigt och av stort socioekonomiskt värde, är det ofta mindre värdesatt och sämre avlönat än arbete i mansdominerade sektorer. Detta faktum belyser det akuta behovet av att ompröva lönernas tillräcklighet i dessa kvinnodominerade sektorer.

| O. | I EU är endast 20,6 % av kvinnor med funktionsnedsättning heltidsanställda jämfört med 28,5 % av män med funktionsnedsättning. Statistiken visar att av alla kvinnor med funktionsnedsättning i EU riskerar i genomsnitt 29,5 % att hamna i fattigdom och socialt utanförskap, jämfört med 27,5 % av alla män med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

O.

I EU är endast 20,6 % av kvinnor med funktionsnedsättning heltidsanställda jämfört med 28,5 % av män med funktionsnedsättning. Statistiken visar att av alla kvinnor med funktionsnedsättning i EU riskerar i genomsnitt 29,5 % att hamna i fattigdom och socialt utanförskap, jämfört med 27,5 % av alla män med funktionsnedsättning.

| P. | Könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, i utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Obetalt omsorgsarbete och hushållsarbete, som främst utförs av kvinnor, innebär en oproportionerlig börda för kvinnor, som spelar en avgörande roll i detta avseende. Covid-19-pandemin har avslöjat den chockerande situationen på europeiska vårdhem och inom vårdsektorn som helhet, där de flesta anställda är kvinnor. 80 % av omsorgen i EU tillhandahålls av informella omsorgsgivare, varav 75 % är kvinnor (26). Före covid-19-utbrottet spenderade kvinnor i EU i genomsnitt 13 timmar mer på obetalt omsorgs- och hushållsarbete varje vecka än män. Den ojämlika fördelningen av omsorgsansvaret i medlemsstaterna förvärras av en begränsad eller total brist på tillgång till adekvata och tillgängliga vårdinrättningar, inklusive offentliga vårdinrättningar för barn och äldre, vilket leder till perioder av frånvaro från arbetsmarknaden och ökar löne- och pensionsklyftorna mellan könen. Under 2019 var 7,7 miljoner kvinnor mellan 20 och 64 år borta från EU-arbetsmarknaden eftersom de tog hand om barn eller andra personer med omsorgsbehov, jämfört med 450 000 män. Investeringar i samhällsomfattande tjänster, inklusive omsorgstjänster, kan minska det oproportionella omsorgsansvar som läggs på kvinnor och förbättra deras möjligheter att delta fritt på arbetsmarknaden. Alla, oavsett kön, har rätt till arbete och till balans mellan yrkesliv och privatliv. |
| --- | --- |

P.

Könsstereotyperna påverkar fortfarande arbetsfördelningen i hemmet, i utbildningar, på arbetsplatser och i samhället. Obetalt omsorgsarbete och hushållsarbete, som främst utförs av kvinnor, innebär en oproportionerlig börda för kvinnor, som spelar en avgörande roll i detta avseende. Covid-19-pandemin har avslöjat den chockerande situationen på europeiska vårdhem och inom vårdsektorn som helhet, där de flesta anställda är kvinnor. 80 % av omsorgen i EU tillhandahålls av informella omsorgsgivare, varav 75 % är kvinnor (26). Före covid-19-utbrottet spenderade kvinnor i EU i genomsnitt 13 timmar mer på obetalt omsorgs- och hushållsarbete varje vecka än män. Den ojämlika fördelningen av omsorgsansvaret i medlemsstaterna förvärras av en begränsad eller total brist på tillgång till adekvata och tillgängliga vårdinrättningar, inklusive offentliga vårdinrättningar för barn och äldre, vilket leder till perioder av frånvaro från arbetsmarknaden och ökar löne- och pensionsklyftorna mellan könen. Under 2019 var 7,7 miljoner kvinnor mellan 20 och 64 år borta från EU-arbetsmarknaden eftersom de tog hand om barn eller andra personer med omsorgsbehov, jämfört med 450 000 män. Investeringar i samhällsomfattande tjänster, inklusive omsorgstjänster, kan minska det oproportionella omsorgsansvar som läggs på kvinnor och förbättra deras möjligheter att delta fritt på arbetsmarknaden. Alla, oavsett kön, har rätt till arbete och till balans mellan yrkesliv och privatliv.

| Q. | Åtgärder för att uppnå balans mellan arbete och privatliv är viktiga för att säkerställa en jämlik fördelning av omsorgsansvar mellan kvinnor och män och för att få bukt med inkomst- och sysselsättningsskillnader. Uppnåendet av balans mellan arbete och privatliv är beroende av tillgången och tillgängligheten till ekonomiskt överkomliga omsorgstjänster av hög kvalitet. Alla förmåner vid moderskap bör garanteras och upprätthållas och direktivet om balans mellan arbete och privatliv (27) genomföras fullt ut av medlemsstaterna. Det krävs offentlig politik för att skydda och främja vård och amning, utan att inkräkta på kvinnors egna val. |
| --- | --- |

Q.

Åtgärder för att uppnå balans mellan arbete och privatliv är viktiga för att säkerställa en jämlik fördelning av omsorgsansvar mellan kvinnor och män och för att få bukt med inkomst- och sysselsättningsskillnader. Uppnåendet av balans mellan arbete och privatliv är beroende av tillgången och tillgängligheten till ekonomiskt överkomliga omsorgstjänster av hög kvalitet. Alla förmåner vid moderskap bör garanteras och upprätthållas och direktivet om balans mellan arbete och privatliv (27) genomföras fullt ut av medlemsstaterna. Det krävs offentlig politik för att skydda och främja vård och amning, utan att inkräkta på kvinnors egna val.

| R. | Kommissionen antog sin jämställdhetsstrategi för 2020–2025 den 5 mars 2020 och inrättade därmed en ambitiös ram för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män i EU. Politiken måste bidra mer till att främja jämställdhet. Kvinnor drabbas oproportionerligt hårt av ökande arbetslöshet, ökad otrygghet, låga löner och budgetnedskärningar, bland annat inom offentliga tjänster, särskilt hälso- och sjukvård och utbildning. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att fastställa en konkret färdplan med tidsramar, mål, en årlig översyns- och övervakningsmekanism, tydliga och mätbara framgångsindikatorer samt ytterligare riktade åtgärder. Genom sin politik, sina program och sina förbindelser med medlemsstaterna, inbegripet ett nära samarbete om de nationella återhämtningsfonderna, bör EU noggrant utvärdera medlemsstaterna för att säkerställa att de tar vederbörlig hänsyn till jämställdhetsdimensionen i samband med covid-19-krisen. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen antog sin jämställdhetsstrategi för 2020–2025 den 5 mars 2020 och inrättade därmed en ambitiös ram för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män i EU. Politiken måste bidra mer till att främja jämställdhet. Kvinnor drabbas oproportionerligt hårt av ökande arbetslöshet, ökad otrygghet, låga löner och budgetnedskärningar, bland annat inom offentliga tjänster, särskilt hälso- och sjukvård och utbildning. Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att fastställa en konkret färdplan med tidsramar, mål, en årlig översyns- och övervakningsmekanism, tydliga och mätbara framgångsindikatorer samt ytterligare riktade åtgärder. Genom sin politik, sina program och sina förbindelser med medlemsstaterna, inbegripet ett nära samarbete om de nationella återhämtningsfonderna, bör EU noggrant utvärdera medlemsstaterna för att säkerställa att de tar vederbörlig hänsyn till jämställdhetsdimensionen i samband med covid-19-krisen.

| S. | Kvinnors närvaro i EU:s nationella parlament (båda kamrarna) har ökat från 24 % 2010 till 32 % 2020. Balansen mellan kvinnor och män har förbättrats mellan ministrar i nationella regeringar, från 26 % 2010 till 32 % 2020. Det finns dock stora skillnader mellan medlemsstaterna, där endast sju medlemsstater har uppnått jämställdhetsparitet eller regeringar som har uppnått balans mellan kvinnor och män. På regional och lokal nivå fortsätter förändringstakten att vara extremt långsam, och representationen av kvinnor är endast 29 % 2019. I regionala församlingar i Ungern, Slovakien och Rumänien utgör den manliga representationen mer än 80 %. |
| --- | --- |

S.

Kvinnors närvaro i EU:s nationella parlament (båda kamrarna) har ökat från 24 % 2010 till 32 % 2020. Balansen mellan kvinnor och män har förbättrats mellan ministrar i nationella regeringar, från 26 % 2010 till 32 % 2020. Det finns dock stora skillnader mellan medlemsstaterna, där endast sju medlemsstater har uppnått jämställdhetsparitet eller regeringar som har uppnått balans mellan kvinnor och män. På regional och lokal nivå fortsätter förändringstakten att vara extremt långsam, och representationen av kvinnor är endast 29 % 2019. I regionala församlingar i Ungern, Slovakien och Rumänien utgör den manliga representationen mer än 80 %.

| T. | I många fall garanteras inte rätten till lika lön för likvärdigt arbete, inte ens om den är förankrad i lag. De bakomliggande orsakerna till sådan diskriminering måste åtgärdas, antingen genom att man skyddar och förbättrar arbetstagarnas rättigheter eller intensifierar övervakningen av företagen, framför allt genom nationella yrkesinspektioner. Kollektiva förhandlingar är avgörande för att vända och övervinna ojämlikhetstendensen mellan könen. |
| --- | --- |

T.

I många fall garanteras inte rätten till lika lön för likvärdigt arbete, inte ens om den är förankrad i lag. De bakomliggande orsakerna till sådan diskriminering måste åtgärdas, antingen genom att man skyddar och förbättrar arbetstagarnas rättigheter eller intensifierar övervakningen av företagen, framför allt genom nationella yrkesinspektioner. Kollektiva förhandlingar är avgörande för att vända och övervinna ojämlikhetstendensen mellan könen.

| U. | Jämställdhet är nära kopplad till de gröna och digitala omställningarna, och kvinnors deltagande i beslutsfattande är en förutsättning för hållbar utveckling och effektiv hantering av både den gröna och den digitala omställningen för att uppnå rättvisa omställningar som inte lämnar någon på efterkälken. Alla klimatåtgärder och all digital politik måste inbegripa ett jämställdhetsperspektiv och ett intersektionellt perspektiv. |
| --- | --- |

U.

Jämställdhet är nära kopplad till de gröna och digitala omställningarna, och kvinnors deltagande i beslutsfattande är en förutsättning för hållbar utveckling och effektiv hantering av både den gröna och den digitala omställningen för att uppnå rättvisa omställningar som inte lämnar någon på efterkälken. Alla klimatåtgärder och all digital politik måste inbegripa ett jämställdhetsperspektiv och ett intersektionellt perspektiv.

| V. | Effekterna på familjer när man involverar män och faderskap visar att omsorgsgivande män är viktiga för barns optimala utveckling och kan förbättra balansen mellan arbete och fritid och bidra till att åtgärda bristfällig jämställdhet i relationer. Mäns engagemang kan medverka till att förhindra våld i familjer och bidra till mer rättvisa samhällen. |
| --- | --- |

V.

Effekterna på familjer när man involverar män och faderskap visar att omsorgsgivande män är viktiga för barns optimala utveckling och kan förbättra balansen mellan arbete och fritid och bidra till att åtgärda bristfällig jämställdhet i relationer. Mäns engagemang kan medverka till att förhindra våld i familjer och bidra till mer rättvisa samhällen.

| W. | Ihållande könsstereotyper och förväntningar avseende mäns och pojkars roller kan göra dem ovilliga att visa positiva känslor och få dem att internalisera negativa känslor som nedstämdhet och ångest, vilket kan leda till att män och pojkar ger uttryck för högre nivåer av aggression och ilska än kvinnor. Detta kan öka sannolikheten för att män och pojkar utövar våld, exempelvis könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

W.

Ihållande könsstereotyper och förväntningar avseende mäns och pojkars roller kan göra dem ovilliga att visa positiva känslor och få dem att internalisera negativa känslor som nedstämdhet och ångest, vilket kan leda till att män och pojkar ger uttryck för högre nivåer av aggression och ilska än kvinnor. Detta kan öka sannolikheten för att män och pojkar utövar våld, exempelvis könsrelaterat våld.

| X. | Bristande jämställdhet mellan män och kvinnor är en bestående företeelse på centralbankerna, som utgör hörnstenar i det ekonomiska beslutsfattandet och som formar den sociala, politiska och ekonomiska verkligheten. För närvarande styrs alla centralbanker i EU:s medlemsstater av en man, och kvinnor hade endast en fjärdedel (24,6 %) av sätena i de viktigaste beslutsfattande organen i de nationella centralbankerna i EU. |
| --- | --- |

X.

Bristande jämställdhet mellan män och kvinnor är en bestående företeelse på centralbankerna, som utgör hörnstenar i det ekonomiska beslutsfattandet och som formar den sociala, politiska och ekonomiska verkligheten. För närvarande styrs alla centralbanker i EU:s medlemsstater av en man, och kvinnor hade endast en fjärdedel (24,6 %) av sätena i de viktigaste beslutsfattande organen i de nationella centralbankerna i EU.

| Y. | Europeiska jämställdhetsinstitutet har kommit fram till att medlemsstaternas prestanda inom jämställdhetsintegrering har försämrats sedan 2012. Trots att regeringarnas åtaganden att integrera jämställdhet i den offentliga administrationen har blivit något mer ambitiösa, har tillgängligheten till strukturer för jämställdhetsintegrering och användningen av styrmedel för jämställdhetsintegrering avtagit. |
| --- | --- |

Y.

Europeiska jämställdhetsinstitutet har kommit fram till att medlemsstaternas prestanda inom jämställdhetsintegrering har försämrats sedan 2012. Trots att regeringarnas åtaganden att integrera jämställdhet i den offentliga administrationen har blivit något mer ambitiösa, har tillgängligheten till strukturer för jämställdhetsintegrering och användningen av styrmedel för jämställdhetsintegrering avtagit.

En jämställd ekonomi

| 1. | Europaparlamentet betonar att respekten för rätten till arbete samt rätten till lika lön och likabehandling är en central förutsättning för att kvinnor ska kunna åtnjuta lika rättigheter, ekonomiskt oberoende och karriärutveckling. Parlamentet understryker att lika möjligheter och ökat deltagande för kvinnor på arbetsmarknaden kan öka det ekonomiska välståndet i Europa. Parlamentet anser att bekämpning av bristfällig jämställdhet måste vara en central faktor på arbetsplatsen. Parlamentet påminner om att kvinnor är överrepresenterade bland arbetstagare som har låga löner och minimilöner, deltidsarbete och osäkra arbetsvillkor. Parlamentet erkänner alla kvinnors och mäns rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att de och deras familjer ska kunna upprätthålla en godtagbar levnadsstandard. Parlamentet insisterar därför på att kampen mot osäkra anställningar bör förbättras så att alla arbetstagare får skälig ersättning och därmed en skälig levnadsstandard för sig själva och sina familjer, genom lagstadgade mekanismer för fastställande av minimilön eller kollektivavtal i enlighet med principen att varje fast anställning måste medföra ett faktiskt anställningsförhållande som omfattar erkännande och stärkande av rättigheter på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja strategier som syftar till att avskaffa otrygga anställningar och ofrivilligt deltidsarbete för att förbättra situationen för kvinnor på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med arbetsmarknadens parter ta itu med ojämlikheten mellan kvinnor och män genom politik som ökar värdet av arbete, löner, arbetsvillkor och levnadsvillkor för alla arbetstagare och deras familjer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller behovet av att noga uppmärksamma situationen och rättigheterna för professionella och icke-professionella toppidrottare som företräder sina länder i internationella och europeiska tävlingar både under och efter idrottskarriären. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att barn och ungdomar har full rätt att delta i idrott och att bekämpa den växande sociala klyftan när det gäller tillgång till idrott. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över resultaten av 2020 och 2021 års jämställdhetsindex. Parlamentet betonar att mer än en tredjedel av medlemsstaterna registrerade färre än 60 poäng under 2018 (28). Parlamentet beklagar de långsamma framstegen i riktning mot jämställdhet och det faktum att inte alla medlemsstater prioriterar detta i sina politiska strategier. Parlamentet beklagar att Slovenien har gått tillbaka på jämställdhetsområdet och tappade 0,1 poäng 2019. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att se till att kvinnor har lika tillgång till arbetsmarknaden, sysselsättning och arbetsvillkor, inbegripet arbete med lika rättigheter och lika lön samt rättvis ersättning, särskilt inom kvinnodominerade sektorer. Parlamentet betonar den roll som arbetsmarknadsparterna och kollektivförhandlingar spelar när det gäller att omvända och övervinna ojämlikhet och bekämpa lönediskriminering av kvinnor i all deras mångfald, samt efterlyser rättslig och faktisk efterlevnad av principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om bindande åtgärder för insyn i lönesättningen som ett viktigt initiativ för att förfäkta och tillämpa principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete, men betonar att enbart insyn i lönesättningen inte kommer att rätta till den djupt rotade ojämställdhet som ligger bakom denna klyfta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa tydliga mål för att ta itu med löne- och pensionsklyftorna mellan kvinnor och män. Parlamentet betonar behovet av att man i denna handlingsplan införlivar ett intersektionellt perspektiv och de olika realiteter och erfarenheter av diskriminering som kvinnor från särskilda grupper konfronteras med. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa stringenta åtgärder, däribland sanktioner, om företag inte följer arbetslagstiftningen mot könsdiskriminering och könsrelaterad snedvridning. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa villkorlighet vid tilldelningen av EU-medel till företag som inte garanterar arbetstagarnas rättigheter, särskilt genom att diskriminera kvinnor, i strid med lagstiftningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att alla budgetanslag inom den fleråriga budgetramen för 2021–2027 respekterar principen om jämställdhet mellan kvinnor och män och främjar jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering inom unionens samtliga politikområden. Parlamentet begär att jämställdhetsindexet införlivas i den sociala resultattavlan och att könsuppdelade uppgifter om befintliga indikatorer tillhandahålls för att man bättre ska kunna hantera landsspecifika utmaningar. Parlamentet efterlyser stöd till åtgärder för kvinnors ekonomiska oberoende via alla EU-program och strukturfonder, såsom det strategiska genomförandet av Europeiska socialfonden, som bör användas för att främja jämställdhet, förbättra kvinnors tillträde till och återinträde på arbetsmarknaden och bekämpa arbetslöshet, fattigdom och social utestängning av kvinnor samt alla former av diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå proaktiva åtgärder via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att främja kvinnors sysselsättning på landsbygden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att säkerställa att alla, oavsett kön, har rätt till arbete och till balans mellan yrkesliv och privatliv. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ytterligare stödja mamma- och pappaledighet genom att förbättra perioderna av lika och fullt betald ledighet i syfte att i lika hög grad involvera män i obetalt arbete, inklusive omsorgsansvar, samtidigt som hänsyn tas till Världshälsoorganisationens rekommendation. Parlamentet begär att rätten till flexibla arbetsformer efter mamma-, pappa- och föräldraledighet ska garanteras i praktiken, så att båda föräldrarna kan dela lika på och förena arbete med omsorgsansvar. Parlamentet begär att dessa åtgärder kompletteras med investeringar i modern, högkvalitativ och lokal infrastruktur och finansiering av tjänster och omsorgsgivare för att säkerställa allmän förskoleverksamhet och barnomsorg, även från offentliga tjänster. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin har haft en drastisk inverkan på kvinnors liv, särskilt arbetande kvinnor. Parlamentet noterar att en oproportionerligt stor andel av bördan axlades av distansarbetande kvinnor vars liv försvårades av behovet av att kombinera arbete, barnomsorg och hushållsuppgifter. Parlamentet påpekar att många kvinnor ställts inför ökade utgifter och lägre löner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att kvinnors sysselsättningsgrad i EU måste öka. Parlamentet efterlyser åtgärder för att uppnå förbättringar i fråga om arbete och löner, bekämpa arbetslöshet på ett effektivt sätt och främja heltidsanställning för alla kvinnor. Parlamentet efterlyser främjande av de befintliga nationella systemen, med särskild tonvikt på social dialog, kollektivförhandlingar och dessas bindande verkan, en förnyelse av sysselsättningen och kampen mot otrygga anställningar. Parlamentet konstaterar att kvinnor och män ställs inför olika risker på arbetsplatsen och betonar därför vikten av en jämställdhetsmedveten syn på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen genom att se till att arbetstiden är organiserad på ett sådant sätt att både män och kvinnor kan åtnjuta dygns- och veckovila, raster och semestrar på lika villkor samt genom att säkerställa lämpliga arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra arbetsgivare att vidta familjevänliga åtgärder, såsom möjligheten att minska arbetstiden för män och kvinnor för att garantera barnomsorg och utbildning för barn. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att förbättra tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete inom alla olika ekonomiska sektorer. Parlamentet efterlyser därför könsneutrala verktyg för arbetsutvärdering och klassificeringskriterier, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och med respekt för deras självständighet, kollektivavtal och nationella traditioner och modeller på arbetsmarknaden, vilket kan bidra till en bättre värdering och därmed en rättvisare ersättning för arbete i kvinnodominerade sektorer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att lägga fram en uppsättning strategier, program, finansieringsåtgärder och rekommendationer för att främja en omställning till en omsorgsekonomi i syfte att uppnå framsteg i riktning mot samhällen där allas liv och välbefinnande prioriteras och där värdet hos omsorgsarbete, både betalt och obetalt, ligger i fokus för våra ekonomier, samtidigt som man hanterar de sociala konsekvenserna för personer med omsorgsansvar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder till stöd för mäns och kvinnors företagande i EU genom att främja skattemässiga, ekonomiska och finansiella åtgärder som gör det möjligt för detta viktiga initiativ att skapa nya arbetstillfällen och lätta företagarnas ekonomiska börda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt att undanröja skatterelaterad könsdiskriminering och annan ojämlikhet, och att skattesystemen måste bidra till detta, inbegripet systemen för personlig inkomstbeskattning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att skattepolitiken, inklusive beskattning, syftar till att ta itu med och undanröja socioekonomisk ojämlikhet och bristfällig jämställdhet i alla avseenden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att covid-19 har åskådliggjort den osäkra situationen för kvinnliga intellektuella (forskare, arkitekter m.fl.) som, i avsaknad av ett stabilt anställningsförhållande, har drabbats särskilt hårt. Parlamentet betonar behovet av extraordinära åtgärder för att mildra konsekvenserna av medlemsstaternas isoleringsåtgärder och understryker vikten av strukturella åtgärder som tar hänsyn till jämställdhet på arbetsplatsen och i vardagen och upprätthåller kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar den roll som kvinnor som arbetar inom den sociala sektorn spelar. Parlamentet erkänner att deras arbetsbörda har förvärrats av pandemin och att låga löner, ökat utnyttjande (särskilt av migrantkvinnor) och anställning av personer som saknar utbildning eller kvalifikationer för de uppgifter som ska utföras förvärrar deras arbets- och levnadsvillkor. Parlamentet betonar vikten av att förbättra arbetsvillkoren och lönerna, respektera arbetstiden och använda kollektiva förhandlingar som en garanti för att arbetsvillkoren respekteras. |
| --- | --- |

14.

Avskaffandet av könsrelaterat våld

| 15. | Europaparlamentet framhåller fallen av ojämlik behandling och trakasserier av kvinnor på arbetsplatsen och understryker behovet av att bekämpa utnyttjande, ojämlikhet, diskriminering och våld som drabbar kvinnor, och noterar att trakasserier på arbetsplatsen leder till att kvinnor utestängs från de yrken och sektorer som de valt och utgör ett allvarligt angrepp på deras psykiska och fysiska hälsa. Parlamentet konstaterar att kvinnor har långt större sannolikhet att utsättas för sexuella trakasserier än män. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention nr 190 för att uppfylla de globala normerna för att sätta stopp för våld och trakasserier i arbetslivet och konvention nr 189 om hushållsarbetare, som endast har ratificerats av åtta länder och som syftar till att ge rättsligt erkännande för hushållsarbete, att utvidga rättigheterna till alla kvinnliga hushållsanställda, särskilt inom den informella ekonomin, och att förhindra kränkningar och övergrepp. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att utarbeta lagstiftning om ”Me Too” för att bekämpa sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, arbetsgivare och föreningar att säkerställa att de har korrekta förfaranden för att förhindra könsdiskriminering, sexuella trakasserier och könsrelaterat våld, vilket skapar en toxisk miljö, och insisterar på att de ska skydda dem som utsatts för könsrelaterat våld på arbetsplatsen eller inom deras organisationer samt säkerställa ansvar för sådant våld. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor och flickor i all deras mångfald. Parlamentet bekräftar med kraft sitt åtagande att ta itu med könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar EU och alla medlemsstater, inklusive Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen och Slovakien att ratificera och/eller vederbörligen genomföra Istanbulkonventionen, som bland annat lyfter fram missförstånden kring könsroller i vårt samhälle, exempelvis ”traditionella familjevärderingar”, och försöker bekämpa en förtryckande syn på kvinnor. Parlamentet påminner om att konventionen bör betraktas som en minimistandard och bekräftar på nytt med kraft att det behövs vittgående lagstiftning som omfattar alla former av könsrelaterat våld såsom det bästa sättet att sätta stopp för det. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att våld mellan män och kvinnor ökar i alla nödsituationer, oavsett om det rör sig om ekonomiska kriser, konflikter eller epidemier. Parlamentet konstaterar att ojämlikheten och den ekonomiska och sociala stress som förorsakades av nedstängningsåtgärderna under covid-19-pandemin och som inbegrep begränsningar av rörelsefriheten samt social isolering, ledde till att våldet mot kvinnor ökade. Parlamentet påpekar att många kvinnor isolerades i sina hem tillsammans med våldsutövarna. Parlamentet noterar att våldet i hemmet i allmänhet ökade med så mycket som 30 % i vissa medlemsstater under den första nedstängningen (29). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra effektiva strategier och åtgärder för att motarbeta våldet mot kvinnor och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de som begår övergrepp identifieras och spåras av polisen och andra myndigheter för att bidra till att förebygga våld och dödsfall, samt att ge skydd, stöd och gottgörelse till de kvinnor som utsätts för våldet, och säkerställa att fler och tillräckliga resurser sätts in och att medlemsstaterna vidtar effektivare åtgärder. Parlamentet betonar behovet av särskilda program för att skydda och övervaka våldsoffer och av åtgärder för att stärka det sociala stödet och förbättra tillgången till rättslig prövning, skydd och psykisk hälso- och sjukvård när det gäller förebyggande, behandling och rehabilitering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har för avsikt att föreslå åtgärder för att hantera cybervåld mot kvinnor. Parlamentet anser att den gränsöverskridande karaktären hos cybervåld mot kvinnor och flickor behöver ett gemensamt svar från EU. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste inrätta program för att bättre framhäva risken för och förhindra återkommande fall av våld i hemmet, återfall och kvinnomord samt åtgärder för att utrota alla former av våld på nätet. Parlamentet betonar det akuta behovet av att skydda kvinnor och flickor mot våld offline och online och påminner om att våld mot kvinnor kan ta sig många olika former. Parlamentet konstaterar att våld mot kvinnor är könsrelaterat på strukturell nivå och betonar att det är en av de viktigaste sociala orsakerna till att kvinnor tvingas in i en underordnad ställning jämfört med män. Parlamentet konstaterar att denna typ av våld fortfarande är underrapporterat och underskattat. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att mäns våld mot kvinnor börjar med pojkars våld mot flickor. Parlamentet betonar att åldersanpassad omfattande utbildning i sex och samlevnad är nödvändig för att skydda barn och ungdomar mot könsrelaterat våld och ge dem den kompetens de behöver för att bygga upp trygga relationer som är fria från sexuellt och könsrelaterat våld och våld i nära relationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra förebyggande program, bland annat utbildningsåtgärder riktade till och genomförda med hjälp av ungdomar, bland annat om de färdigheter som behövs för att skapa säkra och sunda relationer, medvetenhet om ingrodda fördomar om omsorgsansvar, jämställdhet, ömsesidig respekt, konfliktlösning utan användning av våld i personliga relationer, könsrelaterat våld mot kvinnor och rätten till personlig integritet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att könssegregeringen inom utbildning, särskilt den övervägande andelen av ett enda kön i vissa färdigheter, har ökat något sedan 2010, att situationen har försämrats i 13 medlemsstater och att den i andra fall fortfarande är nästan oförändrad (30). Parlamentet betonar att detta fortfarande är ett stort hinder mot jämställdheten i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla människor har fullständig åtkomst till lika möjligheter till personlig utveckling, utan att hindras av strukturer, fördomar och stereotypa uppfattningar baserat på kön. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka sexism och skadliga könsstereotyper i sina utbildningssystem och bekämpa könsuppdelningen på arbetsmarknaden när det gäller karriärer inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, genom att investera i formell, informell och icke-formell utbildning, livslångt lärande och yrkesutbildning för kvinnor för att se till att de får tillträde till kvalitetsjobb och möjligheter att omskola och fortbilda sig för kraven på framtidens arbetsmarknad, och förhindra en ond cirkel med könssegregering av arbetskraften. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att sexuellt utnyttjande utgör en allvarlig form av våld som främst drabbar kvinnor och barn. Parlamentet påminner särskilt om att nästan tre fjärdedelar av alla offer för människohandel i EU är kvinnor och flickor, och de utsätts främst för sexuellt utnyttjande. Parlamentet betonar att människohandel för sexuellt utnyttjande, särskilt av kvinnor och barn, är en form av slaveri och en kränkning av den mänskliga värdigheten. Parlamentet understryker att människohandeln håller på att öka i hela världen och underblåses av den allt mer lönsamma organiserade brottsligheten. Parlamentet betonar vikten av en jämställdhetsmedveten syn på människohandel och understryker att medlemsstaterna måste säkerställa tillräcklig finansiering av socialt och psykologiskt stöd samt tillgång till offentliga tjänster för offer för människohandel eller sexuellt utnyttjande, liksom specialiserade tjänster avsedda för social inkludering av utsatta kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktivet mot människohandel (31) och utan dröjsmål upphöra att fängsla eller återsända eventuella offer. Parlamentet understryker dock att sexuell exploatering och människohandel för sexuella ändamål drivs av efterfrågan och att insatserna för att bekämpa dem måste inriktas på förebyggande arbete och på att stoppa efterfrågan. Parlamentet insisterar på att all lagstiftning om sexualbrott måste grunda sig på samtycke. Parlamentet insisterar på att endast frivilliga sexuella handlingar bör betraktas som lagliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera förebyggande av människohandel för sexuellt utnyttjande, bland annat genom informations-, upplysnings- och utbildningskampanjer, genom att anta åtgärder och program för att motverka och minska efterfrågan och genom att anta särskild lagstiftning i framtiden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att könsrelaterat våld sammanfaller med flera former av förtryck. Parlamentet betonar att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper två till fem gånger större risk att utsättas för olika former av våld. Parlamentet framhåller att EU, som part i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, är skyldigt att vidta åtgärder för att säkerställa att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning fullt ut och på lika villkor kan åtnjuta alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet konstaterar att FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2015 rekommenderade att EU skulle gå vidare med sina insatser i denna riktning, bland annat genom ratificering av Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar det otvetydiga försvaret av alla friheter överallt i världen, och fördömer åtgärder som undergräver rättigheter, friheter och garantier samt alla former av fördomar och diskriminering, av alla skäl. Parlamentet efterlyser effektivt förebyggande av könsrelaterat våld, bland annat utbildningsåtgärder riktade till och genomförda med hjälp av ungdomar, samt säkerställande av att alla ungdomar får ta del av heltäckande utbildning om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt relationer. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att bekämpa könsstereotyper, bland annat genom att fokusera på män och pojkar och motverka toxiska relationer och könsnormer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra tydligare åtgärder för att komma åt dessa normer, eftersom könsstereotyper är en bakomliggande orsak till bristande jämställdhet som påverkar alla delar av samhället. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med fattigdom och ökande ojämlikhet bland kvinnor, särskilt kvinnor i utsatta situationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att alla strategier för att uppnå jämställdhet måste ta itu med alla former av våld mot kvinnor, inbegripet urholkningen av kvinnors rättigheter till hälso- och sjukvård och sexuella och reproduktiva rättigheter samt kränkningar av dessa rättigheter. Parlamentet upprepar att tillgång till hälso-och sjukvård samt tjänster, inbegripet offentliga tjänster, tillgång till säkra, lagliga och kostnadsfria aborter samt psykologiskt stöd för kvinnliga våldsoffer, måste betraktas som en prioritering. Parlamentet understryker att kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter, däribland nekande av säker och laglig abortvård, är en form av våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet understryker att kvinnors och flickors självbestämmande och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sin kropp och sitt liv är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och således för att nå jämställdhet och utrota könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka sitt politiska stöd för människorättsförsvarare, vårdgivare som arbetar för att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, kvinnors rättigheter och civilsamhällesorganisationer på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som är nyckelaktörer för jämställda samhällen och viktiga leverantörer av tjänster och information avseende sexuell hälsa samt marknaden avseende reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

24.

Hälsa, utbildning, inkludering och fattigdom

| 25. | Europaparlamentet betonar att kvinnors tillgång till sexuell, reproduktiv och annan hälso- och sjukvård är en grundläggande rättighet som måste stödjas och inte på något sätt får urvattnas eller dras tillbaka. Parlamentet påminner om att tjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster som bör vara tillgängliga för alla, inklusive för migrant- och flyktingkvinnor. Parlamentet fördömer handlingar utförda av rörelser mot jämställdhet och feminism i Europa och överallt i världen, som systematiskt går till angrepp mot kvinnors och hbtqi-personers rättigheter, även när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att kraftfullt fördöma tillbakagången när det gäller kvinnors rättigheter, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt hbtqi-personer i vissa medlemsstater, och att utnyttja alla sina befogenheter för att stärka åtgärderna mot denna, bland annat genom att stärka stödet till kvinnorättsförsvarare och kvinnorättsorganisationer i EU samt organisationer som arbetar med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och hbtqi-personer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste följa en politik som lägger särskild tonvikt vid bättre hälso- och sjukvårdssystem och -tjänster samt förebyggande av sjukdomar, inklusive könsspecifika aspekter, genom att garantera tillgänglig och högkvalitativ hälso- och sjukvård och se till att det finns tillräckliga resurser för att bekämpa de största hälsoproblemen, exempelvis de som uppstått till följd av den pågående pandemin. Parlamentet betonar att ojämlik hälso- och sjukvård ackumuleras för kvinnor med låg utbildning och kvinnor med funktionsnedsättning, och att båda dessa grupper upplever hälsoproblem och har begränsad tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet betonar att tillgången till hälso- och sjukvård har varit begränsad i vissa medlemsstater på grund av isoleringsåtgärderna i samband med covid-19-pandemin, och att konsultationer, behandlingar och diagnoser inte har tillhandahållits. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stärka hälso- och sjukvårdssystemen, inklusive offentliga tjänster, för att påskynda genomförandet av inställda konsultationer, behandlingar och diagnoser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar den kommande översynen av Barcelonamålen och betonar behovet av att uppnå dessa mål och tillhandahålla förskoleverksamhet och barnomsorg, inklusive offentlig förskoleverksamhet. Parlamentet framhåller behovet av att tillhandahålla omsorgstjänster för förskoleverksamhet och barnomsorg som verkligen är tillgängliga för alla barn och som har en övergripande roll när det gäller att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt mot bakgrund av erfarenheterna av covid-19-pandemin. Parlamentet erkänner behovet av att skapa och bygga ut stödinrättningar för äldre och för personer med funktionsnedsättning, utöver att utveckla inrättningar för långvarig vård och omsorg. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppfylla dessa mål, som är avgörande för att främja jämställdheten och en modell med lika försörjnings- och omsorgsansvar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att fattigdom och social utestängning förvärras bland vissa grupper av kvinnor såsom ensamstående mödrar, kvinnor över 65 år, kvinnor med funktionsnedsättning samt kvinnor med låg utbildningsnivå och migrantbakgrund. Parlamentet insisterar på vikten av att bekämpa fattigdom och social utestängning och dess mångfasetterade orsaker. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att vidta särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa risken för fattigdom för äldre och pensionerade kvinnor, med tanke på att befolkningen åldras, samt andelen äldre kvinnor i missgynnade eller sårbara situationer. Parlamentet anser det absolut nödvändigt att man tar itu med balansen mellan arbetsliv och privatliv och överbryggar pensionsklyftan mellan kvinnor och män genom att garantera en rättvis pension för alla kvinnor samt tillgång till universella och solidaritetsbaserade sociala trygghetssystem, och genom att bättre genomdriva principen om lika lön för lika arbete för att minska löneskillnaderna mellan könen och förhindra att de ackumuleras i kvinnors karriärer. Parlamentet är extremt oroat över att fattigdomsklyftan mellan kvinnor och män har ökat i 21 medlemsstater sedan 2017 (32). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att det fortfarande finns en missuppfattning om att hemlöshet bland kvinnor är ett relativt litet socialt problem i Europa. Parlamentet pekar på bristen på grundläggande uppgifter om karaktären och omfattningen hos kvinnors hemlöshet, som gör problemet mindre synligt. Parlamentet betonar vikten av att erkänna könsrelaterat våld och traumatiska könsrelaterade upplevelser som en bakomliggande orsak till kvinnors hemlöshet, samt att undersöka bredare samhällsproblem som samverkar med bredare socioekonomiska och strukturella hinder, exempelvis fattigdom, brist på överkomliga bostäder och andra strukturella faktorer. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sin politik och sina metoder mot hemlöshet, och att utveckla en särskild strategi för att bekämpa kvinnors hemlöshet och säkerställa att tjänster fungerar korrekt och effektivt så att de kan uppfylla hemlösa kvinnors behov. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om behovet av att bekämpa samverkande former av diskriminering, särskilt mot marginaliserade grupper, däribland kvinnor med funktionsnedsättning, svarta kvinnor, migrantkvinnor, kvinnor från etniska minoriteter och romska kvinnor, äldre kvinnor, ensamstående mammor, hbtqi-personer och hemlösa kvinnor. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med deras behov och farhågor i EU:s politik och initiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram särskilda riktlinjer för genomförandet av den samverkande ramen och lägga fram en EU-handlingsplan med särskilda åtgärder för att förbättra den socioekonomiska situationen för kvinnor som möter samverkande former av diskriminering och bekämpa feminiseringen av fattigdom och osäkra anställningar. |
| --- | --- |

30.

Jämställdhet i vardagen

| 31. | Europaparlamentet inser att det är viktigt att säkerställa en bred uppsättning effektiva, lämpliga och riktade åtgärder för att bekämpa diskriminerande attityder och praxis, uppnå lika möjligheter och lika lön för lika arbete samt främja framsteg i fråga om jämställdhet, ägna särskild uppmärksamhet åt effekterna av covid-19-pandemin, främja utbyte av bästa praxis i kampen mot diskriminering och göra det möjligt för kvinnor att utöva sina medborgerliga och politiska rättigheter på lika villkor och fullt ut delta i alla aspekter av vårt samhälle. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa tillräckliga investeringar i tjänster av allmänt intresse och offentliga tjänster, särskilt hälso- och sjukvård, utbildning och transport, för att främja kvinnors oberoende, jämlikhet och frigörelse. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta särskilda sociala och jämställdhetsinriktade åtgärder för att bekämpa risken för social utestängning och fattigdom när det gäller tillgång till bostäder, transporter och energi, särskilt för kvinnor i utsatta situationer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är djupt oroat över att den europeiska gröna given och relaterade miljö- och klimatinitiativ inte inbegriper ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att uppfylla sin skyldighet att införliva jämställdhetsintegrering i all EU-politik, inbegripet EU:s miljö- och klimatpolitik. Parlamentet kräver att denna politik ska baseras på rigorösa jämställdhetsanalyser för att säkerställa att de hanterar bristande jämställdhet och andra former av social utestängning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en färdplan för att uppfylla åtagandena i den handlingsplan för jämställdhet som man enades om vid den 25:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP25), och att utse en permanent EU-kontaktpunkt för frågor om jämställdhet och klimatförändringar, försedd med tillräckliga budgetresurser, som ska genomföra och övervaka jämställdhetsrelaterade klimatåtgärder i EU och globalt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar kvinnors betydande bidrag inom områdena sysselsättning, kultur, utbildning, vetenskap och forskning. Parlamentet erkänner den djupgående försämringen av levnadsvillkoren för kvinnor som är anställda inom konst och kultur, kvinnor som driver mikroföretag och små företag samt kvinnor som arbetar på jordbruksföretag och bor i landsbygdssamhällen, till följd av att ekonomisk och kulturell verksamhet har ställts in under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna med kraft att så snart som möjligt enas om en gemensam ståndpunkt om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning (33), som har varit blockerat sedan det antogs av parlamentet i april 2009. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar hur viktigt det är med jämställdhetsintegrering för att på ett systematiskt sätt uppnå jämställdhet. Parlamentet välkomnar därför den arbetsgrupp om jämställdhet som kommissionen inrättat. Parlamentet understryker betydelsen av transparens och av att man involverar kvinnorättsorganisationer och organisationer i det civila samhället som kommer från olika bakgrunder. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser det viktigt att främja kvinnors deltagande i idrottsaktiviteter och idrottsstrukturer samt deras vidareutveckling. Parlamentet erkänner behovet av att få bukt med ojämlikheterna när det gäller kvinnors tillgång till idrott och erhållande av priser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådet att bilda en formell rådskonstellation för jämställdhet för att ge ministrar och statssekreterare med ansvar för jämställdhetsfrågor ett särskilt diskussionsforum, i syfte att säkerställa att jämställdhetsfrågor diskuteras på högsta politiska nivå och att underlätta jämställdhetsintegreringen i all EU-politik. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsbudgetering i syfte att tillämpa principen om jämställdhetsintegrering i alla budgetprocesser. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att Europeiska revisionsrätten har fastställt att kommissionen ännu inte har levt upp till sitt åtagande om jämställdhetsintegrering i EU-budgeten. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att genomföra revisionsrättens rekommendationer om att stärka den institutionella ramen för att stödja jämställdhetsbudgetering, att utföra jämställdhetsanalyser av behoven och konsekvenserna och uppdatera sina riktlinjer för bättre lagstiftning, att systematiskt samla in, analysera och rapportera befintliga könsuppdelade uppgifter om EU:s finansieringsprogram, att använda könsrelaterade mål och indikatorer för att övervaka framsteg, att utveckla ett system för att spåra medel som anslås och används till stöd för jämställdhet och att årligen redovisa de resultat som uppnåtts när det gäller jämställdhet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet om att beakta jämställdhet inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, som utgör den största delen av instrumentet NextGenerationEU. Parlamentet beklagar dock djupt att det kommer att bli svårt att övervaka dessa fonders inverkan på jämställdheten och följa upp resultaten till följd av bristen på könsspecifika indikatorer och mål. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att använda könsuppdelade data och indikatorer, särskilt i resultattavlan för återhämtning och resiliens, bedöma jämställdhetskonsekvenserna av de genomförda åtgärderna och resultaten i samband med utvärderingen av medlemsstaternas nationella planer för deras reformer och investeringsagendor, och införa en jämställdhetsbalanserad styrning av faciliteten för återhämtning och resiliens och den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att kopplingen mellan EU:s nya jämställdhetsstrategi och den europeiska gröna given är så svag. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida förslag stärka kopplingen mellan klimatförändringspolitik och jämställdhet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera jämställdhet i allt politiskt beslutsfattande, och att genomföra konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv när den inför nya strategier för att bidra till att säkerställa mer samstämmiga och evidensbaserade politiska unionsåtgärder för att hantera utmaningar på jämställdhetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta motsvarande åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EGT L 6, 10.1.1979, s. 24.

(2)  EGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

(3)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(4)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(6)  EUT L 68, 18.3.2010, s. 13.

(7)  EUT L 180, 15.7.2010, s. 1.

(8)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 2.

(9)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0379.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2021)0025.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0024.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2021)0058.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2021)0314.

(15)  Jämställdhetsindex 2020.

(16)  Eurostat, Euroindikator från maj 2021: Arbetslösheten låg på 7,9 % i euroområdet och på 7,3 % i EU den 1 juli 2021.

(17)  Jämställdhetsindex 2020.

(18)  Världsekonomiskt forum, Global Gender Gap Report 2021, 31 mars 2021.

(19)  Världshälsoorganisationen, Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women, 2021.

(20)  Pressmeddelande av Hans Henri P. Kluge, Världshälsoorganisationens regionala direktör för Europa, 7 maj 2020.

(21)  Europol, Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic, 19 juni 2020.

(22)  Eurostat, Gender pay gap statistics, februari 2021.

(23)  Eurostat, Children at risk of poverty or social exclusion, oktober 2020.

(24)  Kommissionens 2021 års rapport om jämställdhet i EU.

(25)  Kommissionens 2021 års rapport om jämställdhet i EU.

(26)  Eurocarers, The gender dimension of informal care, 2017.

(27)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

(28)  Alla jämställdhetsindex rangordnas enligt följande (EU-28 och genomsnitt): Sverige (83,9), Danmark (77,4), Frankrike (75,1), Finland (74,7), Nederländerna (74,1), Förenade kungariket (72,7), Irland (72,2), Spanien (72.0), Belgien (71,4), Luxemburg (70,3), EU-genomsnitt (67,9), Slovenien (67,7), Tyskland (67,5), Österrike (66,5), Italien (63,5), Malta (63,4), Portugal (61,3), Lettland (60,8), Estland (60,7), Bulgarien (59,6), Kroatien (57,9), Cypern (56,9), Litauen (56,3), Tjeckien (56,2), Polen (55,8), Slovakien (55,5), Rumänien (54,4), Ungern (53), Grekland (52.2).

(29)  Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I. och Dias, S., ”Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal”, Portuguese Journal of Public Health, 2020, 38 (Suppl. 1), s. 32-40.

(30)  Europeiska jämställdhetsinstitutet, Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, 2017.

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (EUT L 101, 15.4.2011, s. 1).

(32)  Jämställdhetsindex 2020.

(33)  Kommissionens förslag av den 2 juli 2008 (COM(2008)0426).

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/37

---

P9_TA(2021)0501

Den organiserade brottslighetens inverkan på EU:s egna medel och på missbruk av EU-medel

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om den organiserade brottslighetens inverkan på EU:s egna medel och på missbruk av EU-medel, med särskilt fokus på delad förvaltning ur ett revisions- och kontrollperspektiv (2020/2221(INI))

(2022/C 251/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310, 317 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310, 317 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av Olafs rapporter för 2019 och 2020 samt verksamhetsrapporterna för 2019 och 2020 från Olafs övervakningskommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs rapporter för 2019 och 2020 samt verksamhetsrapporterna för 2019 och 2020 från Olafs övervakningskommitté,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021 EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt i banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021 EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt i banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om bedömning av bedrägeririsker (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196) och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om bedömning av bedrägeririsker (SWD(2019)0171),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 3 september 202031:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2019 (PIF-rapporten) (COM(2020)0363) och de åtföljande arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 och SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 3 september 202031:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2019 (PIF-rapporten) (COM(2020)0363) och de åtföljande arbetsdokumenten från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 och SWD(2020)0160),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättandet av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättandet av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndigheten (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndigheten (6),

| — | med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) rapport från 2019 Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) rapport från 2019 Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions (7),

| — | med beaktande av de riktlinjer för nationella strategier mot bedrägerier som utarbetats av en arbetsgrupp bestående av experter från medlemsstaterna, under ledning och samordnad av enheten för förebyggande, rapportering och analys av bedrägerier vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (8), offentliggjorda den 13 december 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de riktlinjer för nationella strategier mot bedrägerier som utarbetats av en arbetsgrupp bestående av experter från medlemsstaterna, under ledning och samordnad av enheten för förebyggande, rapportering och analys av bedrägerier vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (8), offentliggjorda den 13 december 2016,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | med beaktande av studien The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests, som parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik offentliggjorde den 7 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests, som parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik offentliggjorde den 7 juli 2021,

| — | med beaktande av kommissionens paket med fyra lagstiftningsförslag för att harmonisera EU:s regler om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som offentliggjordes den 20 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens paket med fyra lagstiftningsförslag för att harmonisera EU:s regler om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som offentliggjordes den 20 juli 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (9),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0330/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0330/2021), och av följande skäl:

| A. | Finansiell och ekonomisk brottslighet omfattar korruption, bedrägeri, tvång, våld, hemlig samverkan, obstruktion och hot för olovlig vinning, där medel från brottslig verksamhet döljs genom penningtvätt och möjligen används för andra olagliga ändamål, däribland finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

A.

Finansiell och ekonomisk brottslighet omfattar korruption, bedrägeri, tvång, våld, hemlig samverkan, obstruktion och hot för olovlig vinning, där medel från brottslig verksamhet döljs genom penningtvätt och möjligen används för andra olagliga ändamål, däribland finansiering av terrorism.

| B. | Enligt revisionsrätten har bedrägeribekämpning inte uppmärksammats i tillräcklig utsträckning och kommissionen har ingen omfattande information om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker. |
| --- | --- |

B.

Enligt revisionsrätten har bedrägeribekämpning inte uppmärksammats i tillräcklig utsträckning och kommissionen har ingen omfattande information om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker.

| C. | Allt fler organiserade kriminella grupper är aktiva i EU och agerar ofta över gränserna. Detta fenomen blir alltmer komplext och globaliseringen och den nya tekniken banar väg för nya kriminella marknader och nya kriminella metoder. Maffiaorganisationer är särskilt aktiva i försöken att komma åt EU-medel i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Allt fler organiserade kriminella grupper är aktiva i EU och agerar ofta över gränserna. Detta fenomen blir alltmer komplext och globaliseringen och den nya tekniken banar väg för nya kriminella marknader och nya kriminella metoder. Maffiaorganisationer är särskilt aktiva i försöken att komma åt EU-medel i olika medlemsstater.

| D. | Tekniken medför ny kapacitet för upptäckt och övervakning, vilket gör utredarnas arbete effektivare och gör det möjligt att utforma smartare verkställighetsåtgärder. |
| --- | --- |

D.

Tekniken medför ny kapacitet för upptäckt och övervakning, vilket gör utredarnas arbete effektivare och gör det möjligt att utforma smartare verkställighetsåtgärder.

EU-medel som påverkas av den organiserade brottsligheten

| 1. | Europaparlamentet betonar att organiserad brottslighet har visat på en hög grad av infiltration i medlemsstaternas sociala, politiska, ekonomiska, finansiella, företagsmässiga och administrativa strukturer, liksom en förmåga att inom den lagliga ekonomin tvätta den enorma vinningen av brott, inbegripet brott som begås mot EU:s ekonomiska intressen, vilket utgör ett allvarligt hot mot EU-medborgarnas friheter. Parlamentet betonar därför att organiserad brottslighet utgör ett allvarligt hot mot demokratin och rättsstatsprincipen, och att kampen mot korruption och den organiserade brottslighetens infiltration i den lagliga ekonomin är av största betydelse för att garantera likabehandling inför lagen, skydda medborgarnas rättigheter och välfärd, förhindra missbruk och säkerställa ansvarsskyldighet för offentliga tjänstemän. Parlamentet anser att det krävs gemensamma och samordnade insatser från EU:s och dess medlemsstaters sida. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att inkomstbedrägerier är ett område där den skada som den organiserade brottsligheten orsakar är särskilt stor, vilket även gäller tullbedrägerier. Parlamentet noterar att fusk är en väsentlig del av inkomstbedrägerierna. Parlamentet noterar att denna typ av bedrägeri ofta begås genom förfalskning av importdeklarationer, användning av falska handlingar för varudeklarationer och falsk deklaration av varors ursprung för att kringgå EU:s antidumpningstullar. Parlamentet konstaterar att revisionsrätten nyligen lyfte fram brister i lagstiftningen om tullkontroller och dess tillämpning, vilket leder till otillräcklig harmonisering, riskbedömning och informationsutbyte inom unionen och mellan medlemsstaterna. Parlamentet är oroat över att detta skapar en möjlighet för den organiserade brottsligheten att utnyttja svagheterna i det nuvarande systemet och beröva unionens och dess medlemsstater inkomster. Tullbedrägerier begås också ofta genom att värdet på varor som importeras till EU underdeklareras, vilket gör att bedragare kan undvika att betala högre importtullar. De undervärderingssystem som Olaf undersökt under de senaste åren gäller främst varor som importeras från Kina. Parlamentet gläder sig över att Olafs arbete med att utreda dessa fall har minskat en uppskattad förlust för EU:s budget från över 1 miljard euro 2017 till 180 miljoner euro 2020 (10). Trots denna positiva utveckling måste insatserna för att bekämpa undervärderingsbedrägerier fortsätta, eftersom bedrägerisystemen flyttar till nya områden och utvecklar nya mönster, särskilt inom e-handeln. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att momsbedrägerier är en annan betydande del av inkomstbedrägerierna. Momsbedrägerier definieras som undvikande att betala mervärdesskatt eller bedräglig begäran om återbetalning av mervärdesskatt från nationella myndigheter efter en olaglig transaktionskedja. De vanligaste formerna av momsbedrägerier är gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag, e-handelsbedrägerier och bedrägerier i samband med tullförfarande 42. Parlamentet påpekar att bränslesektorn är en av de sektorer som är mest utsatta för momsbedrägerier, där kriminella nätverk missbrukar reglerna om momsbefrielse och prisskillnader på olika typer av bränsle, vilket leder till betydande förluster av skatteintäkter. Parlamentet oroas över att kriminella grupper har visat sig utbyta kunskap, information och underrättelser på området för momsbedrägerier, genom att i stor utsträckning utnyttja ny teknik, alternativa kryptovalutor och brister i de rättsliga affärsstrukturerna för att stärka och dölja sin brottsliga verksamhet, och på detta sätt generera vinster på flera miljarder euro från momsbedrägerier. Enligt Europols rapport om Europeiska unionens hotbildsbedömning avseende grov och organiserad brottslighet (Socta) från 2021 begås momsbedrägerier av personer som är väl insatta i momssystem, lagstiftning och skatteförfaranden. Parlamentet beklagar systembristerna i det nuvarande gemenskapsinterna systemet för mervärdesskatt och det otillräckliga informationsutbytet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att bidrag är ett område som påverkas av bedrägerier på inkomstsidan av unionens budget. Parlamentet noterar med djup oro att enligt Europols rapporter har antalet sådana fall stadigt ökat under årens lopp. Parlamentet konstaterar att bidragsbedrägerier förekommer på många områden av EU-finansieringen, såsom jordbruk, sammanhållningspolitik, forskning och utveckling samt miljöpolitik. Det är oroväckande att bedrägliga ansökningar om EU-bidrag och anbud vanligtvis bygger på falska deklarationer, lägesrapporter och fakturor. Parlamentet påpekar att en stor del av denna typ av bedrägerier utförs av organiserade kriminella ligor, även maffiaorganisationer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att utöver de uppenbara faror för den allmänna ordningen och säkerheten i samhället som skapas av de former av våld som är typiska för kriminella organisationer, kan den organiserade brottsligheten skapa lika allvarliga problem när den infiltrerar den lagliga ekonomin och mutar tjänstemän och därigenom infiltrerar institutioner och offentliga förvaltningar. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att utan dröjsmål bli fullvärdig medlem av Gruppen av stater mot korruption (Greco). Parlamentet understryker behovet av att tillhandahålla tillräckliga resurser för rättsväsendet och att använda alla tillgängliga verktyg på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater för att upptäcka och bekämpa bedrägerier och finansiell och ekonomisk brottslighet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma jordbrukspolitiken är den största posten i EU:s budget och står för 31 % av de totala budgetutgifterna för perioden 2021–2027. Parlamentet betonar att det är avgörande att den gemensamma jordbrukspolitikens kontrollsystem fungerar korrekt på EU-nivå och nationell nivå för att säkerställa ett effektivt skydd av EU:s och dess medborgares ekonomiska intressen mot missbruk av EU-medel. Parlamentet noterar att den organiserade brottsligheten spelar en särskild roll i missbruket av medel inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet är fortsatt bekymrat över att det nuvarande bidragssystemet inom den gemensamma jordbrukspolitiken ger incitament till markrofferi från kriminella och oligarkiska strukturers sida. Parlamentet betonar att oligarkiska strukturer är lika eller mer ekonomiskt skadliga som organiserade kriminella ligor för den gemensamma jordbrukspolitiken. Att identifiera dessa strukturer är avgörande för att skydda riktiga jordbruksföretag. Parlamentet understryker att jordbrukare måste skyddas från hot från kriminella gäng som försöker ansöka om stöd för deras mark. Parlamentet betonar att begränsad transparens i kombination med korruption gör det möjligt för kriminella organisationer att hålla sin verksamhet utom synhåll och förhindra att EU-medel når sina avsedda mottagare. Parlamentet upprepar att det i detta sammanhang är avgörande att man utvecklar adekvata rättsliga instrument på unionsnivå mot markrofferi och möjliggör ett effektivt informationsutbyte. Parlamentet upprepar bestämt att det behövs ett bättre samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av en centraliserad driftskompatibel databas med standardiserade uppgifter av hög kvalitet som visar de direkta och slutliga mottagarna av EU-stöd är avgörande för att identifiera bedragare, kriminella nätverk och oligarkiska strukturer och förhindra att de missbrukar EU-medel. Parlamentet betonar att en sådan databas avsevärt skulle kunna stärka de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att återkräva missbrukade medel. Parlamentet understryker att för att skapa en sådan databas måste driftskompatibiliteten mellan befintliga nationella databaser och databaser på EU-nivå förbättras. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta vid inrättandet av en sådan centraliserad databas i linje med EU-domstolens domar. Parlamentet betonar att informationen måste vara av tillräcklig kvalitet och finnas tillgänglig i ett standardiserat format, så att den kan delas och aggregeras på ett automatiserat sätt. Parlamentet understryker att stödmottagarna måste ha en unik identitetsbeteckning som säkerställer deras spårbarhet i alla medlemsstater och fonder, oberoende av förvaltningsmetod. Parlamentet betonar att användningen av ny teknik, såsom omfattande digitala fastighetsregister, är avgörande för ökad transparens, effektiv datainsamling och riskreducering, vilket i slutändan minskar möjligheterna för bedragare. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser för att öka användningen av sådan teknik, och uppmanar alla medlemsstater att påskynda genomförandet av dessa lösningar. Parlamentet påpekar att kommissionen eller de berörda organen måste göra fler kontroller, bland annat i fråga om boskap, och särskilt vad gäller de medel som beviljas för antalet djur, vars faktiska existens måste kontrolleras ordentligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att koncentrationen av inkomststöd inom jordbruket främst beror på arealbaserade direktstöd. Parlamentet understryker behovet av mer riktat stöd och en bättre balans mellan stora och små stödmottagare på medlemsstatsnivå. Parlamentet beklagar att det fortfarande är frivilligt att införa tak i den nya gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda de olika omfördelningsverktygen inom den nya gemensamma jordbrukspolitiken som en åtgärd för att motverka missbruk av jordbruksmedlen och åstadkomma en rättvisare fördelning av dem. Parlamentet kritiserar att medlemsstaterna vid Europeiska rådets särskilda möte i juli 2020 ensidigt beslutade att inte införa maximibelopp för fysiska personer inom den första och andra pelaren, i stället för att låta beslut fattas inom ramen för trepartsförhandlingarna om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har ansvaret för EU:s jordbruksmedel inom ramen för delad förvaltning med kommissionen. Parlamentet anser att den nya genomförandemodellen och de nya nationella strategiska planerna kan vara ett utmärkt tillfälle att stärka medlemsstaternas och kommissionens kontroll av fördelningen och förvaltningen av medel, under förutsättning att medlemsstaterna har ändamålsenliga förvaltnings- och kontrollsystem på plats, och att se till att de myndigheter som ansvarar för att bevilja bidrag är medvetna om bedrägeririskerna. Parlamentet betonar att principen om samordnad granskning bör bidra till minskad börda för jordbrukarna och att kontrollerna inte bör medföra onödig eller ytterligare administrativ börda för små och medelstora jordbruksföretag. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av utbyten mellan europeiska brottsbekämpande aktörer och myndigheter som frigör medlen, i syfte att på förhand säkerställa största möjliga medvetenhet om bedrägeririsker. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka medlemsstaternas medvetenhet om organiserad brottslighet i form av skatteundandragande, korruption och olagliga metoder (såsom ”fickavtal”) i samband med marktransaktioner, och att stödja dem i kampen mot sådan brottslighet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att alla ansträngningar bör göras för att se till att den nya genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte leder till att slutmottagarnas utnyttjande av jordbrukspolitiska medel minskar till följd av oavsiktliga fel, bristande transparens i reglerna eller brist på adekvat information, särskilt under den inledande genomförandeperioden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av ett särskilt utformat system för förebyggande av bedrägerier för att förhindra missbruk av EU:s jordbruksstöd. Parlamentet påpekar att även om antalet fall av bedrägerier har minskat avsevärt under de senaste åren bör åtgärder mot bedrägerier förbli en hög prioritering för EU och medlemsstaterna. Parlamentet understryker att EU-medel måste återkrävas utan dröjsmål och välkomnar bestämmelserna om proportionerliga straff som effektiva avskräckande medel i den övergripande förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att Olaf ansvarar för att bekämpa bedrägerier i samband med betalningar inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och att de ärenden som inleds bygger på information från medlemsstaterna eller rapporter från medborgare som har drabbats och som sedan kan utsättas för repressalier. Parlamentet betonar dessutom att Olafs ärenden är mycket konfidentiella och inte offentliggörs i större skala när de avslutas. Parlamentet anser därför att visselblåsare bör skyddas och att bedrägeriutredande myndigheter i medlemsstaterna bör utbyta bästa praxis på området. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att övervaka de organ som sköter jordbrukspolitiska utbetalningar i medlemsstaterna för att garantera deras såväl formella som informella oberoende och att se till att de arbetar i linje med EU:s regler. I detta sammanhang skulle bland annat kontroller på plats kunna förbättra kontrollsystemet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att budgetförordningen, särskilt artikel 61, måste följas och genomföras i alla medlemsstater och tillämpas på alla utbetalningar av EU-medel, inbegripet direktstödet till jordbruket. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå att en centraliserad klagomålsmekanism inrättas på EU-nivå till stöd för personer som utsätts för markrofferi och hot från kriminella organisationer, så att de snabbt kan lämna in ett klagomål till kommissionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (11) (direktivet om visselblåsare), och att som en del av genomförandeprocessen inkludera rättsliga garantier för enskilda personer och oberoende organ som avslöjar korruption, däribland journalister, visselblåsare, oberoende medier och icke-statliga organisationer som arbetar med korruptionsbekämpning. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att inrätta omfattande ramar för skydd av visselblåsare. Parlamentet upprepar att detta krav snabbt måste uppfyllas med tanke på rapporterna om ökade fysiska angrepp mot journalister, uppgången av antalet rättegångar i syfte att skrämma allmänheten till tystnad (SLAPP-rättegångar) och användningen av påskyndat antagande av lagstiftning på säkerhetsområdet i vissa medlemsstater, som kriminaliserar spridning av bilder av eller uppgifter om brottsbekämpande myndigheter och därmed blockerar journalisters arbete och begränsar de nationella myndigheternas ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar med oro att kommissionen och Olaf har identifierat bedrägerier i samband med offentlig upphandling som en större trend bland bedragare. Parlamentet konstaterar att hemlig samverkan mellan enskilda och organisationer, användning av falska fakturor, skapande av falska företag och referenser och omdirigering av medel från deras ursprungliga syfte är vanliga sätt att undergräva förfarandena för offentlig upphandling. Parlamentet påpekar att bedrägerier ofta sker över gränserna och kan omfatta flera länder (inom och utanför EU), vilket gör det svårt att identifiera dem och upplösa sådana bedrägeriarrangemang. Parlamentet beklagar att det i många medlemsstater saknas specifik lagstiftning mot organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att ett snabbt samarbete mellan nationella brottsbekämpande myndigheter är en viktig del av en effektiv hantering av gränsöverskridande brottslighet. Parlamentet uppmanar relevanta EU-myndigheter och nationella myndigheter att förbättra driftskompatibiliteten mellan sina system, underlätta ett snabbt informationsutbyte och förbättra samarbetet och de gemensamma insatserna för att bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet. Parlamentet efterlyser därför en ännu mer gränsöverskridande bedrägeribekämpning och en ökad harmonisering av strafflagstiftningen i medlemsstaterna för att bekämpa organiserad brottslighet, vilket är av avgörande betydelse. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utarbeta ett gemensamt regelverk som gör det möjligt för medlemsstaterna att överföra lagföring i brottmål till en annan medlemsstat, i syfte att undvika parallella utredningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin skapar nya möjligheter för bedragare och organiserad brottslighet. Parlamentet noterar med oro att Europol konstaterat en ökning av coronavirusrelaterad brottslig verksamhet i form av cyberbrottslighet, bedrägeri och förfalskning, även vad gäller medicinska förnödenheter och personlig skyddsutrustning. Parlamentet påminner om de vaccinbedrägerier och falska erbjudanden av vaccin som upptäckts av EU-länderna som ett av många skadliga exempel där bedragare försökt sälja över 1,1 miljarder vaccindoser till ett totalt pris på över 15,4 miljarder euro. Parlamentet framhåller att hotet från olaglig försäljning av falska digitala covidintyg växer snabbt och att många exempel på detta har konstaterats i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är oroat över bedömningen i PIF-rapporten, där det konstaterades att sju medlemsstater upptäckte bedrägerier i samband med hälso- och sjukvårdsinfrastruktur under 2019 och att hälso- och sjukvårdsinfrastruktur var särskilt utsatt för överträdelser av reglerna för offentlig upphandling. Parlamentet påpekar att beroendet av upphandlingsförfaranden i nödsituationer som en åtgärd mot covid-19-krisen kan ha tillspetsat dessa problem. Parlamentet betonar att samma standarder för transparens och ansvarsskyldighet ska gälla i förfaranden i nödsituationer som i sedvanliga förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaternas myndigheter att komplettera dessa förfaranden genom att använda riskreducerande verktyg, med fokus på förebyggande åtgärder, samt genom omfattande efterhandskontroller och granskningar. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är djupt oroat över att Europol räknar med att recessionen efter pandemin kommer att skapa nya möjligheter för den organiserade brottsligheten. Parlamentet konstaterar att den organiserade brottsligheten ”följer pengarna”, och varnar därför för att den aldrig tidigare skådade ökningen av EU:s finansiering inom ramen för återhämtningsplanen för NextGenerationEU innebär ökade möjligheter för den organiserade brottsligheten att missbruka medel. Parlamentet betonar att denna aldrig tidigare skådade ökning av utgifterna kräver tilldelning av lämpliga resurser till de relevanta institutioner som utgör EU:s och medlemsstaternas ram för bekämpning av korruption, bedrägerier och organiserad brottslighet. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att användningen av ny teknik, såsom databasen Arachne och systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes-systemet), bör bli obligatoriska inslag i genomförandet av EU-budgeten. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att gå med på ytterligare 40 tjänster för revisorer vid revisionsrätten och till Olaf och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) att anslå tillräckliga resurser till upptäckt och lagföring av brottslig verksamhet som riktar sig mot NextGenerationEU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det är känt att organiserade brottslingar, särskilt brottslingar med maffiakopplingar, redan tidigare har varit inriktade på förnybar energi. Eftersom kriminella organisationer redan är aktiva på detta område varnar parlamentet för att de enkelt kan komma åt medel som avsatts för den ekologiska omställningen, vilket utgör en betydande del av medlen inom NextGenerationEU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar med oro de faktorer som underlättar organiserad brottslighet, såsom penningtvätt, cyberbrottslighet, dokumentbedrägeri, korruption, falska registreringar och användning av skalbolag. Parlamentet betonar att sådan verksamhet påverkar myndigheternas förmåga att effektivt övervaka huruvida EU-medel används som planerat. |
| --- | --- |

23.

Uppskattningar av den organiserade brottslighetens finansiella konsekvenser

| 24. | Europaparlamentet är oroat över att det upprepade gånger framhävts att det är extremt svårt och till och med omöjligt att uppskatta hur omfattande och allvarlig den organiserade brottslighetens inverkan på EU:s budget är, bl.a. på grund av olika definitioner av organiserad brottslighet i medlemsstaterna och bristen på tillförlitliga uppskattningar när det gäller att bedöma situationen, vilket komplicerar insatserna för att samordna åtgärder och utreda och lagföra fall. Parlamentet beklagar att kommissionen och de nationella myndigheterna saknar insyn i bedrägeriernas omfattning, art och orsaker, och att de hittills inte har gjort några konsekventa bedömningar av oupptäckta bedrägerier. Parlamentet betonar att bristen på tillförlitliga uppskattningar försvårar en korrekt bedömning av situationen, vilket hindrar kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar de berörda nationella myndigheterna att förbättra datainsamlingen och se till att de uppgifter som lämnas till kommissionen är tillförlitligare. Parlamentet uppmanar kommissionen att samordna och samarbeta med medlemsstaternas myndigheter för en EU-övergripande bedömning av bedrägeriernas faktiska omfattning, art och orsaker, med deltagande av relevanta EU-byråer och samarbete med partner från EU:s grannländer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar att det i 2019 års PIF-rapport konstaterades 514 oriktigheter med misstanke om bedrägeri på utgiftssidan för ett ekonomiskt värde av 381,4 miljoner euro och 425 oriktigheter med misstanke om bedrägeri på inkomstsidan, vilket uppgick till totalt 79,7 miljoner euro. Parlamentet betonar att dessa siffror inte visar bedrägeriernas verkliga omfattning, som sannolikt är mycket större. Parlamentet betonar vidare att inte alla bedrägerier begås av organiserade kriminella ligor, särskilt när det gäller utgiftssidan, där bedrägerier ofta begås av enskilda personer eller enskilda företag och även kan inbegripa högre offentliga tjänstemän eller regeringstjänstemän. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att enligt färska studier ligger den organiserade brottslighetens infiltrering i EU:s offentliga upphandling på mellan 2,7 % och 3,6 % av de totala utgifterna. Parlamentet beklagar att detta tyder på att mellan 1,9 miljarder euro och 2,6 miljarder euro skulle ha kunnat förskingras av den organiserade brottsligheten från EU:s sammanhållningsfonder under perioden 2014–2020. Parlamentet noterar att även om de begränsade uppgifterna påverkar tillförlitligheten i dessa uppskattningar, ger de dock en indikation på hur allvarligt problemet är. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet finner det oroväckande att korruption är en integrerad del av nästan all verksamhet inom kriminella organisationer och utgör ett allvarligt hot mot EU:s ekonomiska intressen, med en beräknad BNP-förlust på mellan 170 och 990 miljarder euro och en kostnad för EU på över 5 miljarder euro per år enbart för utgiftsposten för offentlig upphandling (12). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att enligt Europol förloras uppskattningsvis 40–60 miljarder euro per år till organiserade kriminella grupper genom en särskild form av momsbedrägerier, närmare bestämt gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag. Parlamentet betonar att merparten av momsförlusterna belastar medlemsstaterna, eftersom endast 0,3 % av den moms som uppbärs överförs till EU:s budget. Parlamentet betonar dock att momsbaserade egna medel utgjorde 11,97 % av de totala inkomsterna i EU-budgeten under 2019, vilket tyder på att momsförluster orsakade av kriminella organisationer har en allvarlig inverkan på EU:s inkomster. |
| --- | --- |

28.

Revisions- och kontrollåtgärder mot den organiserade brottsligheten

| 29. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen konstaterat brister i samband med sin insamling och analys av uppgifter för bedrägeribekämpning, brister i medlemsstaternas användning av rapporteringssystem (såsom Edes och Arachne) och brister i informationsflödet. Parlamentet noterar att EU:s lagstiftning om utbyte av information om gränsöverskridande brottslighet uppdaterades först nyligen och inte omfattar alla relevanta myndigheter, vilket hindrar ett effektivt informationsutbyte mellan EU:s organ och medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att PIF-direktivet är ett viktigt steg mot att skydda EU:s budget, eftersom det innehåller en gemensam definition av brott och missbruk av medel och en harmonisering av påföljder för brott som riktar sig mot EU:s finansiella intressen. Parlamentet uppskattar att direktivet fastställer tydliga rapporterings- och utredningsförfaranden, fastställer övervakningen av ramen för hantering av bedrägeririsker och främjar medlemsstaternas användning av information, databaser och dataanalyser. Parlamentet välkomnar kommissionens nyligen gjorda bedömning av genomförandet av PIF-direktivet och det faktum att alla medlemsstater har anmält sitt fullständiga införlivande av PIF-direktivet (13). Parlamentet är dock oroat över i vilken utsträckning direktivet har införlivats i nationell lagstiftning. Parlamentet påminner om att kommissionen identifierade problem med överensstämmelsen i flera medlemsstater. Detta rör bl.a. definitionen av brott (”bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen”, ”penningtvätt”, ”korruption”, ”förskingring”), ansvar och sanktioner mot juridiska och fysiska personer samt medlemsstaternas skyldighet att årligen rapportera statistiska uppgifter till kommissionen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att fullt ut anpassa sin nationella lagstiftning till kraven i PIF-direktivet och kommissionen att noga övervaka medlemsstaternas efterlevnad, eftersom ett korrekt införlivande är av avgörande betydelse för att Eppo ska kunna genomföra effektiva utredningar och lagföringar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett korrekt och omfattande införlivande, inbegripet möjligheten till överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Eppo, med mandat att utreda, lagföra och väcka talan vid brott som riktar sig mot unionens budget, som ett viktigt verktyg i kampen mot bedrägeri och organiserad brottslighet i EU. Parlamentet efterlyser en ändamålsenlig finansiering och lämplig tilldelning av personalresurser för Eppo. Parlamentet anser att Eppos roll är särskilt lovande i kampen mot gränsöverskridande brottslighet med koppling till unionens budget, eftersom nationella myndigheter är begränsade av sina gränser i sin lagföring och andra EU-organ (t.ex. Eurojust, Europol och Olaf) inte har erforderliga utrednings- och lagföringsbefogenheter. Inriktningen för Eppos mandat fastställs i PIF-direktivet och omfattar bekämpning av bedrägerier som riktar sig mot EU:s utgifter och inkomster, momsbedrägerier, penningtvätt, korruption och deltagande i kriminella organisationer. Parlamentet betonar att denna inriktning är avgörande i kampen mot organiserad brottslighet och hoppas därför att Eppo kommer att bli ett effektivt verktyg för att bekämpa kriminella organisationer som påverkar EU:s budget. Parlamentet beklagar att fem medlemsstater fortfarande inte har anslutit sig till Eppo, och uppmanar dem att vidta nödvändiga åtgärder för att ansluta sig till denna myndighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att under tiden trappa upp övervakningen av dessa medlemsstater. Parlamentet beklagar att det saknas nomineringar till europeiska delegerade åklagare, särskilt från Slovenien, och att det förekommer betydande förseningar i många andra medlemsstater. Parlamentet betonar att detta allvarligt försvagar en effektiv och ändamålsenlig alleuropeisk bekämpning av gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller vikten av ökade insatser mot miljöbrott med gränsöverskridande inslag som påverkar den biologiska mångfalden och naturresurserna, exempelvis olaglig handel med växter och djur, olaglig skogsavverkning och olaglig handel med timmer och avfall. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda processen med att utvidga Eppos mandat så att det även omfattar gränsöverskridande miljöbrott. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen upprättat en personalplan för Eppo som inte gör det möjligt för myndigheten att effektivt fullgöra sitt mandat. Parlamentet understryker att tillräckliga personalresurser krävs för att Eppo ska kunna utföra sin huvuduppgift, dvs. att bekämpa gränsöverskridande brottslighet som påverkar EU:s budget. Parlamentet beklagar att Eppo för närvarande inte har tillräckligt många ärendeanalytiker och finansiella utredare till stöd för de europeiska delegerade åklagarnas lagföringsarbete. Parlamentet beklagar att Eppos operativa personalstyrka för närvarande främst arbetar med registrering av ärenden och inte med lagföring av dem. Det är också beklagligt att Eppo har uttryckt en akut brist på ytterligare kvalificerade juridiska experter och it-experter samt administrativ personal för att arbetet ska fungera smidigt. Utöver sin årliga hantering av 2 000 ärenden måste Eppo hantera en eftersläpning på mer än 3 000 ärenden. Det är oroande att Eppos arbetsbörda kommer att öka ytterligare under de kommande åren mot bakgrund av de aldrig tidigare skådade belopp som mobiliserats genom faciliteten för återhämtning och resiliens och påskyndandet av upphandlingsförfarandena under covid-19-krisen. Parlamentet betonar att kommissionens personalplan för Eppo för 2022 är otillräcklig för att åtgärda de brister som Eppo konstaterat. Parlamentet framhåller att när Eppo fungerar fullt ut kommer fördelarna när det gäller skyddet av EU:s budget att överstiga kostnaderna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att öka Eppos budget och förstärka myndigheten med kvalificerad personal så att den kan förverkliga sin fulla potential i bekämpningen av brottslighet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 och dess fokus på att främja ett effektivt och snabbt informationsutbyte mellan EU:s organ och medlemsstater, till exempel genom bättre driftskompatibilitet mellan EU:s informationssystem och säkerställande av anslutning till relevanta databaser i alla medlemsstater. Parlamentet uppskattar kommissionens åtagande att effektivisera det brottsbekämpande samarbetet och fullt ut utnyttja befintliga verktygs potential, såsom den europeiska sektorsövergripande plattformen mot brottshot (Empact). Parlamentet välkomnar kommissionens mål att förbättra informationsutbytet och samarbetet mellan Europol, Eurojust och tredjeländer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens fokus på att förhindra att den organiserade brottsligheten infiltrerar sig i den lagliga ekonomin, till exempel genom att se över EU:s ram för bekämpning av penningtvätt och EU:s befintliga antikorruptionsregler. Parlamentet välkomnar kommissionens fokus på att anpassa brottsbekämpningen till den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att penningtvätt gör det möjligt för kriminella att låta sina vinster undgå upptäckt, och att erbjudandet av penningtvättjänster i sig har blivit en lönsam verksamhet för kriminella organisationer. Parlamentet betonar att detta i hög grad påverkar unionens och medlemsstaternas ekonomiska intressen, eftersom förödande 98 % av den uppskattade vinningen av brott inte beslagtas och är fortsatt tillgänglig för de kriminella. Parlamentet anser att kampen mot penningtvätt är avgörande för att förhindra kriminella organisationers missbruk av medel. Parlamentet är djupt oroat över revisionsrättens slutsatser (14) att EU:s åtgärder mot penningtvätt är fragmenterade och dåligt samordnade, att det befintliga regelverket är inkonsekvent och fortfarande inte till fullo genomförts i alla medlemsstater och att detta kan utnyttjas av brottslingar. Parlamentet lovordar kommissionen för det nya lagstiftningspaket som syftar till att revidera ramen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och som innehåller en enda uppsättning regler, vilket utgör ett stort steg framåt i kampen mot penningtvätt och som kommer att möjliggöra en enhetlig tillämpning av lagstiftningen om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar i synnerhet förslaget om att inrätta en ny EU-byrå, Myndigheten för bekämpning av penningtvätt (Amla), och betonar att Amla måste förses med tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser för att bli fullt operativt. Parlamentet beklagar att inrättandet av Amla inte planerats förrän till 2023 och myndigheten inte kommer att vara fullt operativt förrän 2026. Parlamentet understryker att de aktuella problemen med penningtvätt och finansiering av terrorism är akuta och att inte mer tid får gå till spillo. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta åtgärder mot de aktuella problemen fram till dess att Amla blir fullt operativ. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar vidare kommissionens nya förslag om kryptotillgångar, en sektor som till stor del är oreglerad och som i stor utsträckning utnyttjas av organiserade brottslingar, som straffritt flyttar stora flöden av olagliga pengar på kryptovalutamarknaden. Parlamentet påminner om att anonymiteten kring vissa kryptovalutor leder till att de i ökad utsträckning används för olagliga verksamheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra kryptovalutaföretag att använda analysverktyg för att bedöma potentiell brottslig verksamhet som rör destinations- och mottagaradresser, och se till att de fullt ut tillämpar lagstiftningen mot penningtvätt när användarna omvandlar kryptovalutor till verkliga valutor. Parlamentet betonar att kryptovalutor måste omfattas av samma tillsynsorgan som traditionella valutor. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att finansunderrättelseenheter spelar en viktig roll för upptäckt av gränsöverskridande fall av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet noterar att i EU är finansunderrättelseenheterna verksamma på nationell nivå och att kommissionen konstaterat att samordningen och informationsutbytet mellan nationella finansunderrättelseenheter är otillräckligt (15). Parlamentet beklagar att omfattningen och typen av uppgifter som utbyts mellan finansunderrättelseenheterna varierar. Parlamentet noterar att detta hämmar samarbetet, vilket i sin tur inverkar negativt på deras möjligheter att snabbt upptäcka och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att de nationella strategierna för att bekämpa organiserad brottslighet varierar avsevärt mellan medlemsstaterna när det gäller lagstiftning, strategier och operativ kapacitet. Parlamentet noterar att detta delvis beror på varierande nivåer av antagande och genomförande av EU-lagstiftning. Parlamentet oroas över att medlemsstaternas sambandscentraler för bedrägeribekämpning har olika funktioner och kapacitet, eventuellt på grund av att deras mandat inte definieras tillräckligt exakt i EU-lagstiftningen och på grund av komplicerad samordning på nationell nivå och EU-nivå. Parlamentet uttrycker oro över att bekämpningen av bedrägerier som rör EU-medel tenderar att inte prioriteras i samma utsträckning som bedrägerier som rör nationella utgifter. Detta understryks av det faktum att mer än hälften av Olafs utredningar inte följs upp av medlemsstaterna och ännu mindre blir föremål för lagföring. Parlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater fortsätter att välja att inte genomföra Olafs rekommendationer efter avslutad utredning och inte vidtar rättsliga åtgärder för att återkräva förskingrade EU-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja sina befogenheter och vidta nödvändiga åtgärder för att EU-lagstiftningen ska genomförs korrekt och med nödvändig skyndsamhet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att aktuell forskning visar att vissa medlemsstater inte prioriterar bedrägerier som rör EU-medel i samma utsträckning som bedrägerier som rör inhemska utgifter. Parlamentet noterar att även om kommissionen har uppmuntrat medlemsstaterna att utarbeta nationella strategier för bedrägeribekämpning har endast 13 medlemsstater gjort det och ingen av dem har använt den mall som kommissionen tillhandahåller. Parlamentet noterar med oro att dessa skillnader mellan medlemsstaterna utgör hinder för ett effektivt samarbete. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att agera mer beslutsamt för att göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att förhindra bedrägerier mot Europeiska unionen. |
| --- | --- |

41.

Slutsatser

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en gemensam strategi för att bedöma effekterna av den organiserade brottsligheten på EU-medel och att utvärdera hur effektiva de åtgärder som vidtagits har varit för att hantera problemet i alla medlemsstater. Parlamentet anser att det är avgörande med ett snabbt, fullständigt och effektivt informationsutbyte, och upprepar därför vikten av harmoniserade definitioner för jämförbara uppgifter mellan EU:s organ och medlemsstater för att bedöma effekterna av den organiserade brottslighetens verksamhet på EU:s finanser och omgående vidta åtgärder för att bekämpa den. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet är bekymrat över att det nuvarande systemet med olika nationella strategier förhindrar tillämpningen av en effektiv, gränsöverskridande strategi för att hantera problemet, vilket ger brottslingar möjlighet att fortsätta sin verksamhet utan att ställas till svars. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra ett nära samarbete med EU:s organ och sinsemellan samt att använda unionens verktyg och tjänster i kampen mot den organiserade brottsligheten i syfte att maximera utbytet av uppgifter och underlätta gränsöverskridande insatser mot organiserad brottslighet som riktar sig mot EU:s budget. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att överväga en mer konsekvent användning av alla tillgängliga verktyg för att upptäcka och bekämpa bedrägerier, särskilt it-plattformen Arachne och Edes. Parlamentet betonar att driftskompatibilitet mellan Arachne, Edes samt institutionella och nationella databaser är avgörande för att säkerställa ett effektivt informationsutbyte som syftar till att förebygga och identifiera bedrägerier som riktar sig mot EU:s budget. Parlamentet beklagar att omfattningen och användningen av samt medvetenheten om Arachne och Edes för närvarande är begränsad i medlemsstaterna. Parlamentet betonar i detta avseende att Edes omfattar direkt och indirekt förvaltade medel, men inte medel under delad förvaltning, även om de sistnämnda utgör cirka 80 % av EU:s utgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningen av Edes till att omfatta dessa medel. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen och särskilt medlemsstaterna i rådet att göra användningen av Arachne obligatorisk. Parlamentet uppmanar kommissionen att ompröva ramen för datautbyte mellan EU-institutionerna och med medlemsstaterna för att maximera effektivt informationsutbyte samtidigt som dataskyddskraven respekteras. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna genom att tillhandahålla de nationella myndigheterna utbildning för att förse dem med adekvata kunskaper så att de kan använda verktyg som Edes och Arachne så effektivt som möjligt och i enlighet med EU:s rapporteringsstandarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna analysera de problem som de nationella myndigheterna stöter på när de använder Edes och Arachne, och att utfärda specifika rekommendationer och förbättra de befintliga allmänna riktlinjerna samt dessa verktygs användarvänlighet. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater motsätter sig dessa verktyg eftersom de fruktar en ökad byråkratisk börda. Parlamentet betonar att dessa verktyg, om de är ordentligt integrerade, faktiskt kan minska byråkratin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ompröva sin ståndpunkt i denna fråga, och uppmanar kommissionen att fortsätta informera medlemsstaterna om fördelarna med Edes och Arachne. Parlamentet efterlyser utbildningsprogram om bekämpning av penningtvätt som gör det möjligt för myndigheterna att upptäcka risken för potentiella bedrägerier innan medlen betalas ut, särskilt inom området kundkännedom och dold inblandning av personer i politiskt utsatt ställning när det gäller subventioner, projekt och bidrag inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att förordningen om gemensamma bestämmelser (16), som fastställer gemensamma regler för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+ och Sammanhållningsfonden, är en annan viktig faktor för att förhindra att den organiserade brottsligheten missbrukar EU-medel. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet framhåller att ett viktigt steg i kampen mot organiserad brottslighet är att se till att den blir mindre lönsam. Parlamentet påminner i detta sammanhang om det arbete som utförs av Olaf, vars utredningar är ett mycket viktigt verktyg i kampen mot bedrägerier. Parlamentet beklagar att andelen åtal till följd av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna är låg och följer en nedåtgående trend, dvs. den minskade från 53 % under perioden 2007–2014 till 37 % under perioden 2016–2020. Parlamentet konstaterar dessutom att det under de senaste åren inte har gjorts någon bedömning av i vilken utsträckning de belopp som rekommenderas för återkrav faktiskt återvinns, och att den senaste bedömningen för åren 2002–2016 visar på en återvinningsgrad på 30 %. Parlamentet uppmanar Olaf och kommissionen att undersöka de bakomliggande orsakerna till detta, och uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sina rättsliga skyldigheter att återkräva medlen och att samarbeta nära med unionens organ för att se till att medel som missbrukas av den organiserade brottsligheten verkligen återvinns, eftersom förödande 98 % av den uppskattade vinningen av brott inte beslagtagits och fortfarande är tillgänglig för de kriminella. Parlamentet uppmanar Olaf att samla in information om återvinningsgraden efter de finansiella rekommendationerna och att offentliggöra denna information i sina årsrapporter. Parlamentet anser att kraftfulla åtgärder för att återkräva medel, bl.a. genom beslagtagande i förebyggande syfte eller av motsvarande värde, kan avskräcka kriminella organisationer från att begå bedrägerier mot Europeiska unionen, och därmed kan EU:s ekonomiska intressen skyddas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad beslagta medel i samband med bedrägerier, med större tonvikt på förebyggande åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att komplettera den nuvarande fragmenterade strategin för återvinning av tillgångar genom ett EU-omfattande organ med ansvar för att säkerställa snabb och effektiv återvinning av EU-medel. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att förebyggande av bedrägeri och bekämpning av organiserad brottslighet bör vara en prioriterad fråga för förvaltningsmyndigheter, attesterande myndigheter och revisionsmyndigheter samt vara föremål för specialiserade finansiella utredningar. Parlamentet anser att kampen mot organiserade kriminella grupper också kräver förstärkta regler och åtgärder för frysning och förverkande av tillgångar, inbegripet i förekommande fall möjligheten till tillfälliga beslag av egendom till samma värde som vinningen av brottet i syfte att förebygga överföring eller utnyttjande av dessa vinster innan det straffrättsliga förfarandet har avslutats. Parlamentet understryker att det är oerhört viktigt att göra allt som går för att återvinna EU-medel som erhållits genom bedrägeri. Parlamentet stöder starkt effektivare utredningar för att stoppa strukturer för organiserad brottslighet, och betonar att de brottsbekämpande myndigheterna måste ligga steget före brottslingarna som i allt högre grad använder ny teknik och utnyttjar alla möjligheter att utöka sin olagliga verksamhet, online eller offline. |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(2)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 43.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 110.

(5)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(6)  EUT L 274, 28.10.2019, s. 1.

(7)  https://www.oecd.org/gov/ethics/prevention-fraud-corruption-european-funds.pdf

(8)  https://ec.europa.eu/sfc/sites/default/files/EN-ORI-General%20Guidelines%20on%20National%20Anti-Fraud%20Strategies%20ARES%282016%296943965.pdf

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0337.

(10)  Olafs rapport 2020.

(11)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

(12)  Rand Europe, 2016, The Cost of Non-Europe in the area of Organised Crime and Corruption: Annex II: Corruption.

(13)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (COM(2021)0536).

(14)  Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2021: EU:s insatser för att bekämpa penningtvätt inom banksektorn är fragmenterade och genomförandet är otillräckligt.

(15)  Kommissionens interna arbetsdokument SWD(2021)0190. Konsekvensbedömning som åtföljer åtgärdspaketet mot penningtvätt, 20.7.2021.

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/48

---

P9_TA(2021)0502

Förebyggande åtgärder mot korruption, oriktiga utgifter och missbruk av EU-medel och nationella medel i samband med medel för nödåtgärder och krisrelaterade utgiftsområden

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om utvärdering av förebyggande åtgärder mot korruption, oriktiga utgifter och missbruk av EU-medel och nationella medel i samband med medel för nödåtgärder och krisrelaterade utgiftsområden (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310, 317 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310, 317 och 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (PIF-direktivet) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (6),

| — | med beaktande av Olafs rapport för 2019 (7) och verksamhetsrapporten för 2019 från Olafs övervakningskommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs rapport för 2019 (7) och verksamhetsrapporten för 2019 från Olafs övervakningskommitté,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens översyn nr 06/2020 Risker, utmaningar och möjligheter i EU:s ekonomisk-politiska reaktion på covid-19-krisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens översyn nr 06/2020 Risker, utmaningar och möjligheter i EU:s ekonomisk-politiska reaktion på covid-19-krisen,

| — | med beaktande av Gruppen av stater mot korruption (Greco) och dess 21:a allmänna verksamhetsrapport (2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gruppen av stater mot korruption (Greco) och dess 21:a allmänna verksamhetsrapport (2020),

| — | med beaktande av studien Public Integrity for a Effective COVID-19 Response and Recovery, som offentliggjordes av OECD i april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Public Integrity for a Effective COVID-19 Response and Recovery, som offentliggjordes av OECD i april 2020,

| — | med beaktande av studien Corruption in the times of Pandemia som offentliggjordes i maj 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Corruption in the times of Pandemia som offentliggjordes i maj 2020 (8),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 3 september 202031:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2019 (COM(2020)0363) och de åtföljande arbetsdokumenten (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 3 september 202031:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2019 (COM(2020)0363) och de åtföljande arbetsdokumenten (9),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (10),

| — | med beaktande av instrumentet för krisstöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av instrumentet för krisstöd,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (12),

| — | med beaktande Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (13),

| — | med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 4/2020 om förslaget 2020/0101 (COD) till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU), och om det ändrade förslaget 2018/0196 (COD) till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 4/2020 om förslaget 2020/0101 (COD) till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller exceptionella ytterligare medel och genomförandebestämmelser inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU), och om det ändrade förslaget 2018/0196 (COD) till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (14),

| — | med beaktande av Europols pressmeddelande av den 5 juni 2020Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols pressmeddelande av den 5 juni 2020Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre (15),

| — | med beaktande av Europols pressmeddelande av den 12 april 2021Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols pressmeddelande av den 12 april 2021Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (19),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0320/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0320/2021), och av följande skäl:

| A. | Med finansiell och ekonomisk brottslighet avses olagliga handlingar som begås av en enskild person eller en grupp av personer för att uppnå ekonomisk eller yrkesmässig vinning och inbegriper bland annat korruption, bedrägeri, tvång, otillåten samverkan, obstruktion, penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

A.

Med finansiell och ekonomisk brottslighet avses olagliga handlingar som begås av en enskild person eller en grupp av personer för att uppnå ekonomisk eller yrkesmässig vinning och inbegriper bland annat korruption, bedrägeri, tvång, otillåten samverkan, obstruktion, penningtvätt och finansiering av terrorism.

| B. | Den folkhälsokris som orsakades av covid-19-pandemin, tillsammans med det efterföljande ekonomiska nödläget och den sociala oron, har tvingat EU och medlemsstaternas lokala myndigheter att tillhandahålla eller delta i förvaltningen av extra finansiering och att avsevärt och snabbt öka utgifterna. |
| --- | --- |

B.

Den folkhälsokris som orsakades av covid-19-pandemin, tillsammans med det efterföljande ekonomiska nödläget och den sociala oron, har tvingat EU och medlemsstaternas lokala myndigheter att tillhandahålla eller delta i förvaltningen av extra finansiering och att avsevärt och snabbt öka utgifterna.

| C. | Faciliteten för återhämtning och resiliens, med en finansieringsram på mer än 670 miljarder EUR, och React-EU, med en finansieringsram på mer än 50 miljarder EUR, är kraftfulla verktyg för att hjälpa EU-länderna att återhämta sig. Redan våren 2020 tillhandahöll sammanhållningspolitiken krisstöd till ett värde av 11,2 miljarder EUR i företagsstöd, 7,6 miljarder EUR i omfördelningar inom EU till hälsoåtgärder och 4,1 miljarder EUR i direktstöd till arbetstagare. |
| --- | --- |

C.

Faciliteten för återhämtning och resiliens, med en finansieringsram på mer än 670 miljarder EUR, och React-EU, med en finansieringsram på mer än 50 miljarder EUR, är kraftfulla verktyg för att hjälpa EU-länderna att återhämta sig. Redan våren 2020 tillhandahöll sammanhållningspolitiken krisstöd till ett värde av 11,2 miljarder EUR i företagsstöd, 7,6 miljarder EUR i omfördelningar inom EU till hälsoåtgärder och 4,1 miljarder EUR i direktstöd till arbetstagare.

| D. | Den 2 april 2020 föreslog kommissionen att instrumentet för krisstöd skulle aktiveras som en del av EU:s hantering av covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

D.

Den 2 april 2020 föreslog kommissionen att instrumentet för krisstöd skulle aktiveras som en del av EU:s hantering av covid-19-utbrottet.

| E. | Beslutet om dess aktivering fattades enbart av rådet, utan parlamentets medverkan i enlighet med bestämmelserna om aktivering i artikel 2.1 i förordning (EU) 2016/369 om krisstödsinstrumentet (20). |
| --- | --- |

E.

Beslutet om dess aktivering fattades enbart av rådet, utan parlamentets medverkan i enlighet med bestämmelserna om aktivering i artikel 2.1 i förordning (EU) 2016/369 om krisstödsinstrumentet (20).

| F. | NextGenerationEU är ett tillfälligt återhämtningsinstrument på omkring 800 miljarder EUR i löpande priser, som inrättats för att stödja EU:s återhämtning från coronaviruspandemin och bidra till att bygga ett grönare, mer digitalt och mer motståndskraftigt Europa. |
| --- | --- |

F.

NextGenerationEU är ett tillfälligt återhämtningsinstrument på omkring 800 miljarder EUR i löpande priser, som inrättats för att stödja EU:s återhämtning från coronaviruspandemin och bidra till att bygga ett grönare, mer digitalt och mer motståndskraftigt Europa.

| G. | På grund av krisens akuta karaktär har upphandlingsförfarandena och kontrollmetoderna på många håll blivit mer flexibla för att påskynda genomförandet. |
| --- | --- |

G.

På grund av krisens akuta karaktär har upphandlingsförfarandena och kontrollmetoderna på många håll blivit mer flexibla för att påskynda genomförandet.

| H. | Insatsplanerna lägger inte tillräcklig vikt vid styrning och problem med olaglig verksamhet, såsom korruption och bedrägerier, och åtgärder för att undvika oriktigheter utan misstanke om bedrägeri. |
| --- | --- |

H.

Insatsplanerna lägger inte tillräcklig vikt vid styrning och problem med olaglig verksamhet, såsom korruption och bedrägerier, och åtgärder för att undvika oriktigheter utan misstanke om bedrägeri.

| I. | Krisen skapar möjligheter till många integritetskränkningar och skulle kunna öka mängden bedrägerier och korruption, liksom oriktigheter utan misstanke om bedrägeri, särskilt inom offentlig upphandling, ekonomiska stimulanspaket och offentliga organisationer. |
| --- | --- |

I.

Krisen skapar möjligheter till många integritetskränkningar och skulle kunna öka mängden bedrägerier och korruption, liksom oriktigheter utan misstanke om bedrägeri, särskilt inom offentlig upphandling, ekonomiska stimulanspaket och offentliga organisationer.

| J. | Enligt revisionsrätten har förebyggande av bedrägerier inte uppmärksammats i tillräckligt stor utsträckning och kommissionen saknar heltäckande information om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker. Den officiella statistiken om upptäckta bedrägerier är inte fullständig, och kommissionen har hittills inte genomfört någon bedömning av oupptäckta bedrägerier (21). |
| --- | --- |

J.

Enligt revisionsrätten har förebyggande av bedrägerier inte uppmärksammats i tillräckligt stor utsträckning och kommissionen saknar heltäckande information om bedrägeriernas omfattning, art och orsaker. Den officiella statistiken om upptäckta bedrägerier är inte fullständig, och kommissionen har hittills inte genomfört någon bedömning av oupptäckta bedrägerier (21).

| K. | Korruption är ett allvarligt hot i de privata och offentliga sfärerna och har en oproportionerlig inverkan på de mest utsatta grupperna, eftersom den orsakar en resursförlust som hotar långsiktig tillväxt, socialt skydd och rättvis tillgång till offentliga tjänster (inklusive hälso- och sjukvård, utbildning och rättvisa), vilket urholkar allmänhetens förtroende, ökar den sociala ojämlikheten och undergräver unionens grundläggande värden. Det är mycket viktigt att bättre förstå orsakerna till korruptionen för att effektivt kunna bekämpa denna företeelse och dess skadliga konsekvenser. |
| --- | --- |

K.

Korruption är ett allvarligt hot i de privata och offentliga sfärerna och har en oproportionerlig inverkan på de mest utsatta grupperna, eftersom den orsakar en resursförlust som hotar långsiktig tillväxt, socialt skydd och rättvis tillgång till offentliga tjänster (inklusive hälso- och sjukvård, utbildning och rättvisa), vilket urholkar allmänhetens förtroende, ökar den sociala ojämlikheten och undergräver unionens grundläggande värden. Det är mycket viktigt att bättre förstå orsakerna till korruptionen för att effektivt kunna bekämpa denna företeelse och dess skadliga konsekvenser.

| L. | Ett ökande antal organiserade kriminella grupper är aktiva i EU, ofta med gränsöverskridande räckvidd. Detta fenomen blir alltmer komplext, och nya kriminella marknader och arbetsmetoder växer fram till följd av globaliseringen och den nya tekniken, som gör det möjligt att verka från vilken plats som helst i världen och när som helst. |
| --- | --- |

L.

Ett ökande antal organiserade kriminella grupper är aktiva i EU, ofta med gränsöverskridande räckvidd. Detta fenomen blir alltmer komplext, och nya kriminella marknader och arbetsmetoder växer fram till följd av globaliseringen och den nya tekniken, som gör det möjligt att verka från vilken plats som helst i världen och när som helst.

| M. | Tekniken för med sig ny kapacitet för upptäckt och övervakning, minskar utredarnas börda och gör det möjligt att utforma smartare verkställighetsåtgärder. |
| --- | --- |

M.

Tekniken för med sig ny kapacitet för upptäckt och övervakning, minskar utredarnas börda och gör det möjligt att utforma smartare verkställighetsåtgärder.

| N. | Unionens finansiella systems integritet är beroende av transparens i företag och andra juridiska enheter, truster och liknande juridiska konstruktioner. |
| --- | --- |

N.

Unionens finansiella systems integritet är beroende av transparens i företag och andra juridiska enheter, truster och liknande juridiska konstruktioner.

| O. | Kommissionen har vidtagit ett antal åtgärder för att hantera risker i samband med korruption och missbruk av medel i unionen, och bland annat uppnått framsteg med sina lagstiftningsförslag om bekämpning av penningtvätt, skydd av visselblåsare, offentlig upphandling och den europeiska rättsstatsmekanismen. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har vidtagit ett antal åtgärder för att hantera risker i samband med korruption och missbruk av medel i unionen, och bland annat uppnått framsteg med sina lagstiftningsförslag om bekämpning av penningtvätt, skydd av visselblåsare, offentlig upphandling och den europeiska rättsstatsmekanismen.

| P. | Enligt den senaste rapporten från Transparency International och Världshälsoorganisationens samarbetscentrum (WHO CC) (22) respekterar kommissionen inte fullt ut sina egna åtaganden om transparens och internationella principer om bästa praxis för transparens i offentliga kontrakt när den använder redigeringsverktyget för mycket för att dölja textdelar i förhandsavtal om upphandling (APA). Kommissionen är enligt lag är skyldig att respektera bestämmelserna i budgetförordningen, och det krävs en bättre struktur för en snabbare reaktion från kommissionens sida vid framtida kriser. |
| --- | --- |

P.

Enligt den senaste rapporten från Transparency International och Världshälsoorganisationens samarbetscentrum (WHO CC) (22) respekterar kommissionen inte fullt ut sina egna åtaganden om transparens och internationella principer om bästa praxis för transparens i offentliga kontrakt när den använder redigeringsverktyget för mycket för att dölja textdelar i förhandsavtal om upphandling (APA). Kommissionen är enligt lag är skyldig att respektera bestämmelserna i budgetförordningen, och det krävs en bättre struktur för en snabbare reaktion från kommissionens sida vid framtida kriser.

| Q. | Korruptionsbekämpning kräver statligt egenansvar för reformer, offentligt stöd, politiskt åtagande, internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar med det civila samhället och den privata sektorn. |
| --- | --- |

Q.

Korruptionsbekämpning kräver statligt egenansvar för reformer, offentligt stöd, politiskt åtagande, internationellt samarbete och gemensamma ansträngningar med det civila samhället och den privata sektorn.

| R. | I en situation med höga förväntningar, hårda påtryckningar och aldrig tidigare skådade utgiftsvolymer vilar ansvaret för att möta denna utmaning på offentliga tjänstemän, som behöver lämpligt stöd för att hantera både de ökade yrkesstandarderna och nya svårigheter att fullgöra sitt uppdrag. Intressekonflikterna kommer inte heller nödvändigtvis till tjänstemännens kännedom så snabbt. |
| --- | --- |

R.

I en situation med höga förväntningar, hårda påtryckningar och aldrig tidigare skådade utgiftsvolymer vilar ansvaret för att möta denna utmaning på offentliga tjänstemän, som behöver lämpligt stöd för att hantera både de ökade yrkesstandarderna och nya svårigheter att fullgöra sitt uppdrag. Intressekonflikterna kommer inte heller nödvändigtvis till tjänstemännens kännedom så snabbt.

| S. | Det finns belägg för att professionalisering och tillräckliga löner i offentlig upphandling har en positiv inverkan på offentliga tjänstemän vad gäller att avstå från korruption (23). |
| --- | --- |

S.

Det finns belägg för att professionalisering och tillräckliga löner i offentlig upphandling har en positiv inverkan på offentliga tjänstemän vad gäller att avstå från korruption (23).

| T. | Lissabonfördraget syftade till att stärka Europaparlamentets roll, för att åstadkomma större samstämmighet, parlamentarisk kontroll och demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

T.

Lissabonfördraget syftade till att stärka Europaparlamentets roll, för att åstadkomma större samstämmighet, parlamentarisk kontroll och demokratisk ansvarsskyldighet.

| U. | Kampen mot korruption är av avgörande betydelse för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och för upprätthållandet av medborgarnas förtroende för EU:s institutioner. |
| --- | --- |

U.

Kampen mot korruption är av avgörande betydelse för skyddet av EU:s ekonomiska intressen och för upprätthållandet av medborgarnas förtroende för EU:s institutioner.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att den senaste tidens kriser har bekräftat behovet av att kunna uppbåda investeringar och tidigarelägga finansiellt stöd redan från de allra första åren av återhämtning. Parlamentet är medvetet om att resurser i kristider måste göras tillgängliga inom snäva tidsfrister och under snabbt föränderliga omständigheter. Parlamentet noterar att en betydande andel ytterligare medel som ska användas på kort tid sätter ökad press på kontrollsystemen. Parlamentet betonar dock att snabbt utnyttjande av medel och antagande av lagstiftningsakter måste kompletteras med lämpliga administrativa åtgärder. Parlamentet påpekar att påtryckningarna för att tillhandahålla hjälp och uppmaningarna att använda resurserna på kortast möjliga tid skulle kunna leda till ökad risk för korruption, bedrägerier och andra oegentligheter, och att en sådan situation kräver effektiva förebyggande åtgärder och kontrollförfaranden. Parlamentet upprepar att alla upphandlingsförfaranden måste uppfylla de högsta standarderna för öppenhet, transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sina respektive strategier mot korruption inkludera riktade åtgärder för användningen av offentliga medel i kristider. Parlamentet betonar i detta avseende att bestämmelserna om skydd av EU:s ekonomiska intressen även gäller för krisstöd och instrument för krisstöd, såsom CRII, CRII+, React-EU and Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som förebyggande åtgärder spelar för att föregripa och effektivt hantera korruptionsrisker i krissituationer och för att stärka politiken för korruptionsbekämpning och integritet, liksom de organ som verkställer dem, och därmed för att förbättra den övergripande styrningen. Parlamentet anser i detta avseende att covid-19-krisen kommer att skärpa vårt fokus på styrning under de kommande åren till följd av de ökade insatserna för att ta itu med pandemins förödande effekter och kostnader för människor och ekonomier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att rättsstatsprincipen är en nödvändig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning av krismedel som en del av EU:s budget. Parlamentet påminner om att rättsstatsprincipen alltid gäller, även i kristider, och att det i samband med nödåtgärder måste säkerställas efterlevnad av rättsstatsprincipen och proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna och att de måste vara tidsbegränsade och granskas regelbundet med avseende på deras inverkan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att nödsituationer, särskilt hälso- och säkerhetskriser, också påverkar de offentliga myndigheternas funktion och skapar möjligheter till integritetskränkningar, vilket kan leda till missbruk av medel och korruption i en tid då de offentliga resurserna redan är belastade. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med EU-institutionernas resiliens i sådana situationer för att skydda medlen för nödåtgärder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar behovet av att öka den övergripande transparensen i unionens ekonomiska och finansiella miljö, eftersom förebyggandet av ekonomiska och finansiella brott inte kan vara effektivt om inte brottslingar hindras från att dölja sina handlingar via icke-transparenta strukturer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar i detta avseende att EU – både dess institutioner och medlemsstaterna – inte har råd att förlora värdefulla resurser ens i de bästa av tider, och ännu mindre under och efter pandemin. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar alla insatser som kommissionen har gjort för att öka transparensen, kontrollen och korruptionsbekämpningen i medlemsstaterna genom sin förbättrade verktygslåda för rättsstatsprincipen. Parlamentet uttrycker dock sin oro över att genomförandet av dessa reformer har mött ett visst motstånd i vissa medlemsstater, vilket i de flesta fall kan förklaras av luckor i lagstiftningen eller institutionerna eller, i mycket specifika fall, av det faktum att de påverkar de lagstiftares och regeringstjänstemäns personliga intressen som ansvarar för att genomföra dem. Parlamentet insisterar på att alla faktiska eller potentiella intressekonflikter som påverkar lagstiftare och regeringstjänstemän måste förhindras och att medlemsstaterna måste inrätta robusta ramar för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att mer kraft behöver läggas på förhandskontroller när det gäller medlens spårbarhet, särskilt i de fall där sådana kontroller och utvärderingar har genomförts inom ramen för exceptionella åtgärder. Parlamentet påminner om att regeringarna behöver effektiv och transparent rapportering, oberoende efterhandsrevisioner och förfaranden för ansvarsutkrävande samt öppna kanaler för kommunikation med det civila samhället och den privata sektorn för att säkerställa att medlen och åtgärderna hjälper de människor som är i störst behov av dem. Parlamentet betonar vikten av att ge allmänheten aktuell, transparent och tillförlitlig information i krissituationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar den avgörande roll som organisationer i det civila samhället och undersökande journalister spelar i kampen mot korruption. Parlamentet beklagar därför att flera medlemsstater under covid-19-pandemin vidtog åtgärder som hindrade allmänhetens tillgång till handlingar och att yrkesverksamma inom mediebranschen upplevde svårigheter och omotiverade avslag, liksom påtryckningar och hot rörande tillgången till offentliga handlingar. Parlamentet anser att det är viktigt att hålla medborgarna både informerade och engagerade i kampen mot korruption och att de skyddas fullt ut mot negativa personliga eller yrkesmässiga konsekvenser, särskild vid visselblåsning. Parlamentet upprepar i detta avseende behovet av ett snabbt genomförande av direktiv (EU) 2019/1937 om skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att medborgardeltagande i det offentliga beslutsfattandet är avgörande för en framgångsrik reaktion i nödsituationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta omfattande krishanteringsplaner för att förbereda sig inför liknande situationer i framtiden och att införa skyddsåtgärder för det civila samhällets roll som offentlig vakthund. Parlamentet påminner om att allmänhetens tillgång i tid till handlingar i ett maskinläsbart format är en nyckelfaktor för att säkerställa transparens och kontroll av offentliga utgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla rätt plattformar för engagemang och påminner om de nuvarande möjligheterna att rapportera påstådda fall av bedrägeri till Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att regeringarna mitt i en ekonomisk, säkerhetsmässig eller hälsorelaterad kris har en tendens att göra upphandlingsförfarandena mer flexibla så att de snabbt kan reagera på krisen. Parlamentet betonar att EU:s direktiv om offentlig upphandling redan tillåter mycket snabbare och administrativt mindre betungande förfaranden och att medlemsstaternas regeringar bör hantera dessa förfaranden inom de rättsliga kravens ramar. Parlamentet betonar att alla lättnader i förfaranden och förenklingsåtgärder som kan vara nödvändiga i krissituationer för att förhindra kostsamma fel och oriktigheter utan misstanke om bedrägeri på grund av reglernas komplexitet, bör kompletteras med särskild vägledning och noggrant granskas via efterhandsmekanismer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de samordnade och beslutsamma åtgärder på EU-nivå som ledde till antagandet av ett brett initiativpaket, NextGenerationEU, med inriktning på konsekvenserna av den omvälvande covid-19-pandemin för medborgarnas hälsa och företag i hela EU. Parlamentet betonar dock att den aldrig tidigare skådade ökningen av EU-finansiering riskerar att öka risken för korruption och bedrägeri och medför ytterligare utmaningar när det gäller övervakning och ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka och genomföra en effektiv korruptionsbekämpningspolitik. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av övervaknings- och revisionssystemen inom ramen för de delade förvaltningsfonderna, i syfte att säkerställa transparens, ansvarsskyldighet och effektivitet i EU:s utgifter. Parlamentet upprepar att parlamentet spelar en viktig roll när det gäller att granska stimulanspaketet och att kommissionen måste hålla parlamentet informerat om dess genomförande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att faciliteten för återhämtning och resiliens (24), det viktigaste instrumentet i kärnan av NextGenerationEU, gör det möjligt att erbjuda medlemsstaterna bidrag (på upp till 312 miljarder EUR) och lån (på upp till 360 miljarder EUR) (25) till offentliga investeringar och reformer som syftar till att åtgärda strukturella svagheter och göra medlemsstaternas ekonomier mer resilienta, samtidigt som man fokuserar på hållbar omställning, digital omvandling, ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, institutionell resiliens och pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar delegeringen av befogenheter till kommissionen för att genom en delegerad akt inrätta en resultattavla för att noga övervaka genomförandet av medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att resultattavlan kommer att ligga till grund för dialogen om återhämtning och resiliens och att kommissionen bör uppdatera den två gånger om året. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende säkerställa att de framsteg som görs i genomförandet av de planerade delmålen och målen övervakas grundligt och strikt i linje med förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), på grundval av de fastställda gemensamma indikatorerna och rapporteringsmetoderna. Parlamentet påminner dessutom om att RRF är bunden av villkor som garanterar en transparent användning av de utbetalade pengarna och bör förhindra korruption eller bedrägeri, dubbel finansiering eller intressekonflikter, och anser att kontrollerna bör utvidgas till att även omfatta de slutliga stödmottagarnas faktiska kostnader. Parlamentet välkomnar att medlemsstaterna nu, tack vare Europaparlamentet, är skyldiga att lämna information om slutmottagarna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och de nationella myndigheterna att ta fasta på lokala och regionala myndigheters bidrag vid utarbetandet och genomförandet av nöd- och återhämtningsåtgärder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att parlamentet i ett förslag till resolution om den pågående bedömningen av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna insisterade på en robust transparens och ansvarsskyldighet från kommissionens, medlemsstaternas och alla genomförandepartners sida i genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka de potentiella riskerna för EU:s ekonomiska intressen och att inte fortsätta med några betalningar om delmålen för åtgärder för att förebygga, upptäcka och korrigera korruption och bedrägerier inte uppnås. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att omedelbart informera budgetmyndigheten om alla situationer där medel inte betalas ut på grund av anklagelser om missbruk, korruption, bedrägeri eller brott mot rättsstatsprincipen och när medlemsstater inte har inrättat tillräckliga system för bedrägeribekämpning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att en sund ekonomisk förvaltning bör eftersträvas och att utnyttjandet, även om det fortfarande är ett viktigt mål, inte bör prioriteras framför resultat, överväganden om valuta för pengarna och programmens mervärde för EU, och att återkrav vid oriktigheter bör säkerställas genom finansiella korrigeringar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera korruptionsriskbedömningar under programmens utformnings- och genomförandefaser på områdena ekonomisk stimulans och subventioner. Parlamentet noterar att risksituationer bör hanteras på ett heltäckande sätt, med hjälp av en ansats där om möjligt alla myndigheter omfattas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att ökad transparens, tillsammans med teknik och datavetenskap, är avgörande för att förhindra och minska korruptionen. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut använda de tillgängliga verktygen, såsom system för tidig upptäckt och uteslutning (Edes), Arachne och systemet för hantering av oriktigheter (IMS), för att på ett effektivt och ändamålsenligt sätt identifiera de problematiska ekonomiska aktörerna och de privatpersoner (eller fysiska personer) som är kopplade till dem i både direkt och indirekt förvaltning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet framhåller de ytterligare fördelar som informationsutbyte kan medföra för korruptionsbekämpningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att detta görs genom ett digitalt, interoperabelt och standardiserat system för datainsamling, och uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta information både sinsemellan och med relevanta EU-organ (särskilt Europeiska revisionsrätten, Olaf, Eppo och Europol) för ett närmare samarbete, i synnerhet i krissituationer, i syfte att förbättra datainsamlingen, effektivisera kontrollerna och säkerställa återvinning av felaktigt använda medel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att veta vem som får EU-medel för att förhindra korruption, oriktiga utgifter och missbruk av medel. Parlamentet beklagar att uppgifter för att identifiera ekonomiska aktörer och deras verkliga huvudmän för närvarande inte är lättillgängliga eller helt otillgängliga (26). Parlamentet anser att inrättandet av en enda, interoperabel databas som visar de direkta och slutliga mottagarna av EU-stöd skulle vara ett viktigt steg för att komma till rätta med denna situation. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att stödmottagarna måste vara identifierbara i alla medlemsstater och för alla medel, inbegripet medel som omfattas av både direkt och delad förvaltning. Parlamentet understryker att databasen bör begränsas till nödvändig information och att information får offentliggöras i enlighet med EU-domstolens gällande praxis. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen för att skapa en sådan enda, centraliserad databas för att spåra de europeiska penningflödena. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att stärka Edes och dess tillämpningsområde i samband med en kommande riktad översyn av budgetförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för Edes till att även omfatta medel inom ramen för delad förvaltning, med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen och lämplighetsprincipen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att Olaf och revisionsrätten inte har full tillgång till riskbedömningsverktyget Arachne och är skyldiga att begära tillgång till Arachnes riskberäkning från fall till fall, vilket komplicerar informationsutbytet och därmed hindrar upptäckt av och reaktion på framväxande riskmönster. Parlamentet anser att det är nödvändigt att finna en smidig lösning för att ge Olaf och revisionsrätten tillgång till riskbedömningsverktyget Arachne. Parlamentet anser att det bör vara obligatoriskt för alla förvaltningsmyndigheter att integrera Arachne i de nationella förvaltnings- och kontrollsystemen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera insatserna mot covid-19-pandemin på flera fronter, bland annat när det gäller förebyggande korruptionsbekämpningsåtgärder, analys av empiriska bevis och utnyttjandegraden för betalningsansökningar, att undersöka om korruptionen påverkade resultatet och huruvida integriteten upprätthölls eller undergrävdes, och att rapportera tillbaka till parlamentet om de viktigaste resultaten för att göra det möjligt för parlamentet (i egenskap av ansvarsfrihetsbeviljande myndighet) att inkludera ett särskilt kapitel om krisfonder och krisrelaterade utgifter i ansvarsfrihetsförfarandet för 2020. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i stor utsträckning använder redigeringsverktyget för att dölja delar av APA-avtal. Parlamentet insisterar, trots informationens känslighet, på att sådana uppgifter är viktiga för att förbättra ansvarsskyldigheten och den globala hanteringen av viruset. Parlamentet uppmanar kommissionen att bättre ta itu med transparens- och ansvarsaspekter som svar på framtida kriser och därigenom bidra till att öka allmänhetens förtroende, underblåsa den offentliga debatten och främja EU:s värden. Parlamentet noterar att kommissionen tillämpar artikel 38.3 d i budgetförordningen, med hänvisning till det fall då utlämnande av uppgifter riskerar att skada mottagarnas kommersiella intressen, och efterlyser proportionalitet i fråga om effektiv kontroll och fullständig ansvarsskyldighet när det gäller användningen av resurserna i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att om relevanta uppgifter om offentlig upphandling skulle göras tillgängliga för allmänheten för analys, på ett fritt och lättillgängligt sätt och i ett öppet och standardiserat format, tillsammans med uppgifter om domstolsdomar och företagsregister, skulle detta avsevärt kunna främja förebyggande och upptäckt av potentiella fall av korruption. Parlamentet anser därför att relevant information om alla offentliga upphandlingskontrakt (där offentliga medel används) bör vara offentligt tillgänglig, offentliggöras på en särskild webbplats och med minsta möjliga redigering, i full överensstämmelse med dataskyddslagstiftningen och andra lagkrav. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att beslutet om aktivering av ESI/instrumentet för krisstöd enligt förordning (EU) 2016/369 av den 15 mars 2016 om tillhandahållande av krisstöd inom unionen ska fattas av rådet på grundval av ett förslag från kommissionen. Parlamentet kritiserar dock att instrumentet för krisstöd, trots dess starka kopplingar till EU:s budget, aktiverades utan fullständig respekt för och iakttagande av parlamentets befogenheter som budgetmyndighet och slutlig övervakare av EU:s budget. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, trots flera försök att få en tydlig överblick, inte ges tillgång till relevanta uppgifter om de EU-medel som används inom ramen för instrumentet för krisstöd för att finansiera APA-avtalen, som uppgår till omkring 2,5 miljarder EUR för sex APA-avtal. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att avtalet om gemensam upphandling (27) gör det möjligt för medlemsstaterna, EES och andra länder att gemensamt förhandla fram bättre villkor för tillhandahållande av medicinsk utrustning. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att fastställa god praxis för framtida kriser, bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos avtalet om gemensam upphandling och rescEU-lagret av medicinsk utrustning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att inrätta en solid och transparent ram för offentlig upphandling i EU, när medel från EU:s budget är helt eller delvis inblandade, vilket skulle möjliggöra omfattande granskning från parlamentets sida, särskilt när det gäller större utgiftsområden med anknytning till ekonomi, säkerhet eller hälsokriser. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå en översyn av budgetförordningen, för att inkludera en solid rättslig grund för obligatorisk användning av öppna och standardiserade uppgifter om offentlig upphandling, samt att göra it-systemen för budgetkontroll obligatoriska, offentliga och kompatibla med nationella databaser. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans för att anta stabila nationella strategier mot bedrägerier, som erbjuder fördelarna med att samordna flera enheters åtgärder och garantera optimering av resurser och täckning för alla intresseområden (utgifter inom indirekt och delad förvaltning, nationella medel osv.). Parlamentet noterar att i slutet av 2020 hade 14 medlemsstater antagit den nationella strategin för bedrägeribekämpning och 5 hade inlett förfaranden för detta. Parlamentet noterar att detta är ett framsteg jämfört med 2019, men beklagar att alla medlemsstater fortfarande inte har antagit nationella strategier mot bedrägerier eller avser att göra detta. Parlamentet är bekymrat över att de befintliga strategierna varierar i omfattning och djup och betonar att de behöver uppdateras i detta avseende. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att harmonisera och anpassa sina standarder och uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som underlåter att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att förbättra sina strategier för att säkerställa att det finns robusta nationella strategier för bedrägeribekämpning i hela unionen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kommissionen i sin kommande rapport om rättsstatsprincipen inte bara utvärderar om det föreligger en nationell strategi för bedrägeribekämpning utan även hur effektiv den är. Parlamentet anser dessutom att framtida rapporter om rättsstatsprincipen bör bygga på god praxis och innehålla landsspecifika rekommendationer om hur man ska ta itu med de problem som identifierats eller åtgärda överträdelser, inbegripet tidsfrister för genomförande, när så är lämpligt, och riktmärken som ska följas upp. Parlamentet anser att de åtgärder som antagits som svar på covid-19-pandemin och som påverkar rättsstatsprincipen också bör undersökas. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att skyddet av EU:s ekonomiska intressen är av yttersta vikt och att det krävs kontinuerliga och kraftfulla insatser i detta avseende på alla nivåer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet insisterar på behovet av samarbete mellan Eppo och andra EU-organ såsom Eurojust, Europol och Olaf för att genomföra brottsutredningar och lagföring inom respektive mandat/behörighetsområde. Parlamentet betonar den avgörande roll som ovannämnda institutioner och organ spelar i nödsituationer och kriser när det gäller att bekämpa dem som profiterar på EU-medel och välkomnar i detta sammanhang de samarbetsavtal som undertecknas av dem. Parlamentet betonar att ett effektivt samarbete endast är möjligt om EU:s organ har tillräckliga personalresurser och finansiella resurser. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet kritiserar att kommissionen ignorerade parlamentets uppmaning att utöka Eppos personalplan och att den inte genomförde 2020 års förlikningsavtal. Parlamentet upprepar behovet av ökade resurser och ökad personal för både Eppo och Olaf för att underlätta kampen mot korruption, bedrägerier, oriktiga utgifter och missbruk av medel. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet varnar för att organiserade kriminella grupper är verksamma över gränserna och i allt högre grad förvärvar tillgångar i andra medlemsstater än där de är baserade och i tredjeländer. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat effektivt internationellt samarbete när det gäller bevisupptagning, ömsesidigt erkännande, delgivning av handlingar samt förverkande och frysning av tillgångar, i syfte att ge de behöriga myndigheterna möjlighet att spåra, frysa, hantera och beslagta vinning av brott. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja och främja en EU-omfattande harmonisering av definitionerna av sådana korruptionsbrott samt en bättre användning av befintliga dataset och metoder för att utveckla nya sådana i syfte att ta fram jämförbara uppgifter i hela EU om behandlingen av korruptionsfall. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser ett ökat samarbete mellan företrädare för nationella myndigheter och Olaf för att se till att de utredningar som utförs avseende bedrägerier som skadar EU:s budget vederbörligen beaktas. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker att gruppen av stater mot korruption (Greco) har utfärdat omfattande rekommendationer till medlemsstaterna när det gäller användningen av offentliga medel i kris- och nödsituationer. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att fullt ut genomföra dessa rekommendationer och därigenom öka transparensen och ansvarsskyldigheten. Parlamentet välkomnar i detta avseende möjligheten för EU att ansluta sig till Greco som fullvärdig medlem. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar det lagstiftningspaket som kommissionen lagt fram för att stärka EU:s regler för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet efterlyser ett effektivt och konsekvent genomförande av den framtida ramen som förutser nödsituationer där stabiliteten och säkerheten i EU kan äventyras. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar med oro Europols slutsats att brottslingar är digitala infödingar, vilket innebär att praktiskt taget all brottslig verksamhet nu har en viss onlinekomponent och att många brott har övergått till att helt och hållet utförs online. Parlamentet är oroat över att ny teknik också gör det möjligt att fortsätta att begå traditionella brott på ett icke-traditionellt sätt, från var som helst i världen och när som helst. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en beslutsam investering och ett starkt politiskt åtagande för att möta dessa nya utmaningar. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att framsteg inom artificiell intelligens utgör en stor möjlighet för den offentliga sektorn att upptäcka och förebygga bedrägerier, till exempel genom att stärka kommissionens centrala analyskapacitet, eftersom it-verktyg lätt kan samla, länka och analysera nödvändiga uppgifter och upptäcka potentiella oegentligheter, bedrägerier och korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ett gemensamt integrerat, interoperabelt informations- och övervakningssystem, med ett gemensamt verktyg för datautvinning och riskvärdering för att få tillgång till och analysera relevanta data och öka kontrollernas tillförlitlighet, i syfte att få till stånd en allmän tillämpning, däribland med hjälp av instrumentet för tekniskt stöd. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar att insamling av uppgifter om dem som, direkt eller indirekt, gynnas av EU-finansiering inom ramen för delad förvaltning och inom ramen för projekt och reformer som stöds av faciliteten för återhämtning och resiliens, inbegripet uppgifter om de verkliga huvudmännen för mottagarna av medlen, är nödvändig för att säkerställa effektiva kontroller och revisioner, och reglerna för insamling och behandling av sådana uppgifter bör vara förenliga med tillämpliga dataskyddsregler. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet framhåller de fördelar som digitala fastighetsregister medför för transparens i ägandet och för att förebygga och bekämpa korruption. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att genomföra sådana program i hela EU. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att samarbeta med kommissionen för ett omfattande genomförande av dessa program. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet anser att ett centraliserat informations- och övervakningssystem bör omfatta upphandlingskrav med EU-omfattande, landsspecifika, allmänt tillgängliga uppgifter för uppdragstagare och upphandlande myndigheter för att systematiskt rapportera specifika projektuppgifter, framsteg när det gäller att uppnå delmål och direkta och slutliga verkliga ägare (i ett standardiserat format). Parlamentet anser att ett sådant system bör inrättas för att underlätta datainsamling, interoperabilitet och behandling på EU-nivå och för att säkerställa effektiva kontroller och revisioner. Parlamentet understryker att systemet bör begränsas till nödvändig information och att det bör vara möjligt att offentliggöra information i enlighet med EU-domstolens gällande praxis. Parlamentet påpekar dock att en mellanliggande nivå skulle kunna införas på nationell nivå (dvs. decentraliserade insamlingspunkter) för att underlätta insamlingen av uppgifter, med beaktande av språkliga skillnader och lokala särdrag (såsom regionalt ansvar). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet föreslår att man använder system för redovisning av finansiella uppgifter/redovisning av tillgångar för att förebygga, upptäcka och utreda/lagföra korruption i syfte att främja ansvarsskyldighet och medvetenhet bland offentliga tjänstemän och därmed undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att dataplattformar kan stärka tillsynsmekanismerna och förbättra ett effektivt informationsutbyte med andra myndigheter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet tror på fördelarna med professionalisering och tillräckliga löner vid offentlig upphandling, nämligen att det är en positiv praxis att ha specialiserad, välutbildad och välbetald personal vid offentlig upphandling som delar sin expertis, kunskap och (marknads)kännedom, även över medlemsstaternas gränser som bör genomföras tillsammans med annan teknik för att förhindra korruption. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja EU:s finansiering och program på ett bra sätt. Parlamentet uppmanar nationella myndigheter att samarbeta med Olaf för att utbilda personalen om olika bedrägerityper, trender, hot och risker, korruption och annan olaglig verksamhet som påverkar EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.

(2)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(3)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 56.

(4)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(5)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 43.

(6)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(7)  Den tjugonde rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), 1 januari–31 december 2019, 2020.

(8)  Gallego, J., Prem, M. and Vargas, J.F., Corruption in the times of Pandemia, maj 2020.

(9)  SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 och SWD(2020)0160.

(10)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 30.

(11)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(12)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 30.

(13)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 110.

(14)  EUT C 272, 17.8.2020, s. 1.

(15)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre.

(16)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence.

(17)  Antagna texter, P9_TA(2021)0148.

(18)  Antagna texter, P9_TA(2021)0337.

(19)  Antagna texter, P9_TA(2021)0288.

(20)  EUT L 70, 16.3.2016, s. 1.

(21)  Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras (europa.eu).

(22)  http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf.

(23)  https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241.

(25)  Båda i 2018 års priser.

(26)  Studie om de 50 största stödmottagarna i varje EU-medlemsstat inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och Sammanhållningsfonden, på begäran av CONT-utskottet, PE 679.107 – maj 2021.

(27)  https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_sv.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/58

---

P9_TA(2021)0503

Genomförandet av direktivet om byggnaders energiprestanda

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om genomförandet av direktivet om byggnaders energiprestanda (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 194, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 194,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om maximering av energieffektivitetspotentialen hos EU:s byggnadsbestånd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om maximering av energieffektivitetspotentialen hos EU:s byggnadsbestånd (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk strategi för integrering av energisystem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk strategi för integrering av energisystem (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2021 om en europeisk vätgasstrategi (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (5) (energiprestandadirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (5) (energiprestandadirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (6) (energieffektivitetsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (6) (energieffektivitetsdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (7), och den planerade översynen av det direktivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (7), och den planerade översynen av det direktivet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon (8) och kommissionens förslag av den 14 juli 2021 om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon (8) och kommissionens förslag av den 14 juli 2021 om ändring av förordning (EU) 2019/631 vad gäller skärpning av normerna för koldioxidutsläpp från nya personbilar och nya lätta nyttofordon i linje med unionens höjda klimatambitioner (COM(2021)0556),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (9),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 av den 8 maj 2019 om byggnadsrenovering (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 av den 8 maj 2019 om byggnadsrenovering (10),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2019/1019 av den 7 juni 2019 om modernisering av byggnader (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2019/1019 av den 7 juni 2019 om modernisering av byggnader (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om detta (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av sin resolution av den 15 januari 2020 om detta (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020En renoveringsvåg för Europa – miljöanpassa våra byggnader, skapa jobb och förbättra liv (COM(2020)0662),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 juli 2021Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi (COM(2021)0390), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 juli 2021Strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi (COM(2021)0390),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 25 mars 2021 från kommissionens avdelningar Preliminary analysis of the long-term renovation strategies of 13 Member States (SWD(2021)0069), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 25 mars 2021 från kommissionens avdelningar Preliminary analysis of the long-term renovation strategies of 13 Member States (SWD(2021)0069),

| — | med beaktande av ”55 %-paketet” som nyligen offentliggjorts, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”55 %-paketet” som nyligen offentliggjorts,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i samt bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i samt bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0321/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0321/2021), och av följande skäl:

| A. | Byggnader svarar för 36 % av de sammanlagda växthusgasutsläppen och sektorn för byggnadsrenoveringar är ett av nyckelområdena för att växthusgasutsläppen ska kunna minskas och för att EU ska kunna uppnå sina mål i fråga om klimatneutralitet och energieffektivitet, jämte målen för den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

A.

Byggnader svarar för 36 % av de sammanlagda växthusgasutsläppen och sektorn för byggnadsrenoveringar är ett av nyckelområdena för att växthusgasutsläppen ska kunna minskas och för att EU ska kunna uppnå sina mål i fråga om klimatneutralitet och energieffektivitet, jämte målen för den europeiska gröna given.

| B. | Totalrenoveringar och etappvis utförda totalrenoveringar av de 210 miljoner byggnader som finns i dagens läge kommer att bli utslagsgivande för varje övertygande strategi, eftersom dessa byggnader är de minst energieffektiva, och uppemot 110 miljoner byggnader kan tänkas behöva renovering (13). |
| --- | --- |

B.

Totalrenoveringar och etappvis utförda totalrenoveringar av de 210 miljoner byggnader som finns i dagens läge kommer att bli utslagsgivande för varje övertygande strategi, eftersom dessa byggnader är de minst energieffektiva, och uppemot 110 miljoner byggnader kan tänkas behöva renovering (13).

| C. | År 2019 kunde 6 % av hushållen i EU inte betala sina hushållsräkningar. Energieffektiva byggnader kan bli bra för kampen mot energifattigdom. |
| --- | --- |

C.

År 2019 kunde 6 % av hushållen i EU inte betala sina hushållsräkningar. Energieffektiva byggnader kan bli bra för kampen mot energifattigdom.

| D. | Renoveringstakten för byggnader är i dag mycket låg och ligger på cirka 1 % per år, medan den årliga takten för totalrenoveringar uppgår till 0,2 %. Renoveringsprogrammen omfattar inte alltid förbättrad energieffektivitet och ökad användning av förnybar energi. |
| --- | --- |

D.

Renoveringstakten för byggnader är i dag mycket låg och ligger på cirka 1 % per år, medan den årliga takten för totalrenoveringar uppgår till 0,2 %. Renoveringsprogrammen omfattar inte alltid förbättrad energieffektivitet och ökad användning av förnybar energi.

| E. | I enlighet med definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2018/1999 (14) om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder, är ”energieffektivitet först” en vägledande princip i EU:s energipolitik för att efterfrågan på och utbudet av energi ska bli effektivare, särskilt med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutanvändningsledet, initiativ om efterfrågeflexibilitet och effektivare omvandling, överföring och distribution av energi. |
| --- | --- |

E.

I enlighet med definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2018/1999 (14) om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder, är ”energieffektivitet först” en vägledande princip i EU:s energipolitik för att efterfrågan på och utbudet av energi ska bli effektivare, särskilt med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutanvändningsledet, initiativ om efterfrågeflexibilitet och effektivare omvandling, överföring och distribution av energi.

| F. | I EU:s hushåll står enligt kommissionens bedömning enbart värme och varmvatten för 79 % av den totala slutliga energianvändningen (192,5 Mtoe) (15). |
| --- | --- |

F.

I EU:s hushåll står enligt kommissionens bedömning enbart värme och varmvatten för 79 % av den totala slutliga energianvändningen (192,5 Mtoe) (15).

| G. | Den senaste översynen av energiprestandadirektivet utfördes 2018 genom direktiv (EU) 2018/844 (16) och syftade till att påskynda renoveringen av befintliga byggnader fram till 2050, att stödja moderniseringen av alla byggnader med hjälp av smart teknik och en tydligare koppling till ren rörlighet, samt att skapa stabila villkor för investeringsbeslut och göra det möjligt för konsumenter och företag att göra mera välgrundade val för att spara energi och pengar. |
| --- | --- |

G.

Den senaste översynen av energiprestandadirektivet utfördes 2018 genom direktiv (EU) 2018/844 (16) och syftade till att påskynda renoveringen av befintliga byggnader fram till 2050, att stödja moderniseringen av alla byggnader med hjälp av smart teknik och en tydligare koppling till ren rörlighet, samt att skapa stabila villkor för investeringsbeslut och göra det möjligt för konsumenter och företag att göra mera välgrundade val för att spara energi och pengar.

| H. | Sedan den senaste översynen av energiprestandadirektivet har EU antagit målet om att bli klimatneutralt allra senast 2050. |
| --- | --- |

H.

Sedan den senaste översynen av energiprestandadirektivet har EU antagit målet om att bli klimatneutralt allra senast 2050.

| I. | I energiprestandadirektivet åläggs medlemsstaterna att anta långsiktiga renoveringsstrategier men däremot inte att faktiskt genomföra renoveringar, och inte heller ges där anvisningar om hur detta bör göras eller erbjuds det några tydliga sätt att kontrollera strategierna utgående från deras resultat |
| --- | --- |

I.

I energiprestandadirektivet åläggs medlemsstaterna att anta långsiktiga renoveringsstrategier men däremot inte att faktiskt genomföra renoveringar, och inte heller ges där anvisningar om hur detta bör göras eller erbjuds det några tydliga sätt att kontrollera strategierna utgående från deras resultat

| J. | De långsiktiga renoveringsstrategierna bör ge lämpligt stöd till sociala bostäders energiprestanda. |
| --- | --- |

J.

De långsiktiga renoveringsstrategierna bör ge lämpligt stöd till sociala bostäders energiprestanda.

| K. | De åtgärder för system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning som finns med i det reviderade energiprestandadirektivet är ännu inte helt införlivade i medlemsstaterna. Genomförandet skulle öka säkerheten för investerare och yrkespersoner. |
| --- | --- |

K.

De åtgärder för system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning som finns med i det reviderade energiprestandadirektivet är ännu inte helt införlivade i medlemsstaterna. Genomförandet skulle öka säkerheten för investerare och yrkespersoner.

| L. | Enligt energieffektivitetsdirektivet måste medlemsstaterna utföra heltäckande bedömningar av effektiv och förnybar värme och kyla, för att utröna potentialen för värme- och kyllösningar i byggnadssektorn och kunna föreslå politiska strategier för att förverkliga potentialen för effektivitet och förnybara bränslen. |
| --- | --- |

L.

Enligt energieffektivitetsdirektivet måste medlemsstaterna utföra heltäckande bedömningar av effektiv och förnybar värme och kyla, för att utröna potentialen för värme- och kyllösningar i byggnadssektorn och kunna föreslå politiska strategier för att förverkliga potentialen för effektivitet och förnybara bränslen.

| M. | Initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus syftar dels till att få bort gränsen mellan design och funktion, dels till hållbart boende, smart resursanvändning och innovativa lösningar med plats för alla. |
| --- | --- |

M.

Initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus syftar dels till att få bort gränsen mellan design och funktion, dels till hållbart boende, smart resursanvändning och innovativa lösningar med plats för alla.

| N. | Tillräckliga medel och finansiering är nyckeln till att få i gång renoveringsvågen. Renovering är ett flaggskeppsområde för investeringar och reformer med stöd av faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

N.

Tillräckliga medel och finansiering är nyckeln till att få i gång renoveringsvågen. Renovering är ett flaggskeppsområde för investeringar och reformer med stöd av faciliteten för återhämtning och resiliens.

| O. | Elfordon är viktiga dels för EU:s övergång till ren energi på grundval av energieffektivitetsåtgärder, förnybar energi, alternativa bränslen och innovativa lösningar för hanteringen av energiflexibilitet, dels för uppnåendet av målet om klimatneutralitet allra senast 2050. |
| --- | --- |

O.

Elfordon är viktiga dels för EU:s övergång till ren energi på grundval av energieffektivitetsåtgärder, förnybar energi, alternativa bränslen och innovativa lösningar för hanteringen av energiflexibilitet, dels för uppnåendet av målet om klimatneutralitet allra senast 2050.

| P. | Energiprestandadirektivet kompletterar direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen genom att lägga en rättslig grund för utbyggnaden av laddningsstationer i bostadshus och andra byggnader. Energiprestandadirektivet är viktigt för att EU ska kunna stödja smart privatägd laddning, i och med att laddningen huvudsakligen torde komma att äga rum i privata och offentligt tillgängliga byggnader av annat slag än bostadshus. |
| --- | --- |

P.

Energiprestandadirektivet kompletterar direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen genom att lägga en rättslig grund för utbyggnaden av laddningsstationer i bostadshus och andra byggnader. Energiprestandadirektivet är viktigt för att EU ska kunna stödja smart privatägd laddning, i och med att laddningen huvudsakligen torde komma att äga rum i privata och offentligt tillgängliga byggnader av annat slag än bostadshus.

| Q. | Privata fordonsladdare har ofta annorlunda tillämpningar och tekniska krav än vad de offentliga laddningsstationerna har, eftersom kraftförsörjningen till dem är mindre och de används för längre laddningsperioder, samtidigt som de i hög grad förblir den mest förmånligt prissatta laddningsmetoden. |
| --- | --- |

Q.

Privata fordonsladdare har ofta annorlunda tillämpningar och tekniska krav än vad de offentliga laddningsstationerna har, eftersom kraftförsörjningen till dem är mindre och de används för längre laddningsperioder, samtidigt som de i hög grad förblir den mest förmånligt prissatta laddningsmetoden.

| R. | Energiprestandadirektivet borde föreskriva obligatorisk förinstallerad kabeldragning av lämpligt slag för laddning av elfordon, för att på så sätt återspegla kraven på att det ska installeras ett visst minimiantal laddningsstationer på byggnadernas parkeringsområden. Från och med 2025 måste medlemsstaterna, utgående från rådande nationella, regionala och lokala förhållanden, fastställa ett obligatoriskt minsta antal laddningsstationer i alla byggnader av annat slag än bostadshus, både privata och offentliga, där det finns fler än 20 parkeringsplatser. |
| --- | --- |

R.

Energiprestandadirektivet borde föreskriva obligatorisk förinstallerad kabeldragning av lämpligt slag för laddning av elfordon, för att på så sätt återspegla kraven på att det ska installeras ett visst minimiantal laddningsstationer på byggnadernas parkeringsområden. Från och med 2025 måste medlemsstaterna, utgående från rådande nationella, regionala och lokala förhållanden, fastställa ett obligatoriskt minsta antal laddningsstationer i alla byggnader av annat slag än bostadshus, både privata och offentliga, där det finns fler än 20 parkeringsplatser.

Observationer

| 1. | Europaparlamentet framhåller att man kommer att nödgas skärpa bestämmelserna i artikel 2a i energiprestandadirektivet och att effektivt genomföra dem, för att det ska säkerställas att byggsektorn framgångsrikt bidrar till att växthusgasutsläppen minskar med minst 55 % fram till 2030 och att EU uppnår sitt mål om att bli klimatneutralt allra senast 2050. Parlamentet anser att man också kommer att nödgas anpassa energiprestandadirektivets huvudsakliga mål, delmål och indikatorer utgående från detta, eftersom de långsiktiga renoveringsstrategierna i dagens läge inte håller den nivå de borde hålla för att energiprestandadirektivets mål ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att energiprestandadirektivet, tillsammans med ingående långsiktiga renoveringsstrategier, bör bli en drivkraft för att nya innovativa politiska åtgärder leder till att renoveringen av byggnadsbeståndet i EU börjar omfatta fler renoveringsobjekt, går fortare, blir mera genomgripande och får bättre kvalitet, såsom det föreslogs i renoveringsvågen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater dröjt med att lämna in sina långsiktiga renoveringsstrategier, och att en medlemsstat än så länge inte alls lämnat in någon sådan strategi. Parlamentet påpekar att detta gjort det svårt att jämföra medlemsstaternas planer. Parlamentet framhåller det positiva i att man i planer som inlämnats i ett sent skede kunnat få med kopplingar till nationella återhämtningsplaner som antagits som ett resultat av covid-19-krisen och till EU:s senaste initiativ inom politiken, såsom den europeiska gröna given och renoveringsvågen. Parlamentet påpekar dock att detta skapat skillnader jämfört med de medlemsstater som lämnat in sina långsiktiga renoveringsstrategier tidigare än planerna för återhämtning efter pandemin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om vikten av att det via NextGenerationEU anslås tillräckliga ekonomiska resurser till byggnadsrenovering och byggnaders energiprestanda och energieffektivitet. Parlamentet anser att en koppling av byggnadsrenoveringar till återhämtningsmedel erbjuder en ekonomisk möjlighet och ett sätt för medlemsstaterna att minska sina växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att man i de långsiktiga renoveringsstrategier som lämnats in överlag brukat respektera kraven i energiprestandadirektivets artikel 2a och gett information om de olika kategorierna som fastställts där. Parlamentet beklagar dock att de långsiktiga renoveringsstrategierna uppvisar olika nivåer både av detaljeringsgrad och ambition. Parlamentet beklagar att åtskilliga medlemsstater inte har fastställt de tydliga milstolpar för 2030, 2040 och 2050 som krävs i artikel 2a. Parlamentet beklagar dessutom att alla långsiktiga renoveringsstrategier inte ger data om minskning av växthusgasutsläppen och att det därför blir svårt att bedöma hur ambitiösa de olika strategierna är när det gäller att begränsa effekten av klimatförändringarna. Parlamentet anser att de långsiktiga renoveringsstrategierna bör ge oss tydliga åtgärder och övervakningsverktyg så att den årliga renoveringstakten kan tredubblas, varvid hänsyn bör tas till att olika medlemsstater har olika utgångspunkter och byggnadsbestånd. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna överlag förlagt tyngdpunkten till en utfasning av fossila bränslen ur energiförsörjningssystemen och till växthusgasutsläppen, snarare än till att aktivt ta fram åtgärder och strategier enkom för att förbättra byggnaders energiprestanda och på det sättet minska den totala energiförbrukningen inom byggnadssektorn, såsom ett led i ett systemintegrerat energitänk. Parlamentet betonar att energieffektiviteten och användningen av förnybar energi bör maximeras utmed hela energivärdekedjan, också när det gäller el, värme och gas, och inte bara i enskilda byggnader. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka om de långsiktiga renoveringsstrategiernas mål anpassats till renoveringsvågen, till de heltäckande bedömningar av värme och kyla vilka krävs i energieffektivitetsdirektivet och direktivet om förnybar energi (17) och till de nya klimat- och energimålen för medlemsstaterna i enlighet med deras respektive byggnadsbestånd. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja renoveringar som gynnar införlivandet av förnybar energi i byggnaders energisystem, såsom installation av laddningsinfrastruktur för elfordon, värmelagring och anslutning till smarta nät. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja delningen av bästa praxis. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att medborgarnas engagemang är nyckeln till att den gröna omställningen och byggnadsrenoveringarna ska bli framgångsrika. Att dessutom inkludera sakkunniga och offentlig expertis kan hjälpa till att förbättra genomförandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ordna med tillräcklig öppenhet under hela förfarandet med offentligt samråd om de långsiktiga renoveringsstrategierna och att säkerställa att alla kan vara med där, också genom att underlätta medverkan för alla berörda parter i enlighet med de särskilda kraven i energiprestandadirektivet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att EU inte uppnådde sitt energieffektivitetsmål för 2020. Parlamentet framhåller att de nationella bidragen som ges enligt de nationella energi- och klimatplanerna för att energieffektivitetsmålet ska uppnås 2030 uppvisar en kollektiv ambitionsbrist och att medlemsstaterna därför kommer att behöva ta åtskilligt rejälare tag. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att byggnadsarbete är en komplicerad verksamhet som kräver nära samordning mellan ett stort antal yrkespersoner och hantverkare och är beroende av många olika slags konstruktionsteknik och material. Parlamentet anser att man i översynen av energiprestandadirektivet behöver ta hänsyn till samverkan med politik för andra hållbara byggmetoder och materialneutralitet för att effektivt kunna fasa ut fossila bränslen ur europeiska byggnader. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är dels med hållbarhet inom materialanvändning och resursförbrukning under en byggnads livscykel, från och med att materialen utvinns fram till det att byggnaden uppförs och används och slutligen tjänat ut och rivs, dels med materialåtervinning och återanvändning. Härvid bör man också beakta förnybara och hållbara naturbaserade material. Parlamentet framhåller vidare att man vid byggnadsplanering bör dra nytta av den cirkulära ekonomin i de olika skedena av byggnadsprocessen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att hållbara, innovativa och giftfria byggmaterial ska uppmuntras och poängterar vikten av förstärkt cirkularitet för byggmaterial genom att det genomförs eller inrättas ett märkningssystem för cirkulär ekonomi, grundat på miljönormer och specifika kriterier för vissa material. Parlamentet konstaterar att det behövs mera forskning kring hållbara material och hållbara processer. Parlamentet framhåller att träbaserade material kan spela en roll som ersättare till fossilbaserade alternativ i samband med att byggnader uppförs, och framhåller de träbaserade materialens potential för kollagring på lång sikt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erkänner att totalrenoveringar har fördelen av att allsidigt förändra en byggnads energiprestanda, men att renoveringar och totalrenoveringar som utförs i flera etapper kan bli mindre störande och mer kostnadseffektiva genom att de avpassas efter givna ”tröskelpunkter”. Parlamentet konstaterar att tröskelpunkter uppkommer antingen som ett resultat av praktiska möjligheter, personliga omständigheter, ägarbyten eller byte av hyresgäst i uthyrda fastigheter. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga hur de ska använda ”tröskelpunkter” för att stimulera till renoveringar. Parlamentet noterar att engångsrenoveringar och renoveringar som utförs i flera etapper inte konkurrerar med varandra, utan att båda är lämpliga lösningar beroende på den rådande situationen. Parlamentet noterar att renoveringar och totalrenoveringar i flera etapper måste utföras i enlighet med standarder för totalrenovering för att undvika inlåsningseffekter, genom att det säkerställs en färdplan för byggnadsrenovering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den nuvarande definitionen av nära-nollenergibyggnad i energiprestandadirektivet är av kvalitativt slag, så att medlemsstaterna får en bred handlingsmarginal för att fastställa nationella normer i enlighet därmed. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa en ”totalrenoveringsstandard” för uppnående av energibesparingar och minskade växthusgasutsläpp, jämte en harmoniserad definition av begreppet ”nära-nollenergibyggnader”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att renoveringar och nybyggnadsnormer bör innefatta dels brandsäkerhetsåtgärder och åtgärder mot risker knutna till intensiv seismisk aktivitet, som påverkar byggnaders energieffektivitet och livslängd, dels strikta hälsonormer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla ett system med elinspektioner, eftersom 30 % av bränderna i hushållen och 50 % av brandolyckorna i hushållen orsakas av el (18). Parlamentet anser att renoveringar av det europeiska byggnadsbeståndet bör innefatta kontroller och uppgraderingar av elsäkerheten och säkerställa tillräcklig rökutvädring vid eldsvådor. Parlamentet understryker att de långsiktiga renoveringsstrategierna också bör bidra till statisk och strukturell förstärkning av byggnadsbestånd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att man vid förbättringar av byggnaders energieffektivitet måste ta hänsyn till att det kan finnas asbesthaltiga produkter i byggnaderna och till att dessa produkter avlägsnas och byggnaderna inte blir en källa till utsläpp av asbest i miljön (19). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater, trots att fristen för införlivandet av energiprestandadirektivet löpt ut den 10 mars 2020, ännu inte fullständigt genomfört denna lagstiftning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av att sätta in tillräckliga stimulansåtgärder för att renovera byggnader, plus ekonomiska åtgärder som villkoras mot förbättrad energieffektivitet och energibesparingar, i enlighet med artikel 10.6 i energiprestandadirektivet och för att säkerställa att renoveringarna blir överkomligt prissatta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att presumtiva köpare och hyresgäster måste få tydlig och exakt information om energiprestanda och energikostnader. Parlamentet inser att energicertifikaten i medlemsstaterna måste förbättras och harmoniseras bättre för att de ska bli lättare att jämföra, få bättre kvalitet och bli mera tillförlitliga, samtidigt som det tas hänsyn till att olika medlemsstater har olika utgångspunkter och byggnadsbestånd. Parlamentet anser därför att energicertifikaten bör göras lättare att komma åt och läsa och att de bör ge praktisk information om den faktiska energiprestandan, framför allt om byggnaders faktiska koldioxidavtryck, varjämte de bör ha digital form och inrymma både information från den lokala marknaden på EU-nivå och information med kvalitetsparametrar för inomhusmiljön, såsom termisk komfort. Parlamentet poängterar att energicertifikaten därför skulle kunna användas för frivilliga tjänster avseende efterfrågeflexibilitet och därvid tjäna som en referens för lagstiftningsåtgärder, finansieringsprogram och strategier för integrerad renovering. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar klyftan mellan verklig energiprestanda och den prestanda som beräknas i energicertifikaten, vilket orsakar förvirring för användare av certifikaten. Parlamentet betonar behovet av att integrera renoveringspasset för byggnader, den digitala byggnadsloggboken och indikatorn för smart beredskap inom ramen för energicertifikatet för att undvika en mångdubbling av verktyg och ge konsumenterna mer klarhet. Parlamentet anser att detta kommer att underlätta renoveringar, göra dem mer totala, säkerställa att de olika åtgärderna samordnas med tiden samt fånga upp de många olika fördelarna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att de långsiktiga renoveringsstrategierna bör omfatta sådana mer vittgående fördelar av renovering som hälsa, säkerhet, termisk komfort och luftkvalitet inomhus. Parlamentet noterar att kommissionen i en studie (20) anförde hälsan som främsta incitament till att privata bostadsägare genomför energirenoveringar och att det fanns en tydlig koppling mellan bostadskvalitet, energifattigdom och hälsa. Parlamentet anser att luftkvaliteten inomhus bör ingå när medlemsstaterna främjar byggnadsrenoveringar genom bland annat sådana initiativ som offentliga incitamentssystem och informationskampanjer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att förbättra insamlingen av data om parametrar för inomhusmiljökvalitet, med syftet att utarbeta minimikvalitetsnormer för inomhusmiljön. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att man med hjälp av ambitiösa mål för totalrenoveringar och etappvis utförda totalrenoveringar av det befintliga byggnadsbeståndet kan skapa upp till 2 miljoner arbetstillfällen (21), som mestadels är lokala, inte kan utlokaliseras och framför allt finns inom små och medelstora företag. Dessutom kan man försörja konsumenterna med ren och överkomligt prissatt energi och förbättra boendeförhållandena. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att offentliga byggnader måste hålla högsta renoveringstakt och snabbast bli fossilbränslefria, energieffektiva och kostnadseffektiva och därmed bidra till att höja medvetenheten och utverka acceptans bland den bredare allmänheten. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser än en gång främjande av ett EU-kompetensinitiativ, där det också ska ingå uppmuntran till könsinklusivitet, tillsammans med nationella insatser, med målet att mellanhänder såsom installatörer, arkitekter eller entreprenörer ska kunna ge råd om, förorda eller installera de lösningar som krävs, däribland digitala sådana, för att förverkliga energieffektivitetsprogram och ett fossilfritt byggnadsbestånd, samt för att fokusera på kompetenshöjning och omskolning av alla aktörer som är involverade i byggbranschen. Parlamentet anser det nödvändigt att medlemsstaterna tillhandahåller en tydlig koppling mellan sina nationella långsiktiga renoveringsstrategier och adekvata initiativ för att främja kompetens och utbildning i byggnads- och energieffektivitetssektorerna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet menar att principerna om kostnadseffektivitet och kostnadsneutralitet, varvid hyresökningar uppvägs av energibesparingar, kommer att ge slutförbrukarna lägre energiräkningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina långsiktiga renoveringsstrategier systematiskt ta med strategier och åtgärder inriktade på energifattigdomen och de byggnader i deras nationella byggnadsbestånd som har sämst energiprestanda, och motverka marknadssnedvridningar och spekulativa förvärv som för med sig högre hyror, vilket i oproportionerlig grad drabbar låginkomsttagare bland hyresgästerna. Parlamentet påminner om att den börda som de mest utsatta konsumenterna får bära till följd av svängiga energimarknader går att avsevärt minska om byggnaderna görs mera energieffektiva. Parlamentet framhåller att man måste säkerställa flexibelt ekonomiskt stöd och mekanismer för dessa konsumenter, såsom bidrag till åtgärderna mot energifattigdomen. Parlamentet anser dock att man bör överväga incitament för att sänka renoveringskostnaderna för vissa särskilda målgrupper och målsektorer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller att energiprestandadirektivet bör säkerställa att renovering ger avkastning på investeringar för bostadsägare och byggnadsägare, genom att där föreskrivs faktiska och uppmätta förbättringar av byggnaders energiprestanda. Parlamentet understryker att om man utgår från vilka energibesparingar som kunnat uppmätas till följd av renoveringarna kommer kostnaderna att pressas nedåt och efterhandsförbättringar av befintliga byggnaders energiprestanda kommer att bli mera totala, få bättre kvalitet och utföras i större skala. Parlamentet anmodar kommissionen att se efter om det vid översynen av energiprestandadirektivet behövs en omprövning av den kostnadsoptimala nivå som definieras i artikel 2.14. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att de gemensamma kontaktpunkterna varit förhållandevis framgångsrika och poängterar vilken avgörande roll de kan spela för att sammanföra potentiella projekt med marknadsaktörer, bland annat medborgare, offentliga myndigheter och projektutvecklare, särskilt de som utvecklar projekt i mindre skala. Parlamentet konstaterar att det inte råder samsyn om vad en gemensam kontaktpunkt egentligen är, eftersom de olika modeller som finns runtom i EU har olika struktur och ledning och ger olika slag av stöd. Parlamentet påminner om att man måste öka medvetenheten om de gemensamma kontaktpunkterna, också på lokal och regional nivå. Parlamentet betonar att gemensamma kontaktpunkter kan spela en avsevärd roll för att åtgärda problemet med utdragna och betungande tillståndsförfaranden, och även gynna tillgången till finansiering av byggnadsrenoveringar genom att bidra till att sprida information om villkor och bestämmelser. Parlamentet anser att gemensamma kontaktpunkter bör ge råd till och stödja både enfamiljshus och flerfamiljshus och ge stöd till ackrediterade installatörer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att det finns en översynsklausul i artikel 19 i energiprestandadirektivet, där det också ingår en bestämmelse om en efterhandsöversyn senast 2026. Parlamentet poängterar man tack vare detta torde kunna dra lärdomar av hur energiprestandadirektivet genomförts och mäta vilka framsteg som gjorts med tillämpningen av det på olika håll i unionen. |
| --- | --- |

29.

Rekommendationer

| 30. | Europaparlamentet betonar att energiprestandadirektivet är utslagsgivande för en framgångsrik renoveringsvåg och utsläppsminskning. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att direktivet alltigenom genomförs korrekt, särskilt med tanke på beståndet av sociala bostäder. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka detta genomförande och att, vid behov, vidta åtgärder vid bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa energiprestandadirektivets nuvarande bestämmelser för att säkerställa att medlemsstaternas långsiktiga renoveringsstrategier är förenliga med EU:s klimatneutralitets- och energimål. Parlamentet framhåller att byggnadsrenoveringarna måste utföras i en årlig takt av 3 % när det gäller ingående efterhandsförbättringar, antingen de utförs i ett för allt eller etappvis, om det är meningen att EU ska bli klimatneutralt fram till 2050. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man skulle kunna utforma dels en standardmall som gav medlemsstaterna möjlighet att säkerställa att de åtgärdar alla krav i artikel 2a i energiprestandadirektivet och att harmonisera sina mål och krav för att framstegen och resultaten ska gå bättre att jämföra, dels en bedömning av nationella återhämtnings- och resiliensplaner eller eventuell annan EU-finansiering som förutsätter att det finns en fullständig långsiktig renoveringsstrategi. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att upprätta ett nätverk av sakkunniga speciellt för ändamålet, som ska bistå medlemsstaterna i deras arbete med att utforma, övervaka och genomföra sina långsiktiga renoveringsstrategier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur man ytterligare skulle kunna underlätta utvecklingen av gemensamma kontaktpunkter som ger rådgivningstjänster till medborgare och berörda parter, bland annat genom skärpta åtgärder i energiprestandadirektivet. Parlamentet är övertygat om att renoveringstakten kan ökas med hjälp av ytterligare vägledning och stödåtgärder, framför allt i form av tekniskt bistånd, informationskampanjer, utbildning och projektfinansiering. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att maximera synergierna mellan sina långsiktiga renoveringsstrategier, sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner och andra återhämtningsåtgärder för att sålunda säkerställa att NextGenerationEU både erbjuder omedelbar finansiering av totalrenoveringar och stegvis utförda totalrenoveringar, med särskild hänsyn tagen till de byggnader som har sämst energiprestanda och till låginkomsthushåll, och skapar gynnsamma betingelser för att pionjärmarknader inom området hållbara renoveringar ska kunna fortsätta växa även efter finansieringsperiodens slut. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att digitalisering av byggnader och byggnadsteknik, när det är genomförbart, kan spela en viktig roll för att öka energieffektiviteten. Parlamentet anser att översynen av energiprestandadirektivet bör tjäna syftet att ytterligare främja smart och flexibel byggteknik i enlighet med principen om energieffektivitet först och stimulera till ett datacentrerat tillvägagångssätt. Parlamentet uppmanar till användning och utbyggnad av framväxande teknik, såsom smarta mätare, smart laddning, smarta anordningar för uppvärmning, lagringsteknik och energiledningssystem som kan samköras med elnätet, 3D-modellering, simulering och artificiell intelligens, såsom drivkraft för minskade koldioxidutsläpp under alla skeden av en byggnads livscykel, alltifrån planläggning och utformning och därefter i samband med att byggnaden uppförs, används och efterhandsförbättras. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att uppdaterade, tillförlitliga och fullständiga data om hela det europeiska byggnadsbeståndets prestanda är utslagsgivande för att man ska kunna utarbeta och genomföra verkningsfulla strategier i syfte att förbättra energieffektiviteten i sektorn. Parlamentet noterar att digital teknik även bör användas för att stödja kartläggningen av det befintliga beståndet och förverkligandet av de långsiktiga renoveringsstrategierna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att man bör gå till väga på ett datacentrerat sätt för att säkerställa att bostadsägare, hyresgäster och tredje parter får ett större utbud av aggregerade och anonymiserade data till sitt förfogande, vilket de kan använda för att optimera energiförbrukningen. Detta kan också ske med hjälp av samtyckesordningar, som är säkra enligt kraven i allmänna dataskyddsförordningen, och data ska också kunna användas för statistiska ändamål och forskningsändamål. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt, ambitiöst och konsekvent genomförande av det godkända systemet med indikatorer för smart beredskap i hela EU. Parlamentet påpekar att indikatorer för smart beredskap bör tjäna förverkligandet av renoveringsvågen och energisystemintegrationen genom att stödja utbyggnaden av smarta och flexibla byggnader. Parlamentet erkänner att indikatorer för smart beredskap kommer att bidra till att ytterligare uppmuntra till att nya byggnader utformas och konstrueras som nollenergibyggnader. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att de långsiktiga renoveringsstrategierna mer ingående bör beskriva långsiktiga åtgärder och integrerad infrastrukturplanering, på grundval av en färdplan med konkreta strategier och en tidslinje med tydliga milstolpar för 2030, 2040 och 2050, för att investerare, utvecklare, bostadsägare och hyresgäster ska få mera stabila villkor, varjämte strategierna bör behandla påverkan från byggnader under hela deras livscykel. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste förbättra tillgången till ett antal finans- och skattemekanismer för att stödja mobiliseringen av privata investeringar och gynna offentliga och privata partnerskap. Parlamentet uppmanar till främjande av energieffektivitet som ett kriterium för lägre låneräntor. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att energiprestandadirektivet bör säkerställa att renovering ger valuta för pengarna och avkastning på investeringar för bostadsägare och byggnadsägare, tillsammans med lägre energiräkningar och bättre hållbarhet, genom att där föreskrivs faktiska och uppmätta förbättringar av byggnaders energiprestanda. Parlamentet understryker att om man utgår från de faktiska energibesparingarna till följd av renoveringarna kommer kostnaderna att pressas nedåt och efterhandsförbättringar av befintliga byggnaders energiprestanda i samband med byggnadsrenoveringar att både få bättre kvalitet och öka i omfång. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhåller att man med hjälp av grön infrastruktur, såsom gröna yttertak och väggar, kan förbättra byggnaders energiprestanda och främja dels anpassningen till och begränsningen av klimatförändringar, dels den biologiska mångfalden, i synnerhet i stadsområden. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med hjälp av de långsiktiga renoveringsstrategierna föra en innovativ politik som aktivt engagerar befolkningen dels i införandet och genomförandet av dessa strategier, dels i energieffektivitetsprogram. Parlamentet betonar vikten av att involvera och mobilisera berörda parter, däribland medborgare, kommuner, bostadsrättsföreningar/bostadsaktiebolag och yrkesverksamma i byggbranschen, i arbetet med att utarbeta integrerade planer och genomförandestrategier för utfasning av fossila bränslen i byggnader. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet erkänner att bygg- och renoveringsdynamiken för olika typer av byggnader (offentliga och privata, icke-bostadshus och bostadshus) skiljer sig åt i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en ram för införande av miniminormer för energiprestanda, där det beaktas att olika medlemsstater har olika utgångspunkter och byggnadsbestånd och framför allt tas hänsyn till byggnader av särskilt arkitektoniskt eller historiskt värde. Denna ram ska syfta till att öka renoveringstakterna och låta det framgå för hela värdekedjan vilka förbättringar som är att förvänta. Dessutom ska ramen vara innovationsstimulerande och säkerställa överkomliga priser, framför allt för låginkomsttagare och personer i utsatta situationer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta en helhetlig och inkorporerad ram med relevant ekonomiskt och tekniskt stöd till det successiva införandet av miniminormer för energiprestanda, vilket i slutändan kommer att säkerställa uppnåendet av de milstolpar för 2030, 2040 och 2050 som fastställs i deras långsiktiga renoveringsstrategier. Parlamentet understryker att sådana miniminormer vore ägnade att bereda väg för klimatneutralitet inom byggsektorn senast 2050 och skulle kunna ge marknaden synlighet och säkerhet när det gäller omvandlingen av det befintliga byggnadsbeståndet. Parlamentet erkänner att medlemsstaterna fritt får utforma de åtgärder som krävs för att de ska komma till rätta med olika ekonomiska omständigheter, klimatförhållanden, politiska och sociala förhållanden samt byggförhållanden. Parlamentet anser att det bör tillhandahållas särskilda finansiella instrument och incitament för byggnader med tekniska, arkitektoniska, kulturarvsrelaterade och historiska begränsningar som inte kan renoveras till rimlig kostnad i förhållande till sitt värde. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammankoppla de långsiktiga renoveringsstrategierna med de föreskrifter som ingår i energieffektivitetsdirektivet och direktivet om förnybar energi och handlar om effektiv fjärrvärme och fjärrkyla och om främjande av förnybar energi inom byggnadssektorn, såsom solenergi, värmekraft och jordvärme och om en större roll för energilagring och egenförbrukning såsom svar på signaler från elnät och mikronät, och att samtidigt erkänna att byggnader fortfarande eldas med fossila bränslen, särskilt naturgas. Parlamentet konstaterar att konsumenterna behöver stöd för att kunna frångå fossila bränslen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullständigt genomföra bestämmelserna i artiklarna 14 och 15.4 i energiprestandadirektivet, så att medborgare och yrkespersoner ingående får veta hur system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning snarast kan leverera den obligatoriska kapaciteten, för att säkerställa att alla förberedande åtgärder äger rum utan dröjsmål före tidsfristens utgång 2025. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att vid införlivandet använda verktyg eller checklistor utarbetade av sakkunniga och yrkespersoner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta renoveringsvågens prioriteringar som utgångspunkt för arbetet med att göra uppvärmningen och nedkylningen av byggnader fossilbränslefri och att överväga incitamentssystem, med tyngdpunkten förlagd till de mest utsatta konsumenterna, för att ersätta gamla, fossilbränslebaserade och ineffektiva värmesystem i byggnader. Därvid bör medlemsstaterna också införa sådana mål för ersättningsarbetet som stämmer överens med deras långsiktiga renoveringsstrategier. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om sitt krav på att man vid nästa översyn av energiprestandadirektivet ska utvärdera om direktivets krav på laddningsinfrastruktur behöver utvidgas, med beaktande av att man måste säkerställa stabiliteten i elnätet, exempelvis genom att inrätta smarta laddningsfunktioner, och främja hållbar rörlighet, och likaså ta med ett integrerat, systematiskt och cirkulärt grepp på frågor om utvecklingen i stads- och landsbygdsområden, där de krav beaktas som ställs av gedigen stadsplanering och transportleder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga hur man bäst kan dra nytta av en områdesbaserad strategi för storskaliga renoveringar, tillsammans med berörda parter och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att laddningsstationer i byggnader är redo för smart laddning och att anpassa kraven till det reviderade direktivet om förnybar energi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram en ram som ska bidra till att förenkla och påskynda utbyggnaden av laddningsstationer i nya och befintliga bostadshus och andra byggnader, samt att åtgärda eventuella hinder i lagstiftningen och att föra fram lämpliga sätt att i konstruktionsuppläggen för byggnader förverkliga lättillgängliga lagringsutrymmen för cyklar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen erkänt hur viktigt det är med e-mobilitet genom att införa minimikrav för bilparkeringar med fler än ett visst antal platser, jämte andra minimikrav för infrastrukturen i mindre byggnader. Parlamentet framhåller att utbyggnaden av denna laddningsinfrastruktur ytterligare måste stödjas. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet framhåller vilken viktig sporre renoveringen av befintliga byggnader och utformningen av nya byggnader kan bli till att man börjar använda elfordon, såsom personbilar, skåpvagnar, cyklar och motorcyklar, i och med att det därvid tillhandahålls både lämpliga parkeringsplatser och lämplig laddningsinfrastruktur, vilket bidrar till att transportsektorn överlag blir fossilbränslefri. Parlamentet konstaterar att byggnaderna i ett bostadsområde tack vare sådana arbeten kan bli hälsosammare och miljövänligare och sammanlänkas med varandra och dessutom få ökad motståndskraft mot klimatförändringarnas negativa effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i energiprestandadirektivet göra rörlighetsbegreppet mera omfattande, genom att i mån av möjlighet införa minimikrav för olika byggnadstypers parkeringsinfrastruktur för cyklar och laddningsstationer för elcyklar. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar att man börjat erkänna vikten av kraven på förinstallerad kabeldragning i nya byggnader, både bostadshus och andra byggnader, i och med att dessa krav är en av förutsättningarna för snabb utbyggnad av laddningsstationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra till att sådana krav tas med i de nationella politiska ramarna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att tillgång till laddningsstationer är ett av incitamenten till att privata lägenhets- eller husägare ska välja ett alternativ med e-mobilitet. Parlamentet konstaterar dock att energiprestandadirektivet i dag fastställer krav på ledningsinfrastruktur endast för nya byggnader och byggnader som genomgår större renoveringar och har fler än tio parkeringsplatser. Parlamentet påpekar att direktivets krav inte är bindande om kostnaderna för installation av laddningsinfrastruktur och för kabeldragning överstiger 7 % av den sammanlagda kostnaden för den större renovering som byggnaden genomgår. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samarbete med medlemsstaterna, utföra en kostnadsanalys för att undersöka hur man skulle kunna få fastighetsutvecklare att installera lämplig infrastruktur för elfordonsanvändare. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna senast den 1 januari 2025 måste fastställa krav på installation av ett antal laddningsstationer i alla byggnader som inte används för bostadsändamål och som har fler än 20 parkeringsplatser. Parlamentet konstaterar här hur viktigt det är att man utreder var det brustit i genomförandet av energiprestandadirektivet. När det direktivet ses över bör man bygga ut det med bestämmelser som ytterligare uppmuntrar och underlättar utbyggnaden av privat och offentlig laddningsinfrastruktur både i bostadshus och i andra byggnader. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att lösningar med elektromobilitet måste bli lättillgängliga för alla. Parlamentet påpekar här att byggnader, och även bilparkeringar, måste renoveras på ett sådant sätt att de blir lättare tillgängliga för personer med nedsatt rörlighet. Parlamentet betonar dessutom att det måste avsättas uppställningsplatser för rörlighetshjälpmedel i renoverade och nya byggnader, också för rullstolar och sittvagnar. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar att man insett att man måste underlätta och påskynda utbyggnaden av laddningsinfrastruktur genom att åtgärda nuvarande hinder, i form till exempel av delade incitament och administrativa bördor. Parlamentet påpekar dock att det fortfarande finns administrativa hinder på nationell och lokal nivå för infrastrukturplaneringen och för tillståndsförfarandena för laddningsinfrastruktur. Dessa hinder bromsar upp utbyggnaden av laddningsinfrastruktur i nya och befintliga byggnader, både i bostadshus och i andra byggnader. Parlamentet framhåller att man måste göra mer för att få bort dessa uppenbara administrativa hinder. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker att elfordonsladdning i bostadshus och andra byggnader måste komplettera den offentligt tillgängliga laddningsinfrastrukturen, för att säkerställa att det finns kapacitet för elfordonsladdning. Parlamentet framhåller att man måste investera mer i e-mobilitet och bygga ut den laddningsinfrastruktur som klarar av smart laddning. En infrastruktur av det sistnämnda slaget kan göra det lättare att kapa belastningstoppar och bedriva efterfrågeflexibilitet, samtidigt som den ger oss billigare och effektivare kraftnät som kräver mindre omfattande produktionskapacitet och infrastruktur. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att utbyggnaden av offentlig, halvoffentlig och privat smart laddningsinfrastruktur fortsättningsvis är en grundförutsättning för stimulans till marknadslanseringen av elfordon. Parlamentet uppmanar därför till ökade investeringar i byggnader och mobilitet, samt till innovationsstimulans och användning av digitala verktyg för e-mobilitet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påpekar att EU:s lagstiftning om dessa frågor bör göra det lättare att installera laddningsstationer för elfordon i samband med renoveringar, nybyggen och nya installationer. Parlamentet understryker vikten av investeringar i offentliga laddningsstationer längsmed stomnätskorridorerna och i det övergripande nätet, men betonar att dessa endast kan komplettera det betydligt större antal laddningsstationer som kommer att behövas i stadsområden. Parlamentet påpekar att det mest kostnadseffektiva och praktiska sättet att påskynda fordonsparkernas övergång till eldrift är att ställa laddningsstationer till förfogande i närheten av bostäder och arbetsplatser, där de blir ett grundläggande komplement till den nödvändiga men dyrare infrastrukturen för snabbladdning. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet framhåller att alla européer och regioner, också de yttersta randområdena, måste tillförsäkras inkluderande, enhetlig och hållbar mobilitet. Parlamentet understryker att man måste främja alternativa, inkluderande, säkra och hållbara transportsätt och den infrastruktur som dessa kräver. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillförsäkra socioekonomisk och territoriell sammanhållning vid utformandet av sina krav på installation av ett minimiantal laddningsstationer. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta reda på vad det finns för sociala och ekonomiska hinder samt hinder i lagar och andra författningar jämte förvaltningspraxis för en snabb utbyggnad av laddningsstationer och att åtgärda dessa hinder. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet inser att man vid planeringen av laddningsinfrastruktur och parkeringsområden i och kring bostadshus och andra byggnader måste låta så mycket som möjligt av de nuvarande grönområdena i städerna finnas kvar, vilket också gäller för hållbara dagvattenlösningar i stadsrummet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att bara ett fåtal medlemsstater rapporterat om lovande framsteg med laddningsinfrastrukturen för elfordon i byggnader och på bilparkeringar. Parlamentet uttrycker oro över bristen på framsteg i andra medlemsstater och vill att en bredare uppsättning data snabbare ska göras tillgänglig. Parlamentet konstaterar att flertalet medlemsstater gett uppskattningar om hur elfordonen kommer att vinna insteg, samt mål för utbyggnaden av laddningsstationer för året 2020. Parlamentet påpekar dock att endast två tredjedelar av medlemsstaterna tillhandahållit data om målen för 2025 och 2030. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet påpekar att ett flertal lokala myndigheter börjat sammanställa planer för utfasning av fossila bränslen, där det också ingår bindande tidsfrister för när fordon med förbränningsmotor ska bli förbjudna. Parlamentet uppmanar dessa myndigheter att se till att deras planer också innehåller det ekonomiska och tekniska stöd som behövs för att deras byggnadsbestånd ska kunna anpassas så att kraven i utfasningsplanerna uppfylls. |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 68.

(2)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 145.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0240.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0241.

(5)  EUT L 153, 18.6.2010, s. 13.

(6)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 1.

(7)  EUT L 307, 28.10.2014, s. 1.

(8)  EUT L 111, 25.4.2019, s. 13.

(9)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(10)  EUT L 127, 16.5.2019, s. 34.

(11)  EUT L 165, 21.6.2019, s. 70.

(12)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(13)  Utredningsavdelningen för ekonomisk politik och vetenskapspolitik vid Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Boosting Building Renovation: What Potential and Value for Europe?, från oktober 2016.

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv 2009/119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

(15)  Studien Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables), från mars 2017.

(16)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 75.

(17)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

(18)  Artikelrubrik i Forum for European Electrical Domestic Safety (FEEDS): In the news: the European Parliament calls on Member States to develop an electrical inspection regime.

(19)  Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2021 med rekommendationer till kommissionen om skydd av arbetstagare mot asbest (Antagna texter, P9_TA(2021)0427).

(20)  Comprehensive study of building energy renovation activities and the uptake of nearly zero-energy buildings in the EU, från november 2019.

(21)  Kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456).

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/69

---

P9_TA(2021)0504

Utmaningar och framtidsutsikter för multilaterala system för vapenkontroll och nedrustning med avseende på massförstörelsevapen

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om utmaningar och framtidsutsikter för multilaterala system för vapenkontroll och nedrustning med avseende på massförstörelsevapen (2020/2001(INI))

(2022/C 251/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (2),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet och kommissionens vice ordförande/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förberedelsen av den tionde granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget, kärnvapenkontroll och möjligheter till kärnvapennedrustning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet och kommissionens vice ordförande/den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förberedelsen av den tionde granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget, kärnvapenkontroll och möjligheter till kärnvapennedrustning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2020 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om rekommendationerna från konferensen om utvärdering av icke-spridningsfördraget avseende upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 januari 2013 om rekommendationerna från konferensen om utvärdering av icke-spridningsfördraget avseende upprättande av en massförstörelsevapenfri zon i Mellanöstern (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om nukleärt säkerhetsskydd och icke-spridning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2016 om nukleärt säkerhetsskydd och icke-spridning (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (8) (förordning om produkter med dubbla användningsområden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden (8) (förordning om produkter med dubbla användningsområden),

| — | med beaktande av de årliga lägesrapporterna om genomförandet av Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (särskilt rapporterna från 2019 (9) och 2020 (10)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga lägesrapporterna om genomförandet av Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (särskilt rapporterna från 2019 (9) och 2020 (10)),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/212/Gusp av den 29 mars 2010 om Europeiska unionens ståndpunkt inför 2010 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/212/Gusp av den 29 mars 2010 om Europeiska unionens ståndpunkt inför 2010 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (11),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/1656 av den 6 november 2020 om unionens stöd för Internationella atomenergiorganets (IAEA) verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/1656 av den 6 november 2020 om unionens stöd för Internationella atomenergiorganets (IAEA) verksamhet i fråga om nukleärt fysiskt skydd och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (12),

| — | Med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/901 av den 29 juni 2020 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (13), |
| --- | --- |

—

Med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/901 av den 29 juni 2020 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (13),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/938 av den 6 juni 2019 till stöd för en förtroendeskapande process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/938 av den 6 juni 2019 till stöd för en förtroendeskapande process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen (14),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1542 av den 15 oktober 2018 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen (15) och rådets genomförandeförordning (EU) 2020/1480 av den 14 oktober 2020 om genomförande av förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1542 av den 15 oktober 2018 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen (15) och rådets genomförandeförordning (EU) 2020/1480 av den 14 oktober 2020 om genomförande av förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen (16),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/906 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/906 av den 29 juni 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/615 om unionsstöd till verksamheten inför 2020 års granskningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (17),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/97 av den 21 januari 2019 till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/97 av den 21 januari 2019 till stöd för konventionen om biologiska vapen och toxinvapen inom ramen för EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (18),

| — | med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 15 december 2020 om ikraftträdandet av fördraget om förbud mot kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 15 december 2020 om ikraftträdandet av fördraget om förbud mot kärnvapen,

| — | med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 3 februari 2021 om utvidgandet av Start-avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 3 februari 2021 om utvidgandet av Start-avtalet,

| — | med beaktande av Natos 16:e årliga konferens om massförstörelsevapen, vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos 16:e årliga konferens om massförstörelsevapen, vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning den 10 november 2020,

| — | med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 18 juni 2021 om fördraget om observationsflygningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 18 juni 2021 om fördraget om observationsflygningar,

| — | med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 2 augusti 2019 om att INF-avtalet har urholkats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 2 augusti 2019 om att INF-avtalet har urholkats,

| — | med beaktande av Natos generalsekreterares tal den 10 november 2020 vid den 16:e årliga konferensen om massförstörelsevapen, vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos generalsekreterares tal den 10 november 2020 vid den 16:e årliga konferensen om massförstörelsevapen, vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning,

| — | med beaktande av FN:s agenda för nedrustning från 2018 Securing our common future (inte översatt till svenska) (”Säkra vår gemensamma framtid”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s agenda för nedrustning från 2018 Securing our common future (inte översatt till svenska) (”Säkra vår gemensamma framtid”),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterare António Guterres uttalande av den 24 oktober 2020 om ikraftträdandet av fördraget om förbud mot kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterare António Guterres uttalande av den 24 oktober 2020 om ikraftträdandet av fördraget om förbud mot kärnvapen,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av beslutet av den 21 april 2021 från konferensen för de stater som är parter i Organisationen för förbud mot kemiska vapen om Arabrepubliken Syriens innehav och användning av kemiska vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av den 21 april 2021 från konferensen för de stater som är parter i Organisationen för förbud mot kemiska vapen om Arabrepubliken Syriens innehav och användning av kemiska vapen,

| — | med beaktande av den gemensamma övergripande handlingsplanen från 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma övergripande handlingsplanen från 2015,

| — | med beaktande av E3-uttalandet (19) av den 19 augusti 2021 om den gemensamma övergripande handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av E3-uttalandet (19) av den 19 augusti 2021 om den gemensamma övergripande handlingsplanen,

| — | med beaktande av IAEA:s 64:e generalkonferens den 21–25 september 2020 i Wien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IAEA:s 64:e generalkonferens den 21–25 september 2020 i Wien,

| — | med beaktande av det tal som Republiken Frankrikes president höll den 7 februari 2020 om Frankrikes försvars- och avskräckningsstrategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som Republiken Frankrikes president höll den 7 februari 2020 om Frankrikes försvars- och avskräckningsstrategi,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas respektive Rysslands president den 16 juni 2021 om strategisk stabilitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Förenta staternas respektive Rysslands president den 16 juni 2021 om strategisk stabilitet,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0324/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0324/2021), och av följande skäl:

| A. | Massförstörelsevapen, särskilt kärnvapen, utgör ett allvarligt hot mot människors säkerhet på lång sikt. En stabil och övergripande struktur för vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning som bygger på bindande fördrag och kraftfulla förtroendebyggande mekanismer och förstärks av ett tillförlitligt och insynsvänligt kontrollförfarande är avgörande för att bygga och upprätthålla fred, stabilitet, förutsägbarhet, säkerhet, hållbar utveckling och ekonomiska och sociala framsteg, trappa ned de befintliga spänningarna mellan stater och minska sannolikheten för väpnade konflikter med oförutsägbara och katastrofala humanitära, miljömässiga, sociala och ekonomiska följder. |
| --- | --- |

A.

Massförstörelsevapen, särskilt kärnvapen, utgör ett allvarligt hot mot människors säkerhet på lång sikt. En stabil och övergripande struktur för vapenkontroll, icke-spridning och nedrustning som bygger på bindande fördrag och kraftfulla förtroendebyggande mekanismer och förstärks av ett tillförlitligt och insynsvänligt kontrollförfarande är avgörande för att bygga och upprätthålla fred, stabilitet, förutsägbarhet, säkerhet, hållbar utveckling och ekonomiska och sociala framsteg, trappa ned de befintliga spänningarna mellan stater och minska sannolikheten för väpnade konflikter med oförutsägbara och katastrofala humanitära, miljömässiga, sociala och ekonomiska följder.

| B. | I de nuvarande spända europeiska och globala geopolitiska sammanhangen har viktiga vapenkontrollfördrag som trädde i kraft i slutet av det kalla kriget nyligen försvagats eller avvecklats. Spänningar och en brist på förtroende mellan parterna i icke-spridningsfördraget har ökat under senare år, vilket har förvärrats av allt sämre bilaterala förbindelser mellan Förenta staterna och Ryssland och därpå följande åtgärder som Ryssland har vidtagit för att ompröva nukleära aspekter av sin militära doktrin. Ett nytt internationellt klimat som bygger på allt fler maktkamper har vuxit fram. I denna nya miljö, där den nödvändiga stabiliteten och förutsägbarheten för den europeiska och globala säkerhetsstrukturen inte garanteras, har EU inlett en reflektionsprocess om möjliga sätt att stärka sitt strategiska oberoende. I en värld med globalt ömsesidigt beroende är förnyade globala insatser för vapenkontroll och nedrustning avgörande för EU:s säkerhet. Förenta staterna och Ryska federationen åtog sig den 16 juni 2021 att inleda en integrerad strategisk stabilitetsdialog. |
| --- | --- |

B.

I de nuvarande spända europeiska och globala geopolitiska sammanhangen har viktiga vapenkontrollfördrag som trädde i kraft i slutet av det kalla kriget nyligen försvagats eller avvecklats. Spänningar och en brist på förtroende mellan parterna i icke-spridningsfördraget har ökat under senare år, vilket har förvärrats av allt sämre bilaterala förbindelser mellan Förenta staterna och Ryssland och därpå följande åtgärder som Ryssland har vidtagit för att ompröva nukleära aspekter av sin militära doktrin. Ett nytt internationellt klimat som bygger på allt fler maktkamper har vuxit fram. I denna nya miljö, där den nödvändiga stabiliteten och förutsägbarheten för den europeiska och globala säkerhetsstrukturen inte garanteras, har EU inlett en reflektionsprocess om möjliga sätt att stärka sitt strategiska oberoende. I en värld med globalt ömsesidigt beroende är förnyade globala insatser för vapenkontroll och nedrustning avgörande för EU:s säkerhet. Förenta staterna och Ryska federationen åtog sig den 16 juni 2021 att inleda en integrerad strategisk stabilitetsdialog.

| C. | EU strävar efter att vara en global aktör för fred och stöder den regelbaserade internationella ordningen. Vapenkontroll och icke-spridning av kärnvapen ingår i EU-projektets själva kärna och har ingått där sedan allra första början, särskilt genom inrättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Genom sin strategi mot spridning av massförstörelsevapen bidrar EU till avrustning och förebyggande av användning och spridning av massförstörelsevapen. Strategin bör också inriktas på nya hot såsom autonoma vapensystem samt ny och omstörtande teknik. |
| --- | --- |

C.

EU strävar efter att vara en global aktör för fred och stöder den regelbaserade internationella ordningen. Vapenkontroll och icke-spridning av kärnvapen ingår i EU-projektets själva kärna och har ingått där sedan allra första början, särskilt genom inrättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Genom sin strategi mot spridning av massförstörelsevapen bidrar EU till avrustning och förebyggande av användning och spridning av massförstörelsevapen. Strategin bör också inriktas på nya hot såsom autonoma vapensystem samt ny och omstörtande teknik.

| D. | Under de mer än femtio år som icke-spridningsfördraget har existerat har det med sina tre ömsesidigt förstärkande pelare visat sig vara och förblir en hörnsten för den globala strukturen för kontroll av kärnvapen och ett effektivt verktyg för att upprätthålla internationell fred och säkerhet, genom att säkerställa att det stora flertalet signatärstater fullgör sina icke-spridningsskyldigheter genom att tillämpa strikta säkerhetskontroller och normer mot förvärv av kärnvapen. Vi förväntar oss att artikel 6 i icke-spridningsfördraget uppfylls. Den 10:e granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget har skjutits upp på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

D.

Under de mer än femtio år som icke-spridningsfördraget har existerat har det med sina tre ömsesidigt förstärkande pelare visat sig vara och förblir en hörnsten för den globala strukturen för kontroll av kärnvapen och ett effektivt verktyg för att upprätthålla internationell fred och säkerhet, genom att säkerställa att det stora flertalet signatärstater fullgör sina icke-spridningsskyldigheter genom att tillämpa strikta säkerhetskontroller och normer mot förvärv av kärnvapen. Vi förväntar oss att artikel 6 i icke-spridningsfördraget uppfylls. Den 10:e granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget har skjutits upp på grund av covid-19-pandemin.

| E. | Det finns ingen internationell mekanism som reglerar exporten av höganrikat uran för atomubåtar. |
| --- | --- |

E.

Det finns ingen internationell mekanism som reglerar exporten av höganrikat uran för atomubåtar.

| F. | IAEA har spelat en avgörande roll i genomförandet av icke-spridningsfördraget. Tilläggsprotokollet utvidgar avsevärt IAEA:s möjligheter att kontrollera olagliga kärntekniska anläggningar. |
| --- | --- |

F.

IAEA har spelat en avgörande roll i genomförandet av icke-spridningsfördraget. Tilläggsprotokollet utvidgar avsevärt IAEA:s möjligheter att kontrollera olagliga kärntekniska anläggningar.

| G. | Spänningarna och bristen på förtroende mellan parterna i icke-spridningsfördraget har ökat under de senaste åren. |
| --- | --- |

G.

Spänningarna och bristen på förtroende mellan parterna i icke-spridningsfördraget har ökat under de senaste åren.

| H. | Fördraget om förbud mot kärnvapen trädde i kraft den 22 januari 2021 till följd av en rörelse som spänner över olika länder och regioner i syfte att uppmärksamma de katastrofala humanitära konsekvenserna av all användning av kärnvapen. Tre av EU:s medlemsstater är parter i detta fördrag. Sex EU-medlemsstater deltog i förhandlingarna om fördraget om förbud mot kärnvapen i FN:s generalförsamling, och fem röstade för antagandet av det nya fördraget. Inga Natomedlemmar och ingen stat som innehar kärnvapen är parter i fördraget. Det finns ingen rådsståndpunkt om fördraget om förbud mot kärnvapen. Det är önskvärt att alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget och alla kärnvapenstater engagerar sig och deltar aktivt, för att uppnå meningsfulla resultat i de globala nedrustningsinsatserna. |
| --- | --- |

H.

Fördraget om förbud mot kärnvapen trädde i kraft den 22 januari 2021 till följd av en rörelse som spänner över olika länder och regioner i syfte att uppmärksamma de katastrofala humanitära konsekvenserna av all användning av kärnvapen. Tre av EU:s medlemsstater är parter i detta fördrag. Sex EU-medlemsstater deltog i förhandlingarna om fördraget om förbud mot kärnvapen i FN:s generalförsamling, och fem röstade för antagandet av det nya fördraget. Inga Natomedlemmar och ingen stat som innehar kärnvapen är parter i fördraget. Det finns ingen rådsståndpunkt om fördraget om förbud mot kärnvapen. Det är önskvärt att alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget och alla kärnvapenstater engagerar sig och deltar aktivt, för att uppnå meningsfulla resultat i de globala nedrustningsinsatserna.

| I. | Den gemensamma övergripande handlingsplanen är ett resultat av den multilaterala diplomati som leddes av EU. Parterna i 2015 års gemensamma övergripande handlingsplan – EU, Kina, Ryssland, Iran och Förenta staterna – har inlett indirekta förhandlingar för ett återupptaget genomförande från Irans och Förenta staternas sida av den gemensamma övergripande handlingsplanen. 2018 återinförde Förenta staterna sanktioner och avskaffade Iran begränsningar för sin produktion av anrikat uran. Iran har upphört att tillämpa tilläggsprotokollet och genomföra den ändrade koden 3.1 i tilläggsavtalen till Irans avtal om skyddsåtgärder, samtidigt som landets program för att anrika uran till vapenklass intensifieras. Detta utgör ett allvarligt hot mot regional och internationell fred och säkerhet och mot insatser för global nedrustning och icke-spridning. Irans regering och nya president måste fortfarande visa sin avsikt att iaktta den gemensamma övergripande handlingsplanen och sträva efter ett konstruktivt och fredligt engagemang i EU. |
| --- | --- |

I.

Den gemensamma övergripande handlingsplanen är ett resultat av den multilaterala diplomati som leddes av EU. Parterna i 2015 års gemensamma övergripande handlingsplan – EU, Kina, Ryssland, Iran och Förenta staterna – har inlett indirekta förhandlingar för ett återupptaget genomförande från Irans och Förenta staternas sida av den gemensamma övergripande handlingsplanen. 2018 återinförde Förenta staterna sanktioner och avskaffade Iran begränsningar för sin produktion av anrikat uran. Iran har upphört att tillämpa tilläggsprotokollet och genomföra den ändrade koden 3.1 i tilläggsavtalen till Irans avtal om skyddsåtgärder, samtidigt som landets program för att anrika uran till vapenklass intensifieras. Detta utgör ett allvarligt hot mot regional och internationell fred och säkerhet och mot insatser för global nedrustning och icke-spridning. Irans regering och nya president måste fortfarande visa sin avsikt att iaktta den gemensamma övergripande handlingsplanen och sträva efter ett konstruktivt och fredligt engagemang i EU.

| J. | Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) har ännu inte ratificerats överallt. Åtta stater, däribland Förenta staterna och Kina, måste fortfarande ratificera fördraget för att det ska träda i kraft. EU har konsekvent främjat fördragets bidrag till fred, säkerhet, nedrustning och icke-spridning. |
| --- | --- |

J.

Fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) har ännu inte ratificerats överallt. Åtta stater, däribland Förenta staterna och Kina, måste fortfarande ratificera fördraget för att det ska träda i kraft. EU har konsekvent främjat fördragets bidrag till fred, säkerhet, nedrustning och icke-spridning.

| K. | Nedrustningskonferensen har efter 25 år av stillastående har förhandlingar ännu inte formellt inletts om det föreslagna fördraget om förbud för framställning av klyvbart material för kärnvapen, som skulle förbjuda framställning av klyvbart material för kärnvapen och andra kärnladdningar. |
| --- | --- |

K.

Nedrustningskonferensen har efter 25 år av stillastående har förhandlingar ännu inte formellt inletts om det föreslagna fördraget om förbud för framställning av klyvbart material för kärnvapen, som skulle förbjuda framställning av klyvbart material för kärnvapen och andra kärnladdningar.

| L. | Efter det att avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet) fullständigt misslyckats, till följd av att Förenta staterna i augusti 2019 dragit sig tillbaka från det efter att Ryssland ihållande underlåtit att efterleva sina skyldigheter enligt INF-avtalet genom att placera ut det kärnvapendugliga SSC-8-robotsystemet, är det inte längre förbjudet för Förenta staterna och Ryssland att framställa och använda denna kategori av vapen eller att vara delaktiga i en ny kapprustning, särskilt i Europa och Asien. Rysslands aggressiva beteende i grannskapet har ökat hotet om militär konfrontation. Ryssland har nyligen flyttat flera kärnvapendugliga system för ballistiska robotar som tros kunna överskrida en räckvidd på 500 km, nära sin gräns mot EU. |
| --- | --- |

L.

Efter det att avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet) fullständigt misslyckats, till följd av att Förenta staterna i augusti 2019 dragit sig tillbaka från det efter att Ryssland ihållande underlåtit att efterleva sina skyldigheter enligt INF-avtalet genom att placera ut det kärnvapendugliga SSC-8-robotsystemet, är det inte längre förbjudet för Förenta staterna och Ryssland att framställa och använda denna kategori av vapen eller att vara delaktiga i en ny kapprustning, särskilt i Europa och Asien. Rysslands aggressiva beteende i grannskapet har ökat hotet om militär konfrontation. Ryssland har nyligen flyttat flera kärnvapendugliga system för ballistiska robotar som tros kunna överskrida en räckvidd på 500 km, nära sin gräns mot EU.

| M. | Förenta staterna och Ryska federationen har enats om att förlänga Start-avtalet med fem år. |
| --- | --- |

M.

Förenta staterna och Ryska federationen har enats om att förlänga Start-avtalet med fem år.

| N. | De frivilliga ensidiga åtgärderna, presidenternas initiativ (Presidential Nuclear Initiatives), har lett till betydande minskningar av både den amerikanska och den ryska utplacerade arsenalen. |
| --- | --- |

N.

De frivilliga ensidiga åtgärderna, presidenternas initiativ (Presidential Nuclear Initiatives), har lett till betydande minskningar av både den amerikanska och den ryska utplacerade arsenalen.

| O. | Markbaserade ballistiska robotar och kryssningsrobotar med en räckvidd på mellan 500 och 5 500 km anses vara särskilt farliga på grund av deras korta flygtid, dödlighet och manöverduglighet, svårigheten att skjuta ned dem och deras förmåga att bära kärnstridsspetsar. Under de senaste åren har en ny generation kryssningsrobotar och taktiska robotar vuxit fram. |
| --- | --- |

O.

Markbaserade ballistiska robotar och kryssningsrobotar med en räckvidd på mellan 500 och 5 500 km anses vara särskilt farliga på grund av deras korta flygtid, dödlighet och manöverduglighet, svårigheten att skjuta ned dem och deras förmåga att bära kärnstridsspetsar. Under de senaste åren har en ny generation kryssningsrobotar och taktiska robotar vuxit fram.

| P. | Under de senaste åren har Kina avsevärt intensifierat utvecklingen av sin konventionella kapacitet, missilkapacitet och kärntekniska kapacitet. Kina har visat brist på transparens och ovilja att inleda samtal om sitt möjliga deltagande i multilaterala instrument för kärnvapenkontroll, vilket har gjort det möjligt för landet att utan hinder bygga upp ett lager bestående av en stor arsenal av tekniskt avancerade medeldistansrobotar (IRBM), såsom Dong-Feng 26-robotar. EU bör samarbeta med likasinnade partner för att inleda intensiv diplomati med Kina i syfte att utveckla en fungerande struktur för vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning och skydda EU:s säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

P.

Under de senaste åren har Kina avsevärt intensifierat utvecklingen av sin konventionella kapacitet, missilkapacitet och kärntekniska kapacitet. Kina har visat brist på transparens och ovilja att inleda samtal om sitt möjliga deltagande i multilaterala instrument för kärnvapenkontroll, vilket har gjort det möjligt för landet att utan hinder bygga upp ett lager bestående av en stor arsenal av tekniskt avancerade medeldistansrobotar (IRBM), såsom Dong-Feng 26-robotar. EU bör samarbeta med likasinnade partner för att inleda intensiv diplomati med Kina i syfte att utveckla en fungerande struktur för vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning och skydda EU:s säkerhetsintressen.

| Q. | Både Frankrike och Förenade kungariket, som de enda europeiska länderna med kärnvapen, delar uppfattningen att en trovärdig miniminivå för kärnvapenavskräckning är avgörande för Europas och Natos kollektiva säkerhet. Efter Förenade kungarikets utträde ur EU är Frankrike i dagsläget den enda EU-medlemsstaten med kärnvapen och fortsätter att modernisera och förnya sin kärnvapenarsenal. Frankrikes president Emmanuel Macron föreslog 2020 att man skulle inleda en ”strategisk dialog” med villiga europeiska partner om den potentiella roll som Frankrikes kärnvapenavskräckning spelar för ”vår kollektiva säkerhet”. Förenade kungariket har meddelat att landet kommer att höja taket för sin totala kärnvapenarsenal med mer än 40 procent, till att ha 260 operativt tillgängliga stridsspetsar och att landet kommer att göra sin kärnkraftsposition mer ogenomskinlig genom att inte längre deklarera siffror om sin arsenal. |
| --- | --- |

Q.

Både Frankrike och Förenade kungariket, som de enda europeiska länderna med kärnvapen, delar uppfattningen att en trovärdig miniminivå för kärnvapenavskräckning är avgörande för Europas och Natos kollektiva säkerhet. Efter Förenade kungarikets utträde ur EU är Frankrike i dagsläget den enda EU-medlemsstaten med kärnvapen och fortsätter att modernisera och förnya sin kärnvapenarsenal. Frankrikes president Emmanuel Macron föreslog 2020 att man skulle inleda en ”strategisk dialog” med villiga europeiska partner om den potentiella roll som Frankrikes kärnvapenavskräckning spelar för ”vår kollektiva säkerhet”. Förenade kungariket har meddelat att landet kommer att höja taket för sin totala kärnvapenarsenal med mer än 40 procent, till att ha 260 operativt tillgängliga stridsspetsar och att landet kommer att göra sin kärnkraftsposition mer ogenomskinlig genom att inte längre deklarera siffror om sin arsenal.

| R. | Israel är inte part i icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- |

R.

Israel är inte part i icke-spridningsfördraget.

| S. | Ett antal övriga stater har förvärvat den vetenskapliga, tekniska och industriella kapacitet som krävs för att tillverka ballistiska robotar och kryssningsrobotar. Indien och Pakistan har uppgett sig ha kärnvapen. Ingetdera landet är part i icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- |

S.

Ett antal övriga stater har förvärvat den vetenskapliga, tekniska och industriella kapacitet som krävs för att tillverka ballistiska robotar och kryssningsrobotar. Indien och Pakistan har uppgett sig ha kärnvapen. Ingetdera landet är part i icke-spridningsfördraget.

| T. | Risken för att en kärnvapenarsenal tas över av terroristorganisationer är en källa till oro. Olaglig spridning bland pariaregimer utgör fortfarande en risk, vilket tydliggörs av Abdul Qadeer Khan-nätverket. |
| --- | --- |

T.

Risken för att en kärnvapenarsenal tas över av terroristorganisationer är en källa till oro. Olaglig spridning bland pariaregimer utgör fortfarande en risk, vilket tydliggörs av Abdul Qadeer Khan-nätverket.

| U. | Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler innefattar en dimension som avser icke-spridning av robotar trots att den inte är rättsligt bindande. |
| --- | --- |

U.

Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler innefattar en dimension som avser icke-spridning av robotar trots att den inte är rättsligt bindande.

| V. | Syftet med fördraget om observationsflygningar, som har varit i kraft 2002, var att bygga upp tillit, förtroende och ömsesidig förståelse mellan Ryssland och Förenta staterna och dess europeiska allierade. Ryssland har under många år underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget om observationsflygningar. Förenta staterna och Ryssland frånträdde successivt fördraget. |
| --- | --- |

V.

Syftet med fördraget om observationsflygningar, som har varit i kraft 2002, var att bygga upp tillit, förtroende och ömsesidig förståelse mellan Ryssland och Förenta staterna och dess europeiska allierade. Ryssland har under många år underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt fördraget om observationsflygningar. Förenta staterna och Ryssland frånträdde successivt fördraget.

| W. | Konventionen om kemiska vapen är världens första multilaterala nedrustningsavtal som föreskriver kontrollerbart avskaffande av en hel kategori massförstörelsevapen. Under det senaste årtiondet har den rättsliga normen mot användning av kemiska vapen brutits flera gånger, bland annat av den syriska regeringen och Ryssland. Konventionen om kemiska vapen måste anpassas till nya industriella produktionsprocesser, en innovativ kemisk industri och uppkomsten av nya aktörer. |
| --- | --- |

W.

Konventionen om kemiska vapen är världens första multilaterala nedrustningsavtal som föreskriver kontrollerbart avskaffande av en hel kategori massförstörelsevapen. Under det senaste årtiondet har den rättsliga normen mot användning av kemiska vapen brutits flera gånger, bland annat av den syriska regeringen och Ryssland. Konventionen om kemiska vapen måste anpassas till nya industriella produktionsprocesser, en innovativ kemisk industri och uppkomsten av nya aktörer.

| X. | EU har fullt ut engagerat sig i internationella insatser för att förbättra biosäkerheten och den biologiska mångfalden genom genomförandet av konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (BTV-konventionen). 13 länder är ännu inte parter i BTV-konventionen. BTV-konventionen antogs utan kontrollmekanismer för säkerställande av efterlevnaden. Förhandlingarna om ett kontrollprotokoll avbröts för 20 år sedan. |
| --- | --- |

X.

EU har fullt ut engagerat sig i internationella insatser för att förbättra biosäkerheten och den biologiska mångfalden genom genomförandet av konventionen om förbud mot utveckling, framställning och lagring av bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen samt om deras förstöring (BTV-konventionen). 13 länder är ännu inte parter i BTV-konventionen. BTV-konventionen antogs utan kontrollmekanismer för säkerställande av efterlevnaden. Förhandlingarna om ett kontrollprotokoll avbröts för 20 år sedan.

| Y. | Demokratiska folkrepubliken Koreas (Nordkoreas) aktiviteter och program för ballistiska robotar, kärnvapen och massförstörelsevapen, liksom spridningen och exporten av dessa vapen, utgör ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet och mot insatser för global nedrustning och icke-spridning. Nordkoreas ledning försöker ofta använda sitt kärnvapenprogram för att tvinga fram politiska och ekonomiska eftergifter från det internationella samfundet, samtidigt som landet fortsätter att torgföra sin teknik för kort- och medeldistansrobotar tillsammans med sitt kärntekniska kunnande. |
| --- | --- |

Y.

Demokratiska folkrepubliken Koreas (Nordkoreas) aktiviteter och program för ballistiska robotar, kärnvapen och massförstörelsevapen, liksom spridningen och exporten av dessa vapen, utgör ett allvarligt hot mot internationell fred och säkerhet och mot insatser för global nedrustning och icke-spridning. Nordkoreas ledning försöker ofta använda sitt kärnvapenprogram för att tvinga fram politiska och ekonomiska eftergifter från det internationella samfundet, samtidigt som landet fortsätter att torgföra sin teknik för kort- och medeldistansrobotar tillsammans med sitt kärntekniska kunnande.

| Z. | Framväxten av humanitär nedrustning har på ett positivt sätt utmanat de traditionella nedrustningsmetoder som är ett arv efter det kalla kriget. |
| --- | --- |

Z.

Framväxten av humanitär nedrustning har på ett positivt sätt utmanat de traditionella nedrustningsmetoder som är ett arv efter det kalla kriget.

| AA. | Antalet kvinnor som deltar i insatser för att utrota massförstörelsevapen är fortfarande alarmerande lågt, bland annat när det gäller diplomati för icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

AA.

Antalet kvinnor som deltar i insatser för att utrota massförstörelsevapen är fortfarande alarmerande lågt, bland annat när det gäller diplomati för icke-spridning och nedrustning.

| AB. | Klimatrelaterade risker kan inverka negativt på EU:s strategiska säkerhetsmiljö. Insatser för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen bidrar starkt till hållbar utveckling, global säkerhet, förutsebarhet, långsiktig stabilitet och skydd av försörjningsmöjligheter, miljön och planeten. |
| --- | --- |

AB.

Klimatrelaterade risker kan inverka negativt på EU:s strategiska säkerhetsmiljö. Insatser för nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen bidrar starkt till hållbar utveckling, global säkerhet, förutsebarhet, långsiktig stabilitet och skydd av försörjningsmöjligheter, miljön och planeten.

| AC. | Covid-19-pandemin har visat på behovet av att öka EU:s beredskap och medvetenhet inom det kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) försvaret, öka samarbetet mellan och investeringarna i civila och militära sektorer på CBRN-området, utveckla förebyggande åtgärder och återhämtningsåtgärder inom ramen för EU:s befintliga civilskyddsmekanism, bygga upp en pool av CBRN-expertis för EU och främja kopplingen mellan hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

AC.

Covid-19-pandemin har visat på behovet av att öka EU:s beredskap och medvetenhet inom det kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) försvaret, öka samarbetet mellan och investeringarna i civila och militära sektorer på CBRN-området, utveckla förebyggande åtgärder och återhämtningsåtgärder inom ramen för EU:s befintliga civilskyddsmekanism, bygga upp en pool av CBRN-expertis för EU och främja kopplingen mellan hälsa och säkerhet.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla engagemang för bevarandet av ändamålsenliga internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningsordningar som en hörnsten i den globala och europeiska säkerheten. Parlamentet upprepar sitt stöd för strategier för att föra minskandet och skrotandet av alla kärnvapenarsenaler framåt och skapa villkor för att åstadkomma en värld som är fri från kärnvapen och CBRN-vapen.; Parlamentet begär en förnyad multilateral ordning för vapenkontroll och nedrustning som inbegriper alla aktörer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över den pågående urholkningen av den globala strukturen för icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll, som förvärras av den snabba utvecklingen av nya, potentiellt destabiliserande system såsom AI-baserade vapensystem samt hypersonisk robot- och drönarteknik. Parlamentet betonar behovet av att särskilt ta itu med frågan om hypersonisk robotteknik, vilken ökar risken för att kärnvapen används som svar på en attack. Parlamentet befarar att frånträde eller utebliven förlängning av viktiga fördrag för vapenkontroll allvarligt skulle skada de internationella vapenkontrollsystem som har medfört en viss stabilitet, och skulle undergräva förbindelserna mellan kärnvapenstater. Parlamentet understryker det akuta behovet av att återupprätta förtroendet över nationsgränserna. Parlamentet är bestört över och motsätter sig starkt varje användning av massförstörelsevapen som ett sätt att lösa geopolitiska tvister. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över de omprövningsbeslut som fattats av flera stater när det gäller den nukleära aspekten av deras militära doktriner. Parlamentet uppmanar alla kärnvapenstater att leva upp till sitt ansvar och överväga att i sina militära och säkerhetsmässiga koncept, doktriner och strategier minska kärnvapnens roll och framskjutna position. Parlamentet välkomnar Förenta staternas avsikt att som en del av den pågående översynen av det amerikanska kärnvapenprogrammet (Nuclear Posture Review) bedöma möjliga sätt att minska kärnvapnens framträdande roll i sin nationella säkerhetsstrategi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt fulla stöd för icke-spridningsfördraget och dess tre ömsesidigt förstärkande pelare, som ett av de mest allmänt accepterade rättsligt bindande instrumenten och som en hörnsten i systemet för icke-spridning av kärnvapen. Parlamentet påminner om att icke-spridningsfördraget har bidragit till att en bred uppsättning normer för nedrustning och fredlig användning av kärnenergi upprätthållits, samtidigt som normen för icke-spridning av kärnvapen har genomdrivits. Parlamentet förväntar sig att kärnvapenstaterna med ärligt uppsåt vidtar åtgärder för att fullgöra sina fördragsstadgade skyldigheter att visa sitt genuina engagemang för kärnvapennedrustning, genom att vidta de konkreta åtgärder som fastställs i det slutliga fördraget från 2010 och genom att stärka icke-spridningsstandarden och utöka IAEA:s skyddsåtgärdskapacitet. Parlamentet varnar för att icke-spridningsfördragets framtid inte bör tas för given och uppmanar de stater som är parter i fördraget att göra sitt yttersta för att bidra till ett framgångsrikt och ambitiöst resultat av den kommande tionde granskningskonferensens alla pelare – nedrustning, icke-spridning och fredlig användning av kärnenergi – genom att enas om en väsentlig slutförklaring som ytterligare stärker fördraget och bidrar till att bevara den strategiska stabiliteten och hämma en ny kapprustning. Parlamentet uppmanar alla stater att underteckna, ansluta sig till och stå fast vid icke-spridningsfördraget. Parlamentet uppmanar den 10:e översynskonferensen att diskutera kryphålet i icke-spridningsfördraget när det gäller export av reaktorer för kärndrift för militära ändamål. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att skicka sina högst uppsatta politiker till granskningskonferensen. Parlamentet uppmanar därför alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget att på ett konstruktivt sätt engagera sig inom ramen för detta fördrag och enas om realistiska, effektiva, påtagliga, ömsesidiga och kontrollerbara åtgärder som bidrar till att uppnå det gemensamma målet om kärnvapennedrustning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att se till att EU spelar en stark och konstruktiv roll för att utveckla och stärka de globala regelbaserade icke-spridningsinsatserna och den globala strukturen för vapenkontroll och nedrustning, med det långsiktiga målet att utplåna alla CBRN-vapen genom att använda alla tillgängliga styrmedel fullt ut. Parlamentet välkomnar det arbete som utförs på detta område av EU:s särskilda sändebud för nedrustning och icke-spridning. Parlamentet uppmanar rådet att förespråka att EU ska tala med en röst i internationella forum för nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll och att främja förtroendeskapande åtgärder bland alla parter i icke-spridningsfördraget i syfte att lätta på spänningarna och minska misstron. Parlamentet understryker behovet av att utnyttja det arbete som utförts genom processen med den strategiska kompassen för att till fullo införliva frågor som rör spridning av massförstörelsevapen i den gemensamma överenskommelsen om hot och att uppnå en gemensam strategisk kultur i denna fråga. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inleda en reflektionsprocess om konsekvenserna av brexit för dess nedrustnings- och icke-spridningspolitik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s betydande fortsatta ekonomiska bidrag till bland annat FN:s kontor för nedrustningsfrågor, IAEA, Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) och FN:s generalsekreterares mekanism för utredning av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker den avgörande betydelsen av utbildning och medvetandehöjande åtgärder. Parlamentet vill därför att den tillgängliga expertisen inom icke-spridning och vapenkontroll, inbegripet på området kvantdatorteknik i EU, ska stärkas och att utbildningen av EU-personal och medlemsstaternas personal ska förbättras. Parlamentet understryker behovet av att stärka banden mellan den privata och den offentliga sektorn, den akademiska världen, tankesmedjor och det civila samhällets organisationer. Parlamentet välkomnar i detta avseende det fortsatta ekonomiska stödet till det europeiska nätverket för kärnutbildning, EU-konsortiet för icke-spridning och nedrustning och Europeiska centrumet för utbildning i kärnsäkerhet. Parlamentet understryker potentialen för samarbete mellan utbildningsprojekt och Europeiska säkerhets- och försvarsakademin. Parlamentet efterfrågar ytterligare investering i nedrustningsutbildning och underlättande av ungdomars engagemang. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker det utvidgade mandatet för transparensrapportering, samordning och verkställighet och det utvidgade tillämpningsområdet för skyldigheterna i förordningen om produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer att sätta frågor om global och regional nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll högt upp på dagordningen för den politiska dialogen med länder utanför EU, för att säkerställa att EU bidrar till insatser för att universalisera befintliga fördrag och styrmedel inom nedrustning, vapenkontroll och icke-spridning. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att arbeta ingående med att stärka utbildningen och kapacitetsuppbyggnaden hos våra närmaste partner, särskilt grannskapsländerna och utvidgningsländerna, på områdena nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll. Parlamentet välkomnar EU:s bidrag till att mildra CBRN-riskerna i hela världen genom att ge stöd till partnerländer och lovordar EU:s initiativ om kompetenscentrum för begränsning av CBRN-risker, som finansieras inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sitt ledarskap när det gäller hjälp till offren och miljösanering som ett svar på konsekvenserna av kärnvapenprov i områden som påverkas av sådana prov. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att föreslå åtgärder som EU och dess medlemsstater kan vidta för att stärka EU:s roll i detta avseende. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar Natos stöd till och underlättande av dialog mellan allierade och partner för att göra det möjligt för dem att fullgöra sina icke-spridningsskyldigheter. Parlamentet understryker att Natos allierade måste stå fast vid sitt åtagande att skapa förutsättningar för ytterligare minskning och långsiktig utplåning av kärnvapenarsenalen och att verka för en värld utan kärnvapen på grundval av ömsesidighet samt rättsligt bindande och verifierbara fördrag. Parlamentet understryker att alla stater måste inleda en konstruktiv och tillförlitlig dialog i denna fråga i relevanta internationella och bilaterala forum. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar sitt fullständiga stöd för arbetet inom FN:s kontor för nedrustningsfrågor, FN:s generalsekreterares ambitiösa agenda för nedrustning och för de multilaterala samtalsdemokratiska förfarandena och förhandlingar som genomfördes i FN:s regi. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att alla intressenter, civilsamhället och den akademiska världen involveras och att medborgarna deltar i nedrustnings- och icke-spridningsdiskussioner på ett meningsfullt och balanserat sätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet stöder de förtroendeskapande åtgärder som Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) har antagit som viktiga bidrag till att begränsa missförstånd eller felberäkningar och säkerställa mer öppenhet och insyn. Parlamentet uppmuntrar alla kärnvapenstater att vidta nödvändiga åtgärder för att öka insynen i deras kärnvapenarsenaler. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att bidra till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen, i enlighet med resolutionen om Mellanöstern från 1995 års gransknings- och utvidgningskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, och EU:s främjande av förtroendebyggande åtgärder till stöd för denna process på ett fullständigt, kontrollerbart och oåterkalleligt sätt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är oroat över Nordkoreas fortsatta kärntekniska och ballistiska verksamhet i strid med ett flertal resolutioner från FN:s säkerhetsråd och över landets utveckling av ny kapacitet. Parlamentet upprepar sin önskan att arbeta för en fullständig, oåterkallelig och kontrollerbar kärnvapennedrustning på Koreahalvön och anser att EU bör fortsätta sina ansträngningar för att utplåna alla massförstörelsevapen på Koreahalvön. Parlamentet uppmanar med kraft Nordkorea att omedelbart upphöra med sin kärntekniska verksamhet och robotverksamhet och med andra program för massförstörelsevapen och bärarsystem, fullt ut följa alla relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, snarast underteckna och ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och återansluta sig till icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de stater som står utanför icke-spridningsfördraget och som innehar kärnvapen att avstå från spridning av all militär kärnteknik och att bli part i icke-spridningsavtalet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar ikraftträdandet av fördraget om förbud mot kärnvapen och erkänner dess vision för en kärnvapenfri värld. Parlamentet påminner om att icke-spridningsfördragets roll som ett oumbärligt forum för att uppnå målet om kärnvapennedrustning och säkerställa internationell stabilitet och kollektiv säkerhet inte får försvagas. Parlamentet understryker vikten av icke-spridningsfördraget, i vilket 191 stater är parter, framhäver behovet av att säkerställa att det är effektivt och uppmanar därför alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget att på ett konstruktivt sätt engagera sig inom ramen för detta fördrag och enas om realistiska, effektiva, påtagliga, ömsesidiga och kontrollerbara åtgärder som bidrar till uppnåendet av det slutliga, gemensamma långsiktiga målet om kärnvapennedrustning. Parlamentet anser att fördraget om förbud mot kärnvapen inte bör försvaga medlemsstaternas säkerhet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om IAEA:s centrala roll som garant för deltagande staters efterlevnad av bestämmelserna i icke-spridningsfördraget. Parlamentet betonar att organets kontrollverksamhet är avgörande för att förhindra spridning av kärnvapen, och uppmanar de stater som ännu inte har ratificerat IAEA:s tilläggsprotokoll att göra det utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar de stater som har upphört att tillämpa tilläggsprotokollet att återgå till efterlevnad. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller IAEA:s avgörande roll när det gäller att övervaka och kontrollera Irans efterlevnad av kontrollavtalet, och lovordar särskilt den viktiga roll som IAEA har spelat sedan den 23 februari 2021, genom att genomföra en tillfällig bilateral teknisk överenskommelse med Iran som gör det möjligt för IAEA att fortsätta med sin nödvändiga kontroll- och övervakningsverksamhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt fullständiga stöd för den gemensamma övergripande handlingsplanen som en central del av den internationella strukturen för icke-spridning av kärnvapen. Parlamentet betonar att ett fullständigt genomförande av avtalet är avgörande för Europas säkerhet och för stabiliteten och säkerheten i Mellanöstern och resten av världen. Parlamentet välkomnar EU:s fortsatta kontakter med Iran i frågor som rör civilt kärntekniskt samarbete och de åtgärder som vidtagits för att genomföra projekt för att förbättra kärnsäkerheten enligt bilaga III till den gemensamma övergripande handlingsplanen. Parlamentet uppmanar Iran att omedelbart upphöra med sin kärntekniska verksamhet som strider mot den gemensamma övergripande handlingsplanen, vilken bör gå hand i hand med hävandet av alla kärnteknikrelaterade sanktioner. Parlamentet uppmanar samtliga parter att återuppta förhandlingarna i syfte att återupprätta en fullständig och effektiv efterlevnad av avtalet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet bekräftar att ikraftträdandet och ratificeringen av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, såsom ett starkt tillits- och förtroendeskapande instrument, fortsätter att vara ett viktigt mål i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. Parlamentet konstaterar att fördraget har ratificerats av 170 stater och påpekar att åtta länder fortfarande måste göra detta för att fördraget ska träda i kraft. Parlamentet välkomnar EU:s diplomatiska ansträngningar för att nå ut till icke-signatärstater i syfte att säkra deras engagemang för ratificering och allmän anslutning till fördraget. Parlamentet välkomnar EU:s stöd, bland annat genom finansiella bidrag, till den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar och som syftar till att stärka dess kontroll- och övervakningskapacitet. Parlamentet uppmanar alla stater som inte har undertecknat fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar att ansluta sig, och uppmanar med kraft alla stater som har undertecknat men inte ratificerat detta fördrag att göra det. Parlamentet uppmanar alla stater att avstå från kärnsprängningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sitt långvariga stöd till inledandet av förhandlingar om fördraget om förbud för framställning av klyvbart material för kärnvapen, och uppmanar alla kärnvapenstater som ännu inte har gjort det att anta ett omedelbart moratorium för framställning av klyvbart material för kärnvapen och andra kärnladdningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar på nytt djupt dels att Förenta staterna och Ryska federationen frånträtt avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet) till följd av Rysslands fortsatta underlåtenhet att följa det, dels bristen på kommunikation mellan parterna. Parlamentet är särskilt oroat över en eventuell återkomst av markbaserade medeldistansrobotar (IRBM) i det europeiska insatsområdet i sammanhanget efter INF-avtalet, och över en ny kapprustning och återmilitarisering i Europa. Parlamentet välkomnar Förenta staternas och Rysslands åtagande att fortsätta arbeta för att uppnå sina uttalade gemensamma mål att säkerställa förutsägbarhet på det strategiska området och minska riskerna för väpnade konflikter och hot om kärnvapenkrig. Parlamentet uppmanar med kraft båda sidor att utnyttja detta tillfälle för att lägga en ambitiös grund för att återuppta förhandlingarna om en ny struktur för vapenkontroll och riskreducerande åtgärder som tar hänsyn till den föränderliga geopolitiska situationen och framväxten av nya makter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar alla andra länder, särskilt Kina, som innehar eller håller på att utveckla system för interkontinentala robotar och medeldistansrobotar (IRBM), att engagera sig i insatser för att multilateralisera och universalisera det avtal som följer efter INF-avtalet, med beaktande av den senaste utvecklingen i vapensystem, och att aktivt delta i diskussioner om alla eventuella övriga avtal om vapenkontroll. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar med oro den pågående moderniseringen och breddningen av Kinas kärnvapenarsenal, inbegripet hypersoniska kärnvapendugliga robotar. Parlamentet uppmanar Kina att aktivt och i god tro engagera sig i internationella förhandlingar om vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar med oro Rysslands ofta förekommande överträdelser av internationella normer och fördrag, tillsammans med landets alltmer fientliga kärnvapenretorik mot medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att upphöra med sin fientliga verksamhet och återigen efterleva internationella normer. Parlamentet är särskilt oroat över Rysslands kärnvapenprov och uppbyggnad av sin flotta av atomdrivna och konventionellt drivna isbrytare i Arktis. Parlamentet framhåller att sådan verksamhet strider mot målet att upprätthålla stabilitet och fred och även kan vara mycket farlig för den ömtåliga miljön i Arktis. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar varmt Förenta staternas och Ryska federationens beslut att förlänga Start-avtalet som ett viktigt bidrag till icke-spridningsfördragets kommande 10:e granskningskonferens och till genomförandet av artikel VI i Start-avtalet. Parlamentet framhåller att förlängningen av detta skulle kunna utgöra grunden för förhandlingar om ett nytt vapenkontrollavtal som omfattar både utplacerade och icke-utplacerade vapen samt strategiska och icke-strategiska vapen. Parlamentet uppmanar båda signatärerna att grundligt bedöma alla alternativ när det gäller vilket tillämpningsområde, vilken utplacering och vilka vapenkategorier som ska omfattas, och efterlyser dialog med andra kärnvapenländer och deras deltagande i förhandlingar om eventuella nya vapenkontrollavtal, särskilt Kina, mot bakgrund av landets fortsatta ökning och modernisering av sin kärnvapenarsenal, samt Förenade kungariket och Frankrike. Parlamentet uppmanar alla kärnvapenstater att på nytt bekräfta principen att ett kärnvapenkrig inte kan vinnas och aldrig får utkämpas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av presidenternas initiativ, som syftar till att minska användningen av utplacerade kortdistansbaserade ”taktiska” kärnvapen. Parlamentet noterar med oro Rysslands pågående program för att modernisera sina icke-strategiska kärnvapen, som väcker frågor om landets överensstämmelse med målen i presidenternas initiativ. Parlamentet påminner om att presidenternas initiativ, trots att de inte är bindande, har spelat en avgörande roll för vapenkontrollstrukturen, och uppmanar både Förenta staterna och Ryska federationen att hålla fast vid sina åtaganden om icke-strategiska kärnvapen och öka öppenheten vad gäller respektive parters vapen, modernisering och utveckling av nya vapen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att det internationella samfundet måste arbeta med åtgärder för att motverka risken för spridning av missiler. Parlamentet uppmanar stater som har ett betydande antal kryssningsrobotar att som ett första steg fokusera på förtroende- och öppenhetsåtgärder, däribland förhandlingar om och antagande av uppförandekoder för utplacering och användning av kryssningsrobotar. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att inleda en dialog med exportstaterna för att säkerställa att de fullt ut ansluter sig till och samordnar insatserna genom kontrollsystemet för missilteknik, det enda befintliga multilaterala arrangemang som omfattar överföring av missiler och missilrelaterad utrustning. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts av vice ordföranden/den höga representanten i syfte att främja universaliseringen av Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler, som är det enda multilaterala instrumentet för transparens och förtroendeskapande med fokus på spridning av ballistiska missiler, för att ytterligare bidra till insatserna för att begränsa spridningen av ballistiska missiler som kan bära massförstörelsevapen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att leda insatserna för ökad samordning mellan Haag-uppförandekoden och andra instrument för vapenkontroll. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som fördraget om observationsflygningar spelar i de transatlantiska förbindelserna och dess värdefulla bidrag till den globala vapenkontrollstrukturen och till förtroendeskapande åtgärder, öppenhet i fråga om den militära verksamhet som signatärstaterna bedriver och långsiktig europeisk och global stabilitet. Parlamentet framhåller att fördraget om observationsflygningar gav mindre europeiska stater kapacitet att övervaka sina grannar och ställa dem till svars för deras militära verksamhet. Parlamentet beklagar att den ryska statsduman nyligen antog ett lagförslag om utträde och att Förenta staterna frånträtt fördraget om observationsflygningar. Parlamentet uppmanar de återstående signatärerna att fortsätta att tillämpa fördraget. Parlamentet uppmanar med kraft Förenta staterna och Ryska federationen att återuppta dialogen i syfte att återansluta sig till fördraget och genomföra det fullt ut på ett effektivt och kontrollerbart sätt. Parlamentet uppmanar med kraft de återstående staterna att ytterligare stärka fördraget som en förtroendebyggande åtgärd genom att utvidga dess tillämpningsområde så att det inbegriper utbyte mellan forskare, krishanteringssamarbete, miljöövervakning och andra uppdrag. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är oroat över det hot som kemisk krigföring utgör till följd av den mest betydande och ihållande användningen av kemiska vapen på årtionden. Parlamentet är särskilt oroat över vissa statliga och icke-statliga aktörers ökade förmåga att producera förbjudna kemiska agenser snabbare och med begränsade detektionsindikatorer. Parlamentet insisterar på behovet av att upprätthålla den globala etiska normen mot kemiska vapen genom att förhindra straffrihet för användning av dem. Parlamentet begär att EU:s nyligen antagna globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter ska användas effektivt för att upprätthålla denna norm. Parlamentet välkomnar rådets antagande av ett övergripande sanktionssystem för att ta itu med de ökande överträdelserna i samband med produktionen, lagringen, användningen och spridningen av kemiska vapen. Parlamentet upprepar sin djupa oro över mordförsöken på Aleksej Navalnyj samt Sergej och Julia Skripal med användning av det förbjudna nervgiftet novitjok, som betraktas som kemiska vapen enligt konventionen om kemiska vapen. Parlamentet välkomnar de sanktioner som infördes mot ryska tjänstemän den 14 oktober 2020 som svar på denna uppenbara kränkning av internationella normer och Rysslands internationella åtaganden. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att lämna kritiska svar på förgiftningen av Kremlkritikern Aleksej Navalnyj, på begäran av en grupp bestående av 45 västländer enligt OPCW:s regler. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet lovordar den avgörande roll som OPCW spelat för verifierad destruktion av kemiska agenser. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag utvecklingen och den storskaliga användningen av kemiska vapen av stater som är medlemmar i konventionen om kemiska vapen, och fördömer de många människorättskränkningar och grymheter som begåtts av Bashar al-Assads regim i Arabrepubliken Syrien. Parlamentet understryker att ansvarsskyldighet för sådana allvarliga överträdelser av konventionen om kemiska vapen måste säkerställas. Parlamentet välkomnar det beslut som fattades vid det tjugofemte mötet i konferensen för de stater som är parter i konventionen om kemiska vapen om att upphäva vissa av Syriens rättigheter och privilegier inom ramen för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW). Parlamentet välkomnar EU:s fortsatta stöd till generalsekreterarens mekanism för utredning av påstådd användning av kemiska och biologiska vapen och toxinvapen, samtidigt som man betonar vikten av att säkerställa dess ansvarsskyldighet. Parlamentet fördömer försöken att undergräva mekanismens oberoende ställning genom att underställa den FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för BTV-konventionen, som förbjuder användningen av farliga virus, bakterier och giftiga ämnen mot människor. Parlamentet välkomnar EU:s finansiella bidrag direkt till BTV-konventionen och till stöd för en förstärkt biosäkerhet utanför EU. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten att fortsätta sina insatser för att främja universaliseringen av BTV-konventionen. Parlamentet betonar behovet av utökade insatser för att genomföra en rättsligt bindande mekanism för kontroll av efterlevnaden av icke-spridningsfördraget. Parlamentet uppmanar alla parter, inbegripet Förenta staterna, att återuppta förhandlingarna genom den tillfälliga arbetsgruppen för BTV-konventionen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker det viktiga arbete som EU:s satellitcentrum utför för att använda rymdtillgångar, satellitbilder och geospatiala underrättelser för att övervaka efterlevnaden av åtagandena om nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att det gjorts snabba framsteg i utvecklingen av AI-baserade system på det militära området. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till EU att inta en ledarroll i internationella regleringsinsatser för att säkerställa att utvecklingen och tillämpningen av AI för militär användning håller sig inom de strikta gränser som fastställs i internationell rätt, inbegripet internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Parlamentet uppmanar EU att också bana väg för globala förhandlingar för att uppdatera alla befintliga instrument för vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning, så att AI-baserade system som används i krigföring beaktas. Parlamentet understryker att framväxande teknik som inte omfattas av internationell rätt bör bedömas utifrån humanitetsprincipen och allmänt gällande etiska normer. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och Europeiska rådet att anta en gemensam ståndpunkt om autonoma vapensystem vilken säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna i vapensystem. Parlamentet insisterar på att EU stöder FN:s konvention om vissa konventionella vapen, där de höga fördragsslutande parterna bidrar till arbetet i gruppen med statliga experter på ny teknik med anknytning till dödliga autonoma vapensystem, för att nå samförstånd om ett rättsligt bindande instrument som skulle förbjuda helt autonoma vapen utan meningsfull mänsklig kontroll. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att öka sina investeringar i AI-kapacitet som motsvarar medlemsstaternas operativa koncept. Parlamentet understryker att AI:s allt större betydelse också kräver ökat samarbete med likasinnade partner. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att kvinnor deltar i konferenser och forum för nedrustning och icke-spridning på ett jämställt, fullvärdigt och meningsfullt sätt, inbegripet diplomati för nedrustning och alla beslutsprocesser som rör nedrustning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att det behövs ytterligare åtgärder för att bekämpa finansieringen av massförstörelsevapen för att störa teknik- och kunskapsöverföringen till fientliga icke-statliga aktörer, och påpekar det möjliga hot som CBRN-terrorism utgör för vår kollektiva säkerhet. Parlamentet påpekar att EU måste främja ansvarsfull vetenskap för att förhindra missbruk av vetenskaplig forskning och vetenskapliga experiment. Parlamentet understryker behovet av att bekämpa smuggling av och olaglig handel med CBRN-material och av att förebygga avledningsrisker. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att ta itu med denna fråga i sitt förväntade gemensamma meddelande om en strategi till stöd för avväpning, demobilisering och återanpassning av f.d. stridande. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka insatserna för att ytterligare stärka EU:s beredskap och åtgärder mot CBRN-hot genom utveckling av sanerings-, lagrings- och övervakningskapacitet inom ramen för EU:s befintliga civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 149.

(2)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 63.

(3)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 240.

(4)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 78.

(5)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(6)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 97.

(7)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 202.

(8)  EUT L 206, 11.6.2021, s. 1.

(9)  EUT C 341, 13.10.2020, s. 1.

(10)  EUT C 298, 26.7.2021, s. 1.

(11)  EUT L 90, 10.4.2010, s. 8.

(12)  EUT L 372 I, 9.11.2020, s. 4.

(13)  EUT L 207, 30.6.2020, s. 15.

(14)  EUT L 149, 7.6.2019, s. 63.

(15)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 12.

(16)  EUT L 341, 15.10.2020, s. 1.

(17)  EUT L 207, 30.6.2020, s. 36.

(18)  EUT L 19, 22.1.2019, s. 11.

(19)  Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/80 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/80

---

P9_TA(2021)0505

En ny inriktning för EU:s humanitära insatser

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om en ny inriktning för EU:s humanitära insatser (2021/2163(INI))

(2022/C 251/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 208 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 208 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/836 av den 20 maj 2021 om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/836 av den 20 maj 2021 om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (2),

| — | Med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

Med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (3),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från 2008 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från 2008 (4),

| — | med beaktande av Genève-konventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid av den 12 augusti 1949, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genève-konventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid av den 12 augusti 1949,

| — | med beaktande av rådets beslut 2003/335/RIF av den 8 maj 2003 om utredning och lagföring av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2003/335/RIF av den 8 maj 2003 om utredning och lagföring av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 november 2018 om en stärkt global livsmedels- och nutritionstrygghet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 november 2018 om en stärkt global livsmedels- och nutritionstrygghet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens uppdaterade riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens uppdaterade riktlinjer om främjande av internationell humanitär rätt (6),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2286 av den 3 maj 2016 om skydd av sårade och sjuka, sjukvårdspersonal och humanitär personal i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2286 av den 3 maj 2016 om skydd av sårade och sjuka, sjukvårdspersonal och humanitär personal i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 23 augusti 2016 om resultaten från världstoppmötet om humanitära frågor och de åtaganden som toppmötets deltagare gjorde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 23 augusti 2016 om resultaten från världstoppmötet om humanitära frågor och de åtaganden som toppmötets deltagare gjorde,

| — | med beaktande av överenskommelsen Grand Bargain som undertecknades den 23 maj 2016, de årliga oberoende rapporterna om detta, särskilt 2021 års rapport, och ramverket Grand Bargain 2.0 samt bilagor som presenterades vid det årliga mötet för Grand Bargain den 15–17 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen Grand Bargain som undertecknades den 23 maj 2016, de årliga oberoende rapporterna om detta, särskilt 2021 års rapport, och ramverket Grand Bargain 2.0 samt bilagor som presenterades vid det årliga mötet för Grand Bargain den 15–17 juni 2021,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s flyktingkommissarie från juli 2021 om användningen av flexibel finansiering under 2020, och uppdateringarna av denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s flyktingkommissarie från juli 2021 om användningen av flexibel finansiering under 2020, och uppdateringarna av denna,

| — | med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, som antogs vid FN:s tredje världskonferens om katastrofriskreducering som ägde rum i Sendai i Japan den 14–18 mars 2015, och resultaten från de globala plattformarna för katastrofriskreducering i Cancun 2017 och Genève 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, som antogs vid FN:s tredje världskonferens om katastrofriskreducering som ägde rum i Sendai i Japan den 14–18 mars 2015, och resultaten från de globala plattformarna för katastrofriskreducering i Cancun 2017 och Genève 2019,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s globala humanitära översiktsrapport 2021 från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor och de månatliga uppdateringarna av den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala humanitära översiktsrapport 2021 från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor och de månatliga uppdateringarna av den,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021-2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021-2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2021 om EU:s humanitära insatser: nya utmaningar, samma principer (COM(2021)0110) och rådets efterföljande slutsatser av den 20 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2021 om EU:s humanitära insatser: nya utmaningar, samma principer (COM(2021)0110) och rådets efterföljande slutsatser av den 20 maj 2021,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om humanitärt bistånd, särskilt av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (7), av den 26 november 2015 om utbildning för barn i nödsituationer och utdragna kriser (8), av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (9), av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (10), och av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om humanitärt bistånd, särskilt av den 11 december 2013 om EU:s strategi för resiliens och katastrofriskreducering i utvecklingsländerna: lära av livsmedelsförsörjningskriser (7), av den 26 november 2015 om utbildning för barn i nödsituationer och utdragna kriser (8), av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (9), av den 1 juni 2017 om resiliens som en strategisk prioritering för EU:s yttre åtgärder (10), och av den 17 april 2018 om genomförandet av instrumentet för utvecklingssamarbete, instrumentet för humanitärt bistånd och Europeiska utvecklingsfonden (11),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0328/2021) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0328/2021) och av följande skäl:

| A. | De humanitära behoven är rekordhöga, med 238 miljoner människor i behov av bistånd under 2021, främst på grund av konflikter men också på grund av systemiska faktorer såsom klimatförändringar, naturkatastrofer, miljöförstöring, global befolkningstillväxt, osäker livsmedelsförsörjning, begränsade vattenresurser och misslyckad styrning. De växande humanitära behoven och deras ökande komplexitet berör vart och ett av målen för hållbar utveckling och tyder på en oroande brist på globala framsteg i förhållande till Agenda 2030. |
| --- | --- |

A.

De humanitära behoven är rekordhöga, med 238 miljoner människor i behov av bistånd under 2021, främst på grund av konflikter men också på grund av systemiska faktorer såsom klimatförändringar, naturkatastrofer, miljöförstöring, global befolkningstillväxt, osäker livsmedelsförsörjning, begränsade vattenresurser och misslyckad styrning. De växande humanitära behoven och deras ökande komplexitet berör vart och ett av målen för hållbar utveckling och tyder på en oroande brist på globala framsteg i förhållande till Agenda 2030.

| B. | Covid-19-pandemin har förvärrat redan befintliga sårbarheter och ojämlikheter, ökat de humanitära behoven – särskilt en kraftig ökning av hunger och bristen på livsmedelsförsörjning, med nästan 300 miljoner människor som riskerar att drabbas av akut osäker livsmedelsförsörjning och över 40 miljoner människor som står inför en osäker livsmedelsförsörjning på krisnivå – och hindrat de humanitära insatserna på grund av stängningar av gränser och andra restriktioner, såsom de som parterna i väpnade konflikter har försökt att genomföra. Ökningen av de humanitära behoven är delvis ett resultat av otillräckligt utvecklingsbistånd för att åtgärda drivkrafterna bakom instabilitet. Enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling ökade det humanitära biståndet för alla instabila situationer med 38 % från 2015 till 2016; däremot ökade inte det programplanerade utvecklingsbiståndet för instabila situationer under samma period (12). Mellan 2014 och 2018 stod det humanitära biståndet för den näst största andelen av bidragen från det offentliga utvecklingsbiståndet i de 29 länder som ingår i kommittén för utvecklingsbistånd (DAC) (13). |
| --- | --- |

B.

Covid-19-pandemin har förvärrat redan befintliga sårbarheter och ojämlikheter, ökat de humanitära behoven – särskilt en kraftig ökning av hunger och bristen på livsmedelsförsörjning, med nästan 300 miljoner människor som riskerar att drabbas av akut osäker livsmedelsförsörjning och över 40 miljoner människor som står inför en osäker livsmedelsförsörjning på krisnivå – och hindrat de humanitära insatserna på grund av stängningar av gränser och andra restriktioner, såsom de som parterna i väpnade konflikter har försökt att genomföra. Ökningen av de humanitära behoven är delvis ett resultat av otillräckligt utvecklingsbistånd för att åtgärda drivkrafterna bakom instabilitet. Enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling ökade det humanitära biståndet för alla instabila situationer med 38 % från 2015 till 2016; däremot ökade inte det programplanerade utvecklingsbiståndet för instabila situationer under samma period (12). Mellan 2014 och 2018 stod det humanitära biståndet för den näst största andelen av bidragen från det offentliga utvecklingsbiståndet i de 29 länder som ingår i kommittén för utvecklingsbistånd (DAC) (13).

| C. | Covid-19-pandemin har, å ena sidan, gett upphov till ett antal logistiska hinder för internationella organisationer i samband med biståndsverksamhet, samtidigt som dessa logistiska utmaningar, å andra sidan, har bidragit till ett antal förändringar av hur biståndsprogrammen genomförs, särskilt när det gäller den ökade betydelsen av att förankra det humanitära biståndet lokalt. |
| --- | --- |

C.

Covid-19-pandemin har, å ena sidan, gett upphov till ett antal logistiska hinder för internationella organisationer i samband med biståndsverksamhet, samtidigt som dessa logistiska utmaningar, å andra sidan, har bidragit till ett antal förändringar av hur biståndsprogrammen genomförs, särskilt när det gäller den ökade betydelsen av att förankra det humanitära biståndet lokalt.

| D. | Under 2018 behövde cirka 108 miljoner människor internationellt humanitärt bistånd till följd av stormar, översvämningar, torka och skogsbränder. År 2050 kan över 200 miljoner människor komma att behöva humanitärt bistånd varje år till följd av klimatrelaterade katastrofer och socioekonomiska effekter av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

D.

Under 2018 behövde cirka 108 miljoner människor internationellt humanitärt bistånd till följd av stormar, översvämningar, torka och skogsbränder. År 2050 kan över 200 miljoner människor komma att behöva humanitärt bistånd varje år till följd av klimatrelaterade katastrofer och socioekonomiska effekter av klimatförändringarna.

| E. | Kvinnor och flickor är de som drabbas hårdast av krissituationer. Risken för att unga flickor inte går i skolan är 90 % större i konfliktområden, och 70 % av kvinnor i humanitära sammanhang löper större risk att utsättas för könsbaserat våld och mer än 70 % av de som drabbas av kronisk hunger är kvinnor. |
| --- | --- |

E.

Kvinnor och flickor är de som drabbas hårdast av krissituationer. Risken för att unga flickor inte går i skolan är 90 % större i konfliktområden, och 70 % av kvinnor i humanitära sammanhang löper större risk att utsättas för könsbaserat våld och mer än 70 % av de som drabbas av kronisk hunger är kvinnor.

| F. | EU:s humanitära luftbro, som inrättades för att svara på de transportbegränsningar som pandemin orsakat, har i hög grad hjälpt till med att åtgärda viktiga brister genom att underlätta transporten av bistånd, räddningsinsatser och biståndsarbetare. |
| --- | --- |

F.

EU:s humanitära luftbro, som inrättades för att svara på de transportbegränsningar som pandemin orsakat, har i hög grad hjälpt till med att åtgärda viktiga brister genom att underlätta transporten av bistånd, räddningsinsatser och biståndsarbetare.

| G. | Den ökade förekomsten och intensiteten av klimatrelaterade katastrofer underblåser konflikter och försätter fler människor i utdragna tvångsförflyttningar på aldrig tidigare skådade sätt, samtidigt som ett antal utdragna kriser fortfarande är olösta. |
| --- | --- |

G.

Den ökade förekomsten och intensiteten av klimatrelaterade katastrofer underblåser konflikter och försätter fler människor i utdragna tvångsförflyttningar på aldrig tidigare skådade sätt, samtidigt som ett antal utdragna kriser fortfarande är olösta.

| H. | Växande humanitära behov har inte åtföljts av tillräckliga resurser, vilket har lett till ett snabbt växande finansieringsunderskott. Under 2020 uppfylldes mindre än hälften av FN:s vädjan om humanitärt bistånd, och i augusti 2021 fanns det endast 10,9 miljarder USD disponibelt för att täcka behov på 36,6 miljarder USD (30 % av det totala beloppet) (14). Under 2020 sjönk de 20 största offentliga givarnas finansiering som inte var knuten till åtgärder mot covid-19-pandemin under 2019 års nivåer (15). |
| --- | --- |

H.

Växande humanitära behov har inte åtföljts av tillräckliga resurser, vilket har lett till ett snabbt växande finansieringsunderskott. Under 2020 uppfylldes mindre än hälften av FN:s vädjan om humanitärt bistånd, och i augusti 2021 fanns det endast 10,9 miljarder USD disponibelt för att täcka behov på 36,6 miljarder USD (30 % av det totala beloppet) (14). Under 2020 sjönk de 20 största offentliga givarnas finansiering som inte var knuten till åtgärder mot covid-19-pandemin under 2019 års nivåer (15).

| I. | Det globala humanitära biståndet fortsätter att i hög grad vara beroende av ett mycket begränsat antal givare, där de tio största står för cirka 85 % av all finansiering. |
| --- | --- |

I.

Det globala humanitära biståndet fortsätter att i hög grad vara beroende av ett mycket begränsat antal givare, där de tio största står för cirka 85 % av all finansiering.

| J. | Humanitärt bistånd är en nyckelpelare i EU:s yttre åtgärder, och under 2020 uppgick EU:s och medlemsstaternas sammanlagda finansiering till 36 % av det globala humanitära biståndet – den största andelen i världen. Storleken på bidragen varierar inom EU, med fyra medlemsstater och kommissionen som står för cirka 90 % av all humanitär finansiering inom EU. |
| --- | --- |

J.

Humanitärt bistånd är en nyckelpelare i EU:s yttre åtgärder, och under 2020 uppgick EU:s och medlemsstaternas sammanlagda finansiering till 36 % av det globala humanitära biståndet – den största andelen i världen. Storleken på bidragen varierar inom EU, med fyra medlemsstater och kommissionen som står för cirka 90 % av all humanitär finansiering inom EU.

| K. | Det förnyade åtagandet från undertecknarna av Grand Bargain 2.0 att se till att de humanitära insatserna är så lokala som möjligt och så internationella som nödvändigt innebär ett åtagande om att tillhandahålla minst 25 % av den humanitära finansieringen så direkt som möjligt till lokala och nationella aktörer. Detta mål är dock långt ifrån uppnått. |
| --- | --- |

K.

Det förnyade åtagandet från undertecknarna av Grand Bargain 2.0 att se till att de humanitära insatserna är så lokala som möjligt och så internationella som nödvändigt innebär ett åtagande om att tillhandahålla minst 25 % av den humanitära finansieringen så direkt som möjligt till lokala och nationella aktörer. Detta mål är dock långt ifrån uppnått.

| L. | Det nuvarande underskottet i biståndsfinansieringen gör det absolut nödvändigt att förbättra det humanitära systemets ändamålsenlighet, effektivitet, synlighet, riskdelning, transparens och ansvarsskyldighet, och se till att fler länder bidrar till den humanitära insatsen så att biståndet uppfyller de berörda befolkningarnas behov, vilket senast betonades i Grand Bargain 2.0, som fokuserar på lokal förankring och kvalitetsfinansiering som centrala möjliggörande prioriteringar. |
| --- | --- |

L.

Det nuvarande underskottet i biståndsfinansieringen gör det absolut nödvändigt att förbättra det humanitära systemets ändamålsenlighet, effektivitet, synlighet, riskdelning, transparens och ansvarsskyldighet, och se till att fler länder bidrar till den humanitära insatsen så att biståndet uppfyller de berörda befolkningarnas behov, vilket senast betonades i Grand Bargain 2.0, som fokuserar på lokal förankring och kvalitetsfinansiering som centrala möjliggörande prioriteringar.

| M. | ”Kvalitetsfinansiering” omfattar en av de två möjliggörande prioriteringarna i Grand Bargain 2.0. Enligt den andra pelaren från 2016 års politiska högnivåforum om humanitär finansiering krävs en breddning av den humanitära resursbasen genom partnerskap med nya bilaterala givare och den privata sektorn, vilket underlättar överföringsflöden och islamisk social finansiering (16). Det humanitära biståndet från privata givare har redan ökat med 9 %, från 6,2 miljarder USD 2018 till ett rekordbelopp på 6,8 miljarder USD 2019 (17). |
| --- | --- |

M.

”Kvalitetsfinansiering” omfattar en av de två möjliggörande prioriteringarna i Grand Bargain 2.0. Enligt den andra pelaren från 2016 års politiska högnivåforum om humanitär finansiering krävs en breddning av den humanitära resursbasen genom partnerskap med nya bilaterala givare och den privata sektorn, vilket underlättar överföringsflöden och islamisk social finansiering (16). Det humanitära biståndet från privata givare har redan ökat med 9 %, från 6,2 miljarder USD 2018 till ett rekordbelopp på 6,8 miljarder USD 2019 (17).

| N. | Kommissionen föreslår att man inleder ett pilotprojekt om blandfinansiering för att avsevärt öka resursbasen för humanitära insatser och har begärt ytterligare deltagande av den privata sektorn för detta ändamål. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen föreslår att man inleder ett pilotprojekt om blandfinansiering för att avsevärt öka resursbasen för humanitära insatser och har begärt ytterligare deltagande av den privata sektorn för detta ändamål.

| O. | Fragmenteringen av det humanitära biståndet kvarstår som ett ihållande problem, med tanke på den stora mängden givare och biståndsorganisationer och den bristande samordningen mellan deras verksamhet och projekt. |
| --- | --- |

O.

Fragmenteringen av det humanitära biståndet kvarstår som ett ihållande problem, med tanke på den stora mängden givare och biståndsorganisationer och den bristande samordningen mellan deras verksamhet och projekt.

| P. | Givarna uppmuntrar användningen av konsortieorganisationer i samband med utvecklingssamarbetet och humanitärt bistånd. I jämförelse med andra metoder kännetecknas en konsortieorganisation vanligtvis av mer omfattande mål och mer resurser. |
| --- | --- |

P.

Givarna uppmuntrar användningen av konsortieorganisationer i samband med utvecklingssamarbetet och humanitärt bistånd. I jämförelse med andra metoder kännetecknas en konsortieorganisation vanligtvis av mer omfattande mål och mer resurser.

| Q. | Hanteringen av humanitära kriser kräver inte bara ökad finansiering utan också beslutsamma politiska ansträngningar för att minska behoven, genom att förebygga och sätta stopp för konflikter, skydda grundläggande mänskliga rättigheter, främja hållbar utveckling, minska risker och sårbarheter, förebygga och anpassa sig till klimatförändringarna, motverka korruption vid tilldelning av medel och åtgärda bristen på insyn i förbindelserna med lokala organisationer. |
| --- | --- |

Q.

Hanteringen av humanitära kriser kräver inte bara ökad finansiering utan också beslutsamma politiska ansträngningar för att minska behoven, genom att förebygga och sätta stopp för konflikter, skydda grundläggande mänskliga rättigheter, främja hållbar utveckling, minska risker och sårbarheter, förebygga och anpassa sig till klimatförändringarna, motverka korruption vid tilldelning av medel och åtgärda bristen på insyn i förbindelserna med lokala organisationer.

| R. | Grundläggande normer och principer bestrids runtom i världen genom återkommande kränkningar av internationell humanitär rätt, bland annat angrepp mot civila, biståndsarbetare och medicinsk personal, och hindren för att tillhandahålla humanitärt bistånd växer hela tiden. |
| --- | --- |

R.

Grundläggande normer och principer bestrids runtom i världen genom återkommande kränkningar av internationell humanitär rätt, bland annat angrepp mot civila, biståndsarbetare och medicinsk personal, och hindren för att tillhandahålla humanitärt bistånd växer hela tiden.

| S. | Angreppen mot biståndsarbetare har ökat dramatiskt under de senaste åren. |
| --- | --- |

S.

Angreppen mot biståndsarbetare har ökat dramatiskt under de senaste åren.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om EU:s humanitära insatser: nya utmaningar, samma principer, och dess konkreta förslag att förbättra tillgången till humanitärt bistånd. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av dessa förslag i nära samråd och samarbete med humanitära partner för att säkerställa att biståndet är förutsägbart, inte är fragmenterat och inte överlappar andra åtgärder. Parlamentet erinrar om att EU:s humanitära bistånd, i linje med det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, alltid måste tillhandahållas enbart utifrån väldefinierade och förhandsbedömda behov, vara i full överensstämmelse med de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende och särskilt uppmärksamma de utmaningar som utsatta grupper, såsom personer med funktionsnedsättning, minoriteter och andra i hög grad marginaliserade människor utsätts för när det gäller tillgången till humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta principen ”ingen ska lämnas utanför” i centrum för den nya strategin för humanitära insatser. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att integrera utbildning i nödsituationer för att förhindra att barn hoppar av skolan, särskilt vid långvariga konflikter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med oro det kraftigt ökande humanitära finansieringsunderskottet, då stora givare drar in på finansieringen i en tid av ökande behov. Parlamentet betonar de stora skillnaderna i bidrag, både på global nivå och inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en stark årlig budget för EU:s humanitära bistånd för att garantera snabb, förutsägbar och flexibel finansiering av humanitärt bistånd redan från början av varje budgetår, både för att hantera utdragna kriser och för att svara på nya kriser, och att avsätta ett öronmärkt anslag inom reserven för solidaritet och katastrofbistånd till humanitära kriser utanför EU samt att upprätthålla den befintliga kapaciteten att snabbt mobilisera ytterligare medel i händelse av nya, eskalerande eller plötsligt uppkomna nödsituationer. Parlamentet uppmanar EU att förespråka en större internationell ansvarsfördelning och ökning av den humanitära finansieringen. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att föregå med gott exempel och bidra med en fast andel av sin bruttonationalinkomst till humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera om det belopp som betalats ut i humanitärt bistånd från EU på global nivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utarbeta en strategi för långsiktigt samarbete med tredjeländer, i synnerhet nya givare, genom att utnyttja EU:s bilaterala, regionala och multilaterala diplomati för att utvidga antalet givarländer som bidrar till humanitärt bistånd på frivillig basis. Parlamentet understryker att ett bidrag från ytterligare givarländer skulle göra det möjligt att anskaffa det belopp som behövs för att hantera internationella humanitära kriser. Parlamentet noterar med oro avsaknaden av ett formellt arrangemang inom ramen för handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket för humanitärt bistånd och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta för ett formellt partnerskap mellan EU och Förenade kungariket om humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar kommissionens åtagande att använda privat finansiering och ytterligare involvera den privata sektorn i EU:s humanitära bistånd, och lanseringen av ett pilotinitiativ för blandfinansiering från EU:s humanitära budget under 2021. Kommissionen uppmanas att förse parlamentet med mer information och en skriftlig bedömning av genomförandet av pilotprojektet för blandfinansiering för humanitära insatser, där man bedömer anpassningen till målen för yttre åtgärder. Parlamentet betonar potentialen i blandfinansieringsinitiativ, däribland obligationer med humanitär påverkan och katastrofriskförsäkringssystem, och att fullt ut utnyttja Europeiska investeringsbanken och Europeiska fonden för hållbar utveckling plus för humanitära ändamål. Parlamentet betonar dock att ytterligare samarbete med den privata sektorn kräver en analys av de resultat som hittills uppnåtts genom samarbete, och att man uteslutande främjar partnerskap som är förenliga med EU:s mål för yttre åtgärder och internationella humanitära principer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är oroat över det ökande antalet allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Parlamentet begär att man inrättar en EU-samordningsmekanism för att utveckla en enhetlig EU-strategi för internationell humanitär rätt, övervakar kränkningar samt förespråkar att man säkerställer att den internationella humanitära rätten respekteras, bland annat genom att använda relevanta politiska, biståndsmässiga, handelsmässiga och ekonomiska hävstänger i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att noga övervaka kränkningar av den internationella humanitära rätten och att ta med kränkningar av internationell humanitär rätt som ett kriterium för att föra upp individer eller enheter på förteckningar i de relevanta EU-systemen för sanktioner i enlighet med EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av den internationella humanitära rätten. Parlamentet noterar att sanktioner och restriktioner som vidtas inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik måste vara förenliga med internationell humanitär rätt och får inte förhindra humanitär verksamhet. Parlamentet betonar behovet av att konsekvent inbegripa humanitära undantag i system med restriktiva åtgärder och att tillhandahålla det stöd och den vägledning till partnerna som behövs för att tillämpa dessa undantag effektivt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka den internationella humanitära rätten och kraftfullt lagföra och bestraffa dem som använder svält som krigsvapen, för att motverka de utbredda kränkningarna av rätten till mat under konflikter, den återkommande användningen av svält som en krigföringsmetod och vägran att ge tillträde för humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att skyndsamt uppfylla de åtaganden som de gjorde vid världstoppmötet om humanitära frågor och som en del av Grand Bargain-överenskommelsen. Europaparlamentet betonar vikten av att göra det humanitära biståndet mer effektivt och ändamålsenligt genom att öka den flexibla finansieringen genom icke öronmärkt, mjukt öronmärkt och flerårig finansiering som är skräddarsydd för lokala förhållanden, behovsbaserad och människocentrerad, samt minska den administrativa bördan för humanitära partner genom att harmonisera och förenkla givarnas förslag och rapporteringskrav, finansiera nationella och lokala aktörer och främja innovativa lösningar, bland annat genom att harmonisera och förenkla givarförslag och rapporteringskrav, finansiera nationella och lokala aktörer och främja innovativa lösningar. Parlamentet påminner om att utdragna kriser fortfarande är humanitära sammanhang och uppmanar EU och dess medlemsstater att överväga konkreta lösningar för en effektiv fördelning av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd till partner som verkar i dessa sammanhang. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att införa åtgärder i bidragsavtal med partner för att säkerställa tillräcklig programflexibilitet för dessa partner, så att de snabbt kan gå över från utvecklingsverksamhet till katastrofberedskap i händelse av en plötslig nödsituation, bland annat när det gäller finansiering från det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla och främja en realistisk riskdelningsdialog mellan de berörda avdelningarna, med sina humanitära partner och med andra berörda aktörer, som bygger på senaste erfarenheter och lärdomar, i syfte att kontinuerligt sträva efter att förbättra befintliga finansieringsregler och göra dem mer effektiva och ändamålsenliga, särskilt vid mycket instabila humanitära kriser. Parlamentet påpekar att riskmedvetenhet har visat sig vara ett effektivt verktyg för riskreducering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det är särskilt viktigt att stödja lokala aktörer och uppmanar enträget kommissionen att utveckla en ambitiös politik för lokal förankring, bland annat att främja transparens, utnyttja partnernas sakkunskap och erfarenhet, och beskriva hur man kan ge mer och bättre stöd till lokala aktörer för att stärka deras kapacitet, göra det möjligt för dem att utnyttja alla tillgängliga instrument och säkerställa deras deltagande i beslutsprocesserna, samtidigt som frågan om ömsesidig ansvarighet och riskdelning tas upp, eftersom en stärkning av lokala aktörer är en viktig faktor för att minska behovet av internationellt humanitärt bistånd i framtiden. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att kvinnors lika deltagande och egenmakt uttryckligen integreras i alla nya mekanismer för att stärka lokala aktörers roll i humanitära insatser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att en lokal förankring i samband med covid-19-pandemin bidrar till att genomföra hälsoinsatser som är anpassade till utvecklingsländernas situation, så att man undviker en europeisk vinkling, särskilt när det gäller regler för begränsning av smittspridning och förebyggande kampanjer. Parlamentet begär att det utbredda eurocentriska perspektivet på nödsituationer ifrågasätts på lämpligt sätt genom att öka den lokala förankringen av humanitära insatser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller de utmaningar som klimatförändringarna medför och välkomnar åtagandena att i ännu högre grad integrera klimatförändringarnas konsekvenser och miljöfaktorer i de humanitära insatserna, stärka sårbara regioners motståndskraft mot klimatförändringar och bygga upp sårbara samhällens motståndskraft mot klimatförändringar genom katastrofberedskap och förebyggande åtgärder genom en tredubbel sambandsstrategi, som involverar ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, med tanke på de särskilda stöd- och skyddsbehoven hos befolkningsgrupper som drabbats av katastrofer och de negativa effekterna av klimatförändringarna, särskilt fördrivna personer och värdsamhällen. Parlamentet välkomnar också de åtaganden som gjorts för att göra EU:s humanitära bistånd mer miljömässigt hållbart och för att spåra klimatrelaterade utgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa nödvändiga resurser till förfogande för anpassning till klimatförändringar och katastrofriskreducering bland annat genom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och att påskynda genomförandet av Sendai-åtagandena i EU:s externa åtgärder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de konkreta resultaten av EU:s humanitära luftbro och idén om att upprätta en europeisk insatskapacitet för humanitärt bistånd för att åtgärda bristerna i EU:s humanitära insatser. Parlamentet begär att medlemsstater och humanitära partner regelbundet rådfrågas om eventuella nya initiativ från kommissionen, som bör bygga på – inte kopiera – befintlig kapacitet hos humanitära aktörer och EU-mekanismer som civilskyddsmekanismen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att även om humanitärt bistånd syftar till att ta itu med omedelbara, livshotande situationer, orsakas kriser av drivkrafter som kräver långsiktiga lösningar, då underliggande instabilitet är ett förebådande tecken på humanitära kriser. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att anta ett meddelande som utvecklar en tydlig politik om kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred, för att överbrygga klyftan mellan enskilda politikområden, samtidigt som man säkerställer att den särskilda rättsliga naturen och principerna för humanitärt bistånd respekteras. Parlamentet betonar att denna sambandsstrategi bör stärka motståndskraften och främja hållbara lösningar, samtidigt som målen för hållbar utveckling bör användas som en ram för en sådan strategi, eftersom Agenda 2030 erbjuder en unik möjlighet att ta itu med de bakomliggande orsakerna till instabilitet och konflikter, bland annat utifrån icke-statliga organisationers praktiska erfarenheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att skyndsamt införa denna sambandsstrategi, med särskilt fokus på att ta itu med instabilitet, förbygga konflikter, bekämpa svält, hantera tvångsförflyttningar på grund av katastrofer och klimatförändringarnas negativa effekter, tillhandahålla utbildning och försörjningsmöjligheter, stödja tidig återhämtning, stärka insatskapacitet och bygga upp självständighet och motståndskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en utvärdering av det operativa genomförandet av kopplingen mellan humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete i de sex pilotländer som utsågs 2017. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera tidigare erfarenheter och program om könsrelaterade frågor, eftersom det finns ett växande behov av att ta itu med dessa med tanke på kvinnors framträdande roll som offer för konflikter och katastrofer. Parlamentet efterlyser mer konkreta inslag av jämställdhetsintegrering i framtida humanitära insatser, däribland kontextspecifika och genusmedvetna analyser, samtidigt som rättigheterna för utsatta grupper, däribland kvinnor, flickor och hbtqi+-personer skyddas. Parlamentet stöder obehindrad tillgång till kostnadsfria offentliga hälso- och sjukvårdstjänster samt insatser för att minska dödligheten och sjukligheten, och betonar behovet av att stärka beredskapen mot epidemier och pandemier. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att genomföra och främja Nanseninitiativets agenda för skydd av personer som tvingas fly över gränser på grund av katastrofer och klimatförändringar. Parlamentet betonar vikten av samarbete mellan aktörer inom humanitärt bistånd, utveckling, katastrofriskreducering och klimatförändringar, för att minska risken för tvångsförflyttning i samband med katastrofer och klimatförändringarnas negativa effekter samt tillgodose bistånds- och skyddsbehov. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär att man ägnar särskild uppmärksamhet åt nutrition, som är en grundläggande rättighet för alla, för att trygga livsmedelsförsörjningen och stärka livsmedelssystemens motståndskraft mot ekonomiska, klimatmässiga och mänskliga chocker. Parlamentet begär att EU:s handlingsplan för nutrition ska ses över, för att ta itu med alla former av undernäring i humanitära sammanhang och utvecklingssammanhang, i linje med rådets slutsatser från november 2018. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar kommissionens åtagande och pågående insatser för att främja synlighet för och medvetenhet om EU:s humanitära bistånd hos olika berörda aktörer i hela EU, inbegripet icke-statliga organisationer, och stärka EU:s synlighet i dess yttre åtgärder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet om EU:s första humanitära forum någonsin, som kommer att äga rum i januari 2022. Parlamentet betonar att forumet bör vara inkluderande, tillgängligt, involvera humanitära genomförandepartner, sträva efter att öka synligheten i EU:s humanitära bistånd och arbetet för dess partner, främja en strategisk dialog om EU:s humanitära politik, öka det politiska stödet för och medvetenheten om hur EU:s princip- och behovsbaserade humanitära bistånd är beskaffat och påskynda genomförandet av de nyckelåtgärder som fastställs i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(2)  EUT L 185, 26.5.2021, s. 1.

(3)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(4)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(5)  EUT L 118, 14.5.2003, s. 12.

(6)  EUT C 303, 15.12.2009, s. 12.

(7)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 120.

(8)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 151.

(9)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 106.

(10)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 177.

(11)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 33.

(12)  Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, States of Fragility 2018, 17 juli 2018.

(13)  Nomura, S., Sakamoto, H., Ishizuka, A., Shimizu, K. and Shibuya, K., Tracking sectoral allocation of official development
  assistance: a comparative study of the 29 Development Assistance Committee countries, 2011-2018, Global Health Action, januari 2021.

(14)  FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, det finansiella spårningssystemet, bidrag till humanitärt bistånd 2021.

(15)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report 2021.

(16)  Rapport från högnivågruppen för humanitär finansiering till generalsekreteraren med titeln Too important to fail – addressing the humanitarian financing gap, 17 januari 2016.

(17)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report 2021.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/87

---

P9_TA(2021)0506

Samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2021 om samarbete i kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan (2021/2002(INI))

(2022/C 251/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av relevanta FN-konventioner, särskilt FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och protokollen till denna (Palermoprotokollet från 2000) och FN:s konvention mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta FN-konventioner, särskilt FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och protokollen till denna (Palermoprotokollet från 2000) och FN:s konvention mot korruption,

| — | med beaktande av Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption, som öppnades för undertecknande i Strasbourg den 27 januari 1999 respektive den 4 november 1999, och Europarådets ministerkommittés resolutioner (98) 7 och (99) 5 om inrättande av Gruppen av stater mot korruption (Greco), som antogs den 5 maj 1998 respektive den 1 maj 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets straff- och civilrättsliga konventioner om korruption, som öppnades för undertecknande i Strasbourg den 27 januari 1999 respektive den 4 november 1999, och Europarådets ministerkommittés resolutioner (98) 7 och (99) 5 om inrättande av Gruppen av stater mot korruption (Greco), som antogs den 5 maj 1998 respektive den 1 maj 1999,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål,

| — | den europeiska konventionen om överförande av lagföring i brottmål, |
| --- | --- |

—

den europeiska konventionen om överförande av lagföring i brottmål,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om penningtvätt, efterforskning, beslag och förverkande av vinning av brott och om finansiering av terrorism,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om it-brottslighet (Budapestkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om it-brottslighet (Budapestkonventionen),

| — | med beaktande av verksamheten i expertkommittén för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Moneyval) och rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamheten i expertkommittén för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Moneyval) och rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 juni 2018, 18 juni 2019 och 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 juni 2018, 18 juni 2019 och 25 mars 2020 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1788 av den 19 november 2018 till stöd för det sydösteuropeiska centrumet för kontroll av handeldvapen och lätta vapen (Seesac) för genomförandet av den regionala färdplanen för kampen mot olaglig vapenhandel på västra Balkan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1788 av den 19 november 2018 till stöd för det sydösteuropeiska centrumet för kontroll av handeldvapen och lätta vapen (Seesac) för genomförandet av den regionala färdplanen för kampen mot olaglig vapenhandel på västra Balkan (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020Strategi för EU:s säkerhetsunion (COM(2020)0605),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2020 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170) och det åtföljande arbetsdokumentet EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime (SWD(2021)0074), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170) och det åtföljande arbetsdokumentet EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime (SWD(2021)0074),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025 (COM(2021)0171),

| — | med beaktande av avtalen om operativt och strategiskt samarbete mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien, och av arbetsarrangemanget om upprättande av samarbetsförbindelser mellan Kosovos brottsbekämpande myndigheter och Europol, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalen om operativt och strategiskt samarbete mellan Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien, och av arbetsarrangemanget om upprättande av samarbetsförbindelser mellan Kosovos brottsbekämpande myndigheter och Europol,

| — | med beaktande av samarbetsavtalen mellan Eurojust och Albanien, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalen mellan Eurojust och Albanien, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien,

| — | med beaktande av avtalen om gränsförvaltningssamarbete mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalen om gränsförvaltningssamarbete mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien,

| — | med beaktande av Berlinprocessen och de utfästelser om korruptionsbekämpning som länderna på västra Balkan gjorde 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen och de utfästelser om korruptionsbekämpning som länderna på västra Balkan gjorde 2018,

| — | med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten av den 12 april 2021 och avseende internetstödd organiserad brottslighet av den 5 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten av den 12 april 2021 och avseende internetstödd organiserad brottslighet av den 5 oktober 2020,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) Measuring Organized Crime in the Western Balkans (”Att mäta organiserad brottslighet på västra Balkan”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) Measuring Organized Crime in the Western Balkans (”Att mäta organiserad brottslighet på västra Balkan”),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (2),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (3),

| — | med beaktande av sina resolutioner från 2019 och 2020 om kommissionens rapporter om Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner från 2019 och 2020 om kommissionens rapporter om Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0298/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0298/2021), och av följande skäl:

| A. | Den organiserade brottsligheten har blivit en central fråga i internationella sammanhang och ett hot mot fred och utveckling som kräver gemensamma och samordnade motåtgärder från EU, dess medlemsstater och internationella partner. |
| --- | --- |

A.

Den organiserade brottsligheten har blivit en central fråga i internationella sammanhang och ett hot mot fred och utveckling som kräver gemensamma och samordnade motåtgärder från EU, dess medlemsstater och internationella partner.

| B. | Att effektivt bekämpa organiserad brottslighet är en del av EU-anslutningsprocessen, särskilt i klustret grundläggande principer och i förhandlingskapitel 24 om rättvisa, frihet och säkerhet. |
| --- | --- |

B.

Att effektivt bekämpa organiserad brottslighet är en del av EU-anslutningsprocessen, särskilt i klustret grundläggande principer och i förhandlingskapitel 24 om rättvisa, frihet och säkerhet.

| C. | Korruption och organiserad brottslighet förblir en allvarlig källa till oro i hela regionen västra Balkan som också kan få negativa konsekvenser för EU:s medlemsstater. Nätverk för organiserad brottslighet är tätt sammanflätade och rotade både i EU:s medlemsstater och i länder utanför EU. |
| --- | --- |

C.

Korruption och organiserad brottslighet förblir en allvarlig källa till oro i hela regionen västra Balkan som också kan få negativa konsekvenser för EU:s medlemsstater. Nätverk för organiserad brottslighet är tätt sammanflätade och rotade både i EU:s medlemsstater och i länder utanför EU.

| D. | Processen för den europeiska integrationen av länderna på västra Balkan är direkt beroende av en normalisering av deras förbindelser både inbördes och med EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Processen för den europeiska integrationen av länderna på västra Balkan är direkt beroende av en normalisering av deras förbindelser både inbördes och med EU:s medlemsstater.

| E. | Den organiserade brottsligheten å västra Balkan är ett strukturellt problem med djupt rotade kopplingar till företag och statliga institutioner, och är ett av symtomen på statskapning, som reformer som rör EU-integrationsprocessen syftar till att övervinna. |
| --- | --- |

E.

Den organiserade brottsligheten å västra Balkan är ett strukturellt problem med djupt rotade kopplingar till företag och statliga institutioner, och är ett av symtomen på statskapning, som reformer som rör EU-integrationsprocessen syftar till att övervinna.

| F. | Organiserad brottslighet och korruption går hand i hand med penningtvätt, skatteundandragande, klientelism och straffrihet. |
| --- | --- |

F.

Organiserad brottslighet och korruption går hand i hand med penningtvätt, skatteundandragande, klientelism och straffrihet.

| G. | Organiserade kriminella grupper samarbetar utan att låta sig hindras av gränser och etniska skiljelinjer, till skillnad från polisen och de rättsliga myndigheterna i länderna på västra Balkan, som snarast behöver bli bättre på sådan samordning. |
| --- | --- |

G.

Organiserade kriminella grupper samarbetar utan att låta sig hindras av gränser och etniska skiljelinjer, till skillnad från polisen och de rättsliga myndigheterna i länderna på västra Balkan, som snarast behöver bli bättre på sådan samordning.

| H. | Organiserade kriminella grupper samarbetar med grupper från länder i det bredare europeiska grannskapet inom aktiviteter som människohandel, migrantsmuggling, smuggling av kulturföremål och penningtvätt. |
| --- | --- |

H.

Organiserade kriminella grupper samarbetar med grupper från länder i det bredare europeiska grannskapet inom aktiviteter som människohandel, migrantsmuggling, smuggling av kulturföremål och penningtvätt.

| I. | Harmoniserade rättsliga ramar, ett verkningsfullt genomförande av dem samt oberoende organ för bekämpning av korruption och brottslighet, liksom en verklig politisk vilja, är avgörande för att den organiserade brottsligheten ska kunna utrotas. |
| --- | --- |

I.

Harmoniserade rättsliga ramar, ett verkningsfullt genomförande av dem samt oberoende organ för bekämpning av korruption och brottslighet, liksom en verklig politisk vilja, är avgörande för att den organiserade brottsligheten ska kunna utrotas.

| J. | Enligt UNODC:s rapport Measuring Organised Crime in the Western Balkans tenderar åtal och fällande domar att fokusera på medlemmar med låg rang i kriminella organisationer, medan gruppernas ledare oftare åtnjuter straffrihet på västra Balkan. |
| --- | --- |

J.

Enligt UNODC:s rapport Measuring Organised Crime in the Western Balkans tenderar åtal och fällande domar att fokusera på medlemmar med låg rang i kriminella organisationer, medan gruppernas ledare oftare åtnjuter straffrihet på västra Balkan.

| K. | Organisationer i det civila samhället har etablerat sig som viktiga aktörer i kampen mot organiserad brottslighet och korruption i hela regionen och spelar en avgörande roll särskilt för övervakning och utvärdering av politiken mot korruption. |
| --- | --- |

K.

Organisationer i det civila samhället har etablerat sig som viktiga aktörer i kampen mot organiserad brottslighet och korruption i hela regionen och spelar en avgörande roll särskilt för övervakning och utvärdering av politiken mot korruption.

| L. | Det behövs mer forskning och tillförlitliga uppgifter om organiserad brottslighet för att bättre utforma verkningsfulla politiska åtgärder mot organiserad brottslighet och korruption i regionen. |
| --- | --- |

L.

Det behövs mer forskning och tillförlitliga uppgifter om organiserad brottslighet för att bättre utforma verkningsfulla politiska åtgärder mot organiserad brottslighet och korruption i regionen.

| M. | Utbildning spelar en viktig roll för att förebygga brottslighet och främja en rättskultur. |
| --- | --- |

M.

Utbildning spelar en viktig roll för att förebygga brottslighet och främja en rättskultur.

| N. | Hotet från organiserade kriminella grupper som kommer från västra Balkan har med orätt använts som ett argument mot EU-anslutning i vissa länder och bör därför hanteras på lämpligt sätt för att ytterligare steg ska tas i processen för anslutning till EU för länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

N.

Hotet från organiserade kriminella grupper som kommer från västra Balkan har med orätt använts som ett argument mot EU-anslutning i vissa länder och bör därför hanteras på lämpligt sätt för att ytterligare steg ska tas i processen för anslutning till EU för länderna på västra Balkan.

| O. | För att uppfylla kriterierna för EU-medlemskap måste länderna på västra Balkan genomföra omfattande reformer på centrala områden och uppnå konkreta resultat när det gäller rättsliga reformer och kampen mot korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

O.

För att uppfylla kriterierna för EU-medlemskap måste länderna på västra Balkan genomföra omfattande reformer på centrala områden och uppnå konkreta resultat när det gäller rättsliga reformer och kampen mot korruption och organiserad brottslighet.

| P. | Stärkandet av rättsstaten och kampen mot korruption och organiserad brottslighet är hörnstenar i 2018 års EU-strategi för västra Balkan. |
| --- | --- |

P.

Stärkandet av rättsstaten och kampen mot korruption och organiserad brottslighet är hörnstenar i 2018 års EU-strategi för västra Balkan.

| Q. | Omkring 64 miljoner euro har anslagits till projekt rörande kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II), som har finansierat flera nationella projekt och projekt som omfattar flera länder till stöd för en effektivare rättskipning i fall av organiserad brottslighet och korruption på västra Balkan, bland annat genom övervakning av rättegångar. IPA III innebär också specifika mål om att utveckla effektiva verktyg för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, människohandel och handel med olagliga skjutvapen, narkotikahandel och penningtvätt. |
| --- | --- |

Q.

Omkring 64 miljoner euro har anslagits till projekt rörande kampen mot organiserad brottslighet på västra Balkan inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II), som har finansierat flera nationella projekt och projekt som omfattar flera länder till stöd för en effektivare rättskipning i fall av organiserad brottslighet och korruption på västra Balkan, bland annat genom övervakning av rättegångar. IPA III innebär också specifika mål om att utveckla effektiva verktyg för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, människohandel och handel med olagliga skjutvapen, narkotikahandel och penningtvätt.

Den allmänna situationen

| 1. | Europaparlamentet betonar att den organiserade brottsligheten och korruptionen först och främst skadar invånarna i länderna på västra Balkan, eftersom den undergräver deras rätt till säkerhet och social sammanhållning samt deras förtroende för det demokratiska systemet, skapar hinder för demokratiska reformer och hämmar anslutningsprocessen, samtidigt som den också har potentiell och faktisk negativ inverkan på EU-medlemsstaternas säkerhet och stabilitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att det förvärrar situationen när det gäller organiserad brottslighet om man berövar länderna på västra Balkan deras utsikter till EU-medlemskap, men att situationen kan förbättras genom att processen för integration i EU och samarbetet med medlemsstaterna främjas. Parlamentet betonar att kampen mot organiserad brottslighet och främjandet av EU-integrationen är ömsesidigt förstärkande processer, och att det därför är nödvändigt att påskynda processen för integration i EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är kontraproduktivt att koppla samman viseringsliberaliseringen för Kosovo med kampen mot organiserad brottslighet, eftersom isolering uppmuntrar till brottslig verksamhet. Parlamentet understryker än en gång att Kosovo har uppfyllt alla kriterier för viseringsliberalisering, och uppmanar rådet att utan ytterligare dröjsmål bevilja viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rättsstatens principer och kampen mot korruption och organiserad brottslighet är de avgörande områden där länderna på västra Balkan måste visa upp påtagliga resultat för att göra större framsteg på sin väg mot EU. Parlamentet uppmanar dem med eftertryck att avsevärt öka sina ansträngningar för att driva på de nödvändiga reformerna och uppmanar EU att som en prioritet i utvidgningspolitiken främja ett korrekt införlivande och genomförande av de relevanta internationella instrument som stöder rättsstaten och som är inriktade på korruption och organiserad brottslighet genom ekonomiskt stöd och praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 den 14 april 2021 och uppmanar eftertryckligen EU att intensifiera det internationella samarbetet för att bekämpa organiserad brottslighet, särskilt med länderna på västra Balkan, för att på ett verkningsfullt sätt ta itu med detta gränsöverskridande hot. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att bristen på sysselsättningsmöjligheter, korruption, desinformation, inslag av statskapning, ojämlikhet, utländsk inblandning från icke-demokratiska regimer såsom Ryssland och Kina samt den långsamma processen för anslutning till EU hör till de faktorer som gör samhällena på västra Balkan sårbara för organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen såväl myndigheterna i länderna på västra Balkan som deras internationella partner, särskilt EU, att anstränga sig mer för att bemöta dessa utmaningar, som underblåser instabilitet, undergräver integrationen och sätter käppar i hjulet för den demokratiska och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar bristen på verklig politisk vilja bland delar av den lokala politiska eliten att bekämpa organiserad brottslighet och korruption och undanröja alla inslag av statskapning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar djupt att rättsväsendet i många fall inte är oberoende och inte fungerar korrekt i länderna på västra Balkan, och kräver att man tar ett mer strategiskt grepp på de utmaningar som den organiserade brottsligheten innebär. Parlamentet uppmanar EU att ge ytterligare stöd för att stimulera en kultur av professionalism och resultat inom straffrätten och för att förbättra rättsväsendets integritet. Även om vissa framsteg har gjorts när det gäller reformer av rättsväsendet behövs det fortfarande betydande insatser för att uppnå påtagliga resultat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen länderna på västra Balkan att fullständigt åtgärda bristerna i sina straffrättsliga system, även när det gäller hur utdragna förfarandena är. Parlamentet uppmanar EU och andra internationella partner att tillhandahålla ytterligare riktlinjer för brottsbekämpande organ och rättsväsendet för att förbättra straffrättens professionalism och prestation. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att länderna på västra Balkan har införlivat EU-standarder och internationella standarder för återvinning av tillgångar i sin nationella rätt, liksom andra insatser för att bekämpa organiserad brottslighet i regionen, såsom utvecklingen av statliga samordningsmekanismer och särskilda domstolar och brottsbekämpande enheter. Parlamentet beklagar dock att genomförandet fortfarande är lågt och uppmanar kraftfullt myndigheterna på västra Balkan att uppnå rejäla resultat med att återvinna tillgångar till förmån för alla sina medborgare och att göra förverkandet av vinning av och hjälpmedel till brott till en prioritet i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet efterlyser EU-stöd för att stödja tillräcklig kapacitet för brottsbekämpande organ samt lämpliga förutsättningar och resurser, och framhåller särskilt behovet att öka expertisen inom finansiell kriminalteknik vid allmänna åklagarmyndigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att inrikta sina insatser på kriminella organisationer som helhet, utöver enskilda fall, och därigenom uppnå tillfredsställande resultat när det gäller lagföring och fällande domar mot brottslingar med hög profil. Parlamentet konstaterar att en korrekt identifiering och utredning av brottslig verksamhet som ”organiserad” är avgörande för de straffrättsliga åtgärderna. De berörda myndigheterna uppmanas kraftfullt att täppa till de luckor i lagstiftningen som avslöjar uppgiftslämnare och visselblåsare och att skydda dem och deras nära anhöriga från att trakasseras, åtalas eller hotas, så att förmågan att slå sönder organiserade kriminella grupper ökar och korruption och organiserad brottslighet framgångsrikt bekämpas. Parlamentet uppmuntrar till utbyte av bästa praxis med medlemsstater som har varit exceptionellt framgångsrika i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja system för vittnesskydd, bland annat genom omplacering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att visa varaktiga resultat när det gäller bekämpning av organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt, att utarbeta regelbundna nationella rapporter om denna fråga och att stärka det interinstitutionella samarbetet, bland annat när det gäller insamling och utbyte av underrättelser, i syfte att bättre förstå och bekämpa organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar att kopplingarna mellan politiken, förvaltningen och den organiserade brottsligheten måste utrotas genom tydliga skyddsåtgärder mot korruption och en verkningsfull lagföring av uppmärksammade korruptionsfall. Parlamentet uppmanar EU att öka stödet till stärkandet av meritbaserade offentliga förvaltningar. Parlamentet är mycket oroat över rapporter och anklagelser om kopplingar mellan politiker på hög nivå och organiserade kriminella grupper, samtidigt som rättssystemet inte klarar av att utreda dessa anklagelser. Parlamentet understryker att byggsektorn på västra Balkan hör till de sektorer som är mest sårbara för organiserad brottslighet och korruption. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är bekymrat över att covid-19-pandemin har utnyttjats av kriminella organisationer, bland annat genom missbruk av direkt offentlig upphandling av väsentliga medicinska produkter och tjänster till hälso- och sjukvårdsstrukturer, försäljning av förfalskade covid-19-intyg och den ökande omfattningen av lån till ockerränta. Parlamentet uppmanar myndigheterna på västra Balkan att vidta åtgärder mot förfalskade vacciner och vaccinationskort. Parlamentet uppmanar kommissionen att koppla budgetstöd till tydliga antikorruptionsmål. Parlamentet betonar att robusta mekanismer för att övervaka genomförandet behöver inrättas i detta syfte. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att IPA III föreskriver en stark villkorlighet och att finansieringen måste anpassas eller till och med dras in vid en betydande tillbakagång eller bestående brist på framsteg på området för de så kallade grundläggande principerna, särskilt när det gäller rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, inbegripet kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att det ligger i EU:s egna säkerhetsintressen och unionens ansvar att garantera att EU-medel inte motverkar sitt syfte genom att de stärker klientelistiska nätverk av korrupta politiker och privilegierade företag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att det fanns kopplingar mellan den organiserade brottsligheten, politiken och företagen före Jugoslaviens upplösning som har fortgått sedan 1990-talet. Parlamentet fördömer den uppenbara bristen på vilja hos de ansvariga myndigheterna att öppna arkiven från f.d. Jugoslavien. Parlamentet upprepar därför sin begäran om att arkiven från f.d. Jugoslavien ska öppnas och, i synnerhet, att tillgång ska beviljas till akterna från den jugoslaviska underrättelsetjänsten (UDBA) och den jugoslaviska folkarméns underrättelsetjänst (KOS), och att akterna ska återlämnas till respektive regering om de så begär. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av samarbete och underrättelseutbyte med medlemsstaterna, med internationella partner som USA, Kanada och Storbritannien samt med internationella organisationer som Nato, Greco, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och UNODC. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar USA:s förnyade konstruktiva engagemang på västra Balkan, inbegripet landets fokus på kampen mot korruption. Parlamentet framhåller i detta sammanhang den amerikanska presidentordern om sanktioner mot personer som bidrar till den destabiliserande situationen på västra Balkan, liksom USA:s åtgärder mot enskilda personer och enheter för omfattande korruptionshandlingar. Parlamentet uppmanar EU att noggrant bedöma en eventuell anpassning till sådana åtgärder. |
| --- | --- |

18.

Specifika typer av organiserad brottslighet

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att länderna på västra Balkan är ursprungs-, destinations- och transitländer för människohandel, som främst omfattar kvinnor och flickor som är föremål för människohandel för sexuell exploatering. Människohandel är det brott som har den största proportionella andelen kopplingar till organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar de berörda myndigheterna att lägga större fokus på förebyggande och på att stärka motståndskraften hos grupper som riskerar att utsättas för människohandel, samtidigt som det betonar behovet av ett intersektionellt jämställdhetsperspektiv. Parlamentet välkomnar de gemensamma åtgärder som genomförs med internationella partner, däribland Interpol och Europol, och som har lett till gripanden av misstänkta människohandlare och människosmugglare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att länderna på västra Balkan fungerar som en transitkorridor för migranter och flyktingar och att de stora befolkningsrörelserna under de senaste åren har inneburit en enorm utmaning för regionen och medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser ökade ansträngningar för att ta itu med människosmugglingen och skydda de grundläggande rättigheterna för smugglade personer, särskilt ensamkommande barn, och efterlyser ökat informationsutbyte och förbättrad samordning mellan länderna på västra Balkan och med medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att ge mer stöd till hanteringen av dessa frågor, såsom ekonomiskt och tekniskt bistånd, ingå informella avtal och statusavtal och främja samarbete via det gemensamma operativa kontoret och den operativa plattformen för den östra Medelhavsrutten, under beaktande av särdragen och behoven avseende rutten över västra Balkan, liksom genom stöd till värdiga mottagningsvillkor. Parlamentet efterlyser ett stärkt skydd av EU:s yttre gränser i samarbete med länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att det är mycket viktigt att ta itu med brottsliga tillgångar för att avslöja brottslig verksamhet och förhindra infiltration i den lagliga ekonomin. Parlamentet framhåller att transparens i fråga om verkligt huvudmannaskap är ett viktigt politiskt verktyg för att bekämpa korruption, hejda olagliga finansiella flöden och bekämpa skatteundandragande. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som regeringarna i länderna på västra Balkan gjort för att få bukt med penningtvätt, bland annat genom att anta reviderade ramar för bekämpning av penningtvätt. Parlamentet oroar sig dock över att genomförandet är otillräckligt. Parlamentet upprepar att verkställigheten för bestämmelser om tillbörlig aktsamhet och transparens i fråga om verkligt huvudmannaskap måste förbättras avsevärt, även inom banksektorn. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet oroas över den stora andelen grå ekonomi (som beräknas motsvara mer än 30 % av regionens BNP) och de enorma mängder olagliga kontantbetalningar som flödar genom västra Balkan. Parlamentet uppmanar regeringarna i regionen att vidta åtgärder för att minska den informella delen av ekonomin, där så är möjligt. Parlamentet understryker att otillräcklig reglering av onlinebanktjänster ökar risken för penningtvätt, och uppmanar länderna på västra Balkan och kommissionen att ta sig an frågan om internationell och regional harmonisering inom ramen för EU:s utvidgningsprocess. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att länderna på västra Balkan har åtagit sig att bekämpa olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, särskilt genom antagandet av en regional färdplan vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i London, vilken syftar till att bekämpa olagligt innehav och olaglig användning och tillverkning av samt handel med handeldvapen och lätta vapen. Enligt EU:s handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025 är dock olagligt innehav av och olaglig handel med skjutvapen fortfarande ett allvarligt problem, eftersom många vapen som påträffas och används i organiserad brottslighet i hela EU kommer från regionen. Parlamentet uppmanar de sex länderna på västra Balkan att satsa på program till stöd för avväpning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet framhåller det viktiga arbete som utförs av Sydöst- och östeuropeiska centrumet för kontroll av handeldvapen och lätta vapen (Seesac) för att stärka de nationella och regionala aktörernas kapacitet att kontrollera och minska spridningen och missbruket av handeldvapen och lätta vapen, och efterlyser mer samarbete och samordning med Seesac. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att de sex länderna på västra Balkan fortfarande är en stor transitregion för olaglig narkotikahandel och att framställning av och handel med narkotika är de brott som oftast är föremål för fällande domar i regionen. Parlamentet välkomnar de allt fler gemensamma insatserna mot narkotika. Parlamentet efterlyser i detta avseende ett intensifierat samarbete mellan EU:s brottsbekämpande organ, såsom Europol, och de brottsbekämpande organen i medlemsstaterna och länderna på västra Balkan. Parlamentet understryker att de brottsbekämpande myndigheterna måste utveckla sin kapacitet att bättre övervaka och bekämpa narkotikahandeln. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar ökningen av organiserad it-brottslighet. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som länderna på västra Balkan gjort för att utöka sin kapacitet att bekämpa it-brottslighet och det ökade antalet åtal för it-brottslighet. Parlamentet uppmuntrar EU att bistå länderna på västra Balkan med lämpliga verktyg och medel för att hantera it-brottslighet och andra hot på nätet, bland annat genom det nyinrättade Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning. Parlamentet understryker vikten av att bekämpa manipulativ desinformation i nära samarbete med europeiska partner. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU och länderna på västra Balkan att samarbeta för att bemöta de ihållande och växande hoten mot skyddet och bevarandet av kulturarvet och bekämpa smuggling av kulturföremål, särskilt i konfliktområden. Parlamentet kräver större samarbete mellan de olika brottsbekämpande organen, inbegripet omedelbart informationsutbyte mellan nationella underrättelsetjänster, och ett utökat samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och konst- och arkeologivärlden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att länderna på västra Balkan måste öka sina ansträngningar för att motverka annan olaglig verksamhet som bedrivs av organiserade kriminella grupper, bland annat arbetskraftsexploatering, miljöbrott såsom olaglig avverkning och tjuvjakt samt utpressning. |
| --- | --- |

28.

Samarbete med EU (dess medlemsstater och organ) och interregionalt samarbete

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det ökade samarbetet mellan EU och länderna på västra Balkan i kampen mot organiserad brottslighet och uppmuntrar EU att ytterligare stödja kapacitetsuppbyggnad på västra Balkan och underlättande av polissamarbete och rättsligt samarbete för att motverka organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att alla samarbetsavtal med EU-strukturer måste respektera de grundläggande rättigheterna fullt ut och garantera en adekvat nivå på uppgiftsskyddet. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att fortsätta med ytterligare harmonisering av lagstiftningen med EU:s regelverk om offentlig upphandling samt kampen mot organiserad brottslighet och terrorism, penningtvätt och it-brottslighet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar att de befintliga EU-stödda strukturerna, såsom det regionala samarbetsrådet, stärks så att de kan spela en konsekvent roll för att uppmuntra till ytterligare samarbete mellan EU, dess medlemsstater och länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av samarbetsavtal mellan Eurojust och Albanien, Nordmakedonien, Montenegro och Serbien samt bemyndigandet att inleda förhandlingar med Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar rådet att bemyndiga inledandet av förhandlingar om ett liknande avtal med Kosovo så snart som möjligt, eftersom straffrättsligt samarbete med alla länder på västra Balkan är avgörande för att bekämpa organiserad brottslighet, särskilt människohandel och narkotikasmuggling, som står för merparten av den brottsliga verksamheten i regionen. Parlamentet noterar att Eurojust har underlättat ungefär 200 gemensamma brottsutredningar mellan medlemsstater i EU och länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet lovordar det framgångsrika samarbetet med sambandsåklagare från Albanien, Montenegro, Nordmakedonien och Serbien som utstationerats till Eurojust för att ge stöd i gränsöverskridande utredningar som involverar deras länder, och framhåller den betydande ökningen av det operativa arbetet efter utnämningen av sambandsåklagare. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende ett liknande samarbete med de övriga länderna på västra Balkan. Parlamentet välkomnar det ökande antalet ärenden i det rättsliga samarbetet sedan 2019, trots de utmanande omständigheter som covid-19-pandemin inneburit. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att västra Balkan är en region av särskild betydelse för Europol. Parlamentet välkomnar avtalen om operativt samarbete mellan Europol och fem länder på västra Balkan, liksom arbetsarrangemanget med Kosovos brottsbekämpande myndigheter. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av dessa avtal och lovordar de framgångsrika insatser som genomförts inom ramen för detta samarbete. Parlamentet välkomnar invigningen av Europols sambandskontor i Albanien 2019 och beslutet att öppna liknande sambandskontor i Bosnien och Hercegovina och Serbien. Parlamentet uppmuntrar ett liknande samarbete med de övriga länderna på västra Balkan. Parlamentet understryker dessutom vikten av att samarbeta med Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och länderna på västra Balkan att fastställa ramarna för ett givande samarbete mellan Eppo och länderna på västra Balkan för att se till att Eppo i praktiken kan utöva sina befogenheter på området EU-finansiering, särskilt IPA III-medel i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar de samarbetsavtal som ingåtts av EU:s byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) med länderna på västra Balkan kring särskilda frågor som rör kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet understryker vikten av att ytterligare stärka de mekanismer som inrättats mellan Cepol och västra Balkan. Parlamentet noterar de specialiserade landsrapporterna från Greco och understryker vikten av att anslutningsländerna stärker samarbetet med Greco och genomför dess specifika rekommendationer grundligt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att Interpol är ett viktigt instrument i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet beklagar att Kosovo ännu inte är medlem i Interpol, trots landets många försök att bli medlem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att proaktivt stödja Kosovos ansökan om medlemskap i organisationen. Parlamentet anser att ett medlemskap i Interpol för samtliga sex länder på västra Balkan ytterligare skulle förbättra slagkraften för åtgärderna mot gränsöverskridande brottslighet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av avtalen om gränsförvaltningssamarbete mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och Albanien, Montenegro och Serbien som gör det möjligt för Frontex att genomföra gemensamma insatser i dessa länder för att förbättra förvaltningen av deras gränser, bekämpa gränsöverskridande brottslighet och kontrollera irreguljär migration i enlighet med internationella normer och med full respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar de liknande statusavtal som initierats med Nordmakedonien och Bosnien och Hercegovina, och uppmanar alla parter att påskynda ratificeringen av dessa avtal så snart som möjligt och att arbeta på ett liknande avtal med Kosovo. Parlamentet understryker behovet att ytterligare utveckla samarbetet mellan Frontex och länderna på västra Balkan i frågor som rör bekämpning av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet upprepar att det behövs ett ökat fokus på förebyggande verksamhet och utbildning, särskilt i fråga om de negativa samhällseffekterna av organiserad brottslighet och människo-, narkotika- och vapenhandel, liksom en verklig förståelse av vad medborgarskap innebär. Det behövs också en ökad motståndskraft, med större uppmärksamhet på socioekonomiska förhållanden, särskilt i förorts- och landsbygdsområden, och stöd till lokala initiativ för att minska sårbarheten för brottslighet och korruption, samtidigt som man betonar behovet av ett intersektionellt jämställdhetsperspektiv. Parlamentet understryker vikten av uppbyggnaden av demokratisk kapacitet på västra Balkan, bland annat genom specialiserade program och pilotprojekt som syftar till att stärka deltagardemokratin och diskutera frågor med koppling till kampen mot organiserad brottslighet och korruption. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker vikten av att övervaka kopplingarna mellan organiserade kriminella grupper och radikaliserade individer och terroristorganisationer. Parlamentet upprepar betydelsen av EU:s roll i kampen mot finansiering av terrorism och penningtvätt. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare samarbete i detta avseende, särskilt genom EU-stöd till utbildning av finansiella experter i regionen, informationsutbyte och utbyte av bästa praxis och sakkunskap. Parlamentet välkomnar deltagarnas erkännande vid toppmötet om västra Balkan i Berlin den 5 juli 2021 av behovet av åtgärder från flera instanser, inbegripet samarbete med den privata sektorn och organisationer i det civila samhället, för att effektivisera det gemensamma arbetet för att bekämpa grov och organiserad brottslighet, olaglig finansiering, korruption och terrorism. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker att regionalt samarbete är avgörande för att effektivt bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet lovordar arbetet i befintliga regionala initiativ som syftar till att stärka de interinstitutionella förbindelserna i kampen mot korruption och organiserad brottslighet mellan länderna på västra Balkan, såsom Sydösteuropeiska centrumet för brottsbekämpning, och uppmuntrar till ytterligare regionalt samarbete för att bekämpa den gränsöverskridande organiserade brottsligheten på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet lovordar den roll som spelas av regionala initiativ som inbegriper EU-medlemsstater och länder på västra Balkan, såsom EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (Eusair), Adriatisk-joniska initiativet, Centraleuropeiska initiativet och Berlinprocessen. Parlamentet uppmuntrar både EU:s medlemsstater och länderna på västra Balkan att delta i dessa initiativ och att till fullo utnyttja deras potential. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar finansieringen inom ramen IPA av projekt som omfattar hela regionen och som syftar till att förbättra kapaciteten i länderna på västra Balkan att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet lovordar särskilt vittnesskyddsprogrammet IPA II, som lett till att ”Balkannätverket” inrättats. Parlamentet begär att detta samarbete ska fortsätta och att partnerna på västra Balkan ska överta ansvaret för att hålla nätverket vid liv. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det IPA-finansierade, landsövergripande programmet Supporting a More Effective Administration of Justice in Corruption and Organised Crime Cases in the Western Balkans through Trial Monitoring (”Stöd till en effektivare rättskipning i fall av korruption och organiserad brottslighet på västra Balkan genom övervakning av rättegångar”) som ett steg mot effektivare rättsliga åtgärder från myndigheternas sida mot korruption och organiserad brottslighet på västra Balkan. Parlamentet uppmanar regeringarna i länderna på västra Balkan att fullt ut genomföra de rekommendationer som formulerats som en del av de inbördes utvärderingarna av medlemsstaternas experter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att partnerna på västra Balkan aktivt bör delta i konferensen om Europas framtid och inkluderas i en bredare europeisk debatt om bekämpning av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar internationella givare att säkerställa bättre samordning av de olika programmen för bekämpning av organiserad brottslighet och korruption på västra Balkan, i syfte att undvika dubbelarbete och öka genomslagskraften för det internationella samarbetet på dessa områden. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar med oro bristen på trovärdiga uppgifter om organiserad brottslighet i regionen och uppmanar länderna på västra Balkan att förbättra kunskaperna om organiserad brottslighet genom att öka sin kapacitet att samla in och behandla tillförlitliga uppgifter om organiserad brottslighet. Parlamentet understryker behovet av mer djupgående tvärvetenskaplig forskning och ett intersektionellt jämställdhetsperspektiv, och uppmuntrar länderna på västra Balkan att samarbeta med internationella partner för att inrätta nationella statistiksystem som registrerar och analyserar organiserad brottslighet i syfte att bättre utforma effektiva, evidensbaserade strategier för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet och korruption. |
| --- | --- |

45.

Det civila samhällets och mediernas roll

| 46. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som organisationer i det civila samhället spelar för att övervaka regeringarnas, de rättsliga myndigheternas och de brottsbekämpande organens arbete och bedöma resultaten i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet konstaterar att rättsliga och institutionella ramar för deltagande av organisationer i det civila samhället till stor del finns på plats i länderna på västra Balkan, men beklagar att deras potential inte utnyttjas fullt ut och att organisationer i det civila samhället som fokuserar på korruption och organiserad brottslighet i vissa fall möter fientlighet från sina regeringar. Parlamentet begär att organisationer i det civila samhället i högre grad ska inkluderas i lagstiftningsprocessen och att de på ett meningsfullt sätt ska kunna bidra till centrala rättsakter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang myndigheterna på västra Balkan att snarast utveckla, anta och genomföra bättre lagar om fri tillgång till information genom inkluderande processer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet lovordar den viktiga roll som organisationer i det civila samhället spelar för det förebyggande arbetet, stödet till utsatta grupper, utformningen av politiken samt tillsynen när det saknas oberoende offentliga organ. Parlamentet är oroat över smutskastningskampanjer, påtryckningar och hotelser, som gör att handlingsutrymmet för organisationerna i det civila samhället krymper allt snabbare. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmuntrar organisationerna i det civila samhället på västra Balkan att upprätta starkare nätverk mellan aktörer i det civila samhället, att identifiera lokala motparter som arbetar med liknande frågor och att utbyta ytterligare erfarenheter och bästa praxis i syfte att förstå arten av och orsakerna till den organiserade brottsligheten och stödja förebyggandet av radikalisering i regionen. Parlamentet välkomnar bidragen till kampanjer för strategisk kommunikation från intressenter som nätverket för kunskapsspridning om radikalisering och det europeiska nätverket för strategisk kommunikation. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att många organisationer i det civila samhället är beroende av privat finansiering och har svårt att skaffa tillräckliga medel för att upprätthålla sin verksamhet. Parlamentet erkänner att bidrag ofta ges till kortsiktiga projekt och att det inte finns särskilt mycket stöd till aktiviteter för att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet konstaterar att kortsiktig finansiering gör att personal anställs endast för projektspecifika ändamål, vilket leder till en brist på stabila anställningsformer och ger personalen litet utrymme att utveckla kärnkompetens, till nackdel för den långsiktiga strategiska planeringen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet lovordar det värdefulla arbete som utförs av undersökande journalister som rapporterar om uppmärksammade fall och avslöjar kopplingar mellan organiserade kriminella grupper, politiker och företag. Parlamentet fördömer kraftfullt aggressiva handlingar, inbegripet riktade mord, hotelser, hets och förtalskampanjer mot undersökande journalister och det civila samhället. Parlamentet noterar med särskild oro fall av hets och förtalskampanjer från statliga tjänstemän, parlamentsledamöter och företrädare för regeringar, regeringspartier och medier som ägs eller delvis finansieras av staten. Parlamentet uppmanar myndigheterna och brottsbekämpande organ att se till att undersökande journalister och det civila samhället skyddas och kan arbeta obehindrat, och kräver att alla former av hets mot minoriteter och utsatta grupper, särskilt sådana med koppling till nationalitet eller etnicitet, straffas. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stärka sitt samarbete med och sitt stöd till det civila samhället, icke-statliga organisationer, reforminriktade beslutsfattare, den akademiska världen och oberoende medier på plats. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och de lokala EU-delegationerna att samarbeta med lokala aktörer för att förbättra förfarandena för regelbunden övervakning av korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet beklagar djupt det ökande antalet fall av rättegångar som en strategi mot engagemang från allmänheten (s.k. SLAPP), som ofta används för att hota journalister och privatpersoner i syfte att hindra dem från att avslöja missförhållanden bland dem som sitter vid makten. Parlamentet uppmanar myndigheterna på västra Balkan att avsevärt öka sina ansträngningar för att säkerställa insyn i medieägandet och oberoende för nyhetsredaktioner och att försvara mediefriheten mot politisk inblandning, som centrala delar i ett fritt och demokratiskt samhälle vilka är avgörande för att kampen mot organiserad brottslighet och korruption ska lyckas. |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  EUT L 293, 20.11.2018, s. 11.

(2)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 47.

(3)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 129.

---

Torsdag den 16 december 2021

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/96

---

P9_TA(2021)0507

Överläggningarna i utskottet för framställningar under 2020

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om överläggningarna i utskottet för framställningar under 2020 (2021/2019(INI))

(2022/C 251/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om överläggningarna i utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 20, 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid EU:s medborgares och invånares rätt att framföra sina problem till Europaparlamentet och göra det uppmärksamt på dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 20, 24 och 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som återspeglar den vikt som fördraget lägger vid EU:s medborgares och invånares rätt att framföra sina problem till Europaparlamentet och göra det uppmärksamt på dem,

| — | med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget om Europeiska ombudsmannens roll och uppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228 i EUF-fördraget om Europeiska ombudsmannens roll och uppgifter,

| — | med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) om rätten att göra framställningar till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i EUF-fördraget om överträdelseförfarandet, särskilt artiklarna 258 och 260,

| — | med beaktande av artiklarna 54 och 227.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 54 och 227.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A9-0323/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A9-0323/2021), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet mottog 1 573 framställningar 2020, vilket är en ökning med 15,9 % jämfört med de 1 357 framställningar som ingavs 2019 och med 28,9 % jämfört med de 1 220 framställningar som ingavs 2018. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet mottog 1 573 framställningar 2020, vilket är en ökning med 15,9 % jämfört med de 1 357 framställningar som ingavs 2019 och med 28,9 % jämfört med de 1 220 framställningar som ingavs 2018.

| B. | Antalet användare som stödde en eller flera framställningar på parlamentets webbportal för framställningar uppgick 2020 till 48 882 stycken. Detta är en betydande ökning jämfört med de 28 076 användare som gav sitt stöd till framställningar under 2019. Antalet klick till stöd för framställningar ökade också 2020 och uppgick till totalt 55 129 stycken. |
| --- | --- |

B.

Antalet användare som stödde en eller flera framställningar på parlamentets webbportal för framställningar uppgick 2020 till 48 882 stycken. Detta är en betydande ökning jämfört med de 28 076 användare som gav sitt stöd till framställningar under 2019. Antalet klick till stöd för framställningar ökade också 2020 och uppgick till totalt 55 129 stycken.

| C. | Det stora antal framställningar som handlar om medborgarnas oro över de folkhälsorelaterade och socioekonomiska kriser som uppstått till följd av covid-19-pandemin har bidragit avsevärt till det större antal framställningar som registrerades 2020 jämfört med tidigare år. Bland de framställningar som mottogs 2020 handlade 13,23 % om covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

C.

Det stora antal framställningar som handlar om medborgarnas oro över de folkhälsorelaterade och socioekonomiska kriser som uppstått till följd av covid-19-pandemin har bidragit avsevärt till det större antal framställningar som registrerades 2020 jämfört med tidigare år. Bland de framställningar som mottogs 2020 handlade 13,23 % om covid-19-pandemin.

| D. | Det stora antalet framställningar som lämnades in 2020 visar att medborgarna i kristider i hög grad sätter tilliten till sina folkvalda företrädare på EU-nivå genom att rikta sina farhågor och klagomål direkt till dem. |
| --- | --- |

D.

Det stora antalet framställningar som lämnades in 2020 visar att medborgarna i kristider i hög grad sätter tilliten till sina folkvalda företrädare på EU-nivå genom att rikta sina farhågor och klagomål direkt till dem.

| E. | Det totala antalet framställningar är dock fortfarande blygsamt i förhållande till EU:s totala befolkning, vilket visar att man måste jobba ännu hårdare för att göra medborgarna mer medvetna om deras rätt att göra framställningar och uppmuntra dem att utöva den. När medborgarna utövar sin rätt att göra framställningar förväntar de sig att EU-institutionerna ska tillföra ett mervärde genom att finna en lösning på deras problem. |
| --- | --- |

E.

Det totala antalet framställningar är dock fortfarande blygsamt i förhållande till EU:s totala befolkning, vilket visar att man måste jobba ännu hårdare för att göra medborgarna mer medvetna om deras rätt att göra framställningar och uppmuntra dem att utöva den. När medborgarna utövar sin rätt att göra framställningar förväntar de sig att EU-institutionerna ska tillföra ett mervärde genom att finna en lösning på deras problem.

| F. | Kriterierna för framställningars tillåtlighet fastställs i artikel 227 i EUF-fördraget och i artikel 226 i parlamentets arbetsordning, där det föreskrivs att framställningar får lämnas in av EU:s medborgare eller invånare i en fråga som berör framställaren direkt och som hör till EU:s verksamhetsområde. |
| --- | --- |

F.

Kriterierna för framställningars tillåtlighet fastställs i artikel 227 i EUF-fördraget och i artikel 226 i parlamentets arbetsordning, där det föreskrivs att framställningar får lämnas in av EU:s medborgare eller invånare i en fråga som berör framställaren direkt och som hör till EU:s verksamhetsområde.

| G. | Av de 1 573 framställningar som ingavs 2020 förklarades 392 otillåtliga medan 51 drogs tillbaka. Den relativt stora andelen (24,92 %) otillåtliga framställningar under 2020 visar att det fortfarande råder stor oklarhet om omfattningen och gränserna för unionens ansvarsområden. |
| --- | --- |

G.

Av de 1 573 framställningar som ingavs 2020 förklarades 392 otillåtliga medan 51 drogs tillbaka. Den relativt stora andelen (24,92 %) otillåtliga framställningar under 2020 visar att det fortfarande råder stor oklarhet om omfattningen och gränserna för unionens ansvarsområden.

| H. | Rätten att göra en framställning till Europaparlamentet är en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. För EU:s medborgare och invånare är rätten att göra framställningar en öppen, demokratisk och insynsvänlig mekanism som möjliggör för dem att vända sig direkt till sina folkvalda representanter. Denna rätt är därför grundläggande för att medborgarna ska kunna delta aktivt på EU:s verksamhetsområden. |
| --- | --- |

H.

Rätten att göra en framställning till Europaparlamentet är en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. För EU:s medborgare och invånare är rätten att göra framställningar en öppen, demokratisk och insynsvänlig mekanism som möjliggör för dem att vända sig direkt till sina folkvalda representanter. Denna rätt är därför grundläggande för att medborgarna ska kunna delta aktivt på EU:s verksamhetsområden.

| I. | Rätten att göra framställningar gör att parlamentet kan vara mer lyhört för klagomål och farhågor som avser respekten för EU:s grundläggande rättigheter och efterlevnaden av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. Framställningar är därför en värdefull källa till information om fall av felaktig tillämpning eller överträdelser av unionsrätten, och de hjälper parlamentet och andra EU-institutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten och dess eventuella inverkan på EU-medborgares och EU-invånares rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Rätten att göra framställningar gör att parlamentet kan vara mer lyhört för klagomål och farhågor som avser respekten för EU:s grundläggande rättigheter och efterlevnaden av EU-lagstiftningen i medlemsstaterna. Framställningar är därför en värdefull källa till information om fall av felaktig tillämpning eller överträdelser av unionsrätten, och de hjälper parlamentet och andra EU-institutioner att bedöma införlivandet och tillämpningen av unionsrätten och dess eventuella inverkan på EU-medborgares och EU-invånares rättigheter.

| J. | Europaparlamentet har länge gått i täten för utvecklingen av framställningsförfarandet internationellt sett, med det mest öppna och transparenta framställningsförfarandet i Europa som gör det möjligt för framställarna att delta i institutionens verksamhet. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet har länge gått i täten för utvecklingen av framställningsförfarandet internationellt sett, med det mest öppna och transparenta framställningsförfarandet i Europa som gör det möjligt för framställarna att delta i institutionens verksamhet.

| K. | Utskottet för framställningar granskar och behandlar noggrant varje framställning som inges till parlamentet. Alla framställare har rätt att inom rimlig tid få ett svar med information om det beslut om tillåtlighet och uppföljande åtgärder som utskottet har fattat. Svaret ska ges på deras eget språk eller på det språk som använts i framställningen. Alla framställare får begära att deras framställning ska tas upp på nytt på grundval av nya omständigheter. |
| --- | --- |

K.

Utskottet för framställningar granskar och behandlar noggrant varje framställning som inges till parlamentet. Alla framställare har rätt att inom rimlig tid få ett svar med information om det beslut om tillåtlighet och uppföljande åtgärder som utskottet har fattat. Svaret ska ges på deras eget språk eller på det språk som använts i framställningen. Alla framställare får begära att deras framställning ska tas upp på nytt på grundval av nya omständigheter.

| L. | Verksamheten i utskottet för framställningar bygger på information som lämnats av framställarna. Den information som lämnas av framställarna i deras framställningar och vid utskottssammanträden, tillsammans med kommissionens bedömning och svaren från medlemsstaterna och andra organ, är avgörande för utskottets arbete. Tillåtliga framställningar ger också värdefulla bidrag till de andra utskottens arbete, eftersom de översänds av utskottet för framställningar till andra utskott för yttrande eller för kännedom. |
| --- | --- |

L.

Verksamheten i utskottet för framställningar bygger på information som lämnats av framställarna. Den information som lämnas av framställarna i deras framställningar och vid utskottssammanträden, tillsammans med kommissionens bedömning och svaren från medlemsstaterna och andra organ, är avgörande för utskottets arbete. Tillåtliga framställningar ger också värdefulla bidrag till de andra utskottens arbete, eftersom de översänds av utskottet för framställningar till andra utskott för yttrande eller för kännedom.

| M. | Utskottet för framställningar fäster stor vikt vid behandlingen av och den offentliga diskussionen om framställningar vid sina sammanträden. Framställarna har rätt att redogöra för sina framställningar och får ofta ordet i diskussionen. De bidrar därmed aktivt till utskottets arbete. Utskottet för framställningar höll 13 utskottssammanträden 2020, och vid dessa diskuterades 116 framställningar med 110 framställare närvarande, varav 78 framställare deltog aktivt genom att yttra sig. Det faktum att färre framställningar diskuterades vid sammanträdena 2020 jämfört med 2019 förklaras av att mindre tid avsattes för utskottssammanträden, särskilt från april till juli, på grund av de begränsade tolkningsmöjligheterna till följd av parlamentets försiktighetsåtgärder i samband med pandemin. |
| --- | --- |

M.

Utskottet för framställningar fäster stor vikt vid behandlingen av och den offentliga diskussionen om framställningar vid sina sammanträden. Framställarna har rätt att redogöra för sina framställningar och får ofta ordet i diskussionen. De bidrar därmed aktivt till utskottets arbete. Utskottet för framställningar höll 13 utskottssammanträden 2020, och vid dessa diskuterades 116 framställningar med 110 framställare närvarande, varav 78 framställare deltog aktivt genom att yttra sig. Det faktum att färre framställningar diskuterades vid sammanträdena 2020 jämfört med 2019 förklaras av att mindre tid avsattes för utskottssammanträden, särskilt från april till juli, på grund av de begränsade tolkningsmöjligheterna till följd av parlamentets försiktighetsåtgärder i samband med pandemin.

| N. | De flesta framställningar som ingavs 2020 handlar om grundläggande rättigheter (särskilt de covid-19-relaterade nödåtgärdernas konsekvenser för rättsstaten och demokratin, liksom för den fria rörligheten, rätten till arbete, rätten till information och rätten till utbildning, samt många framställningar om hbtqi-personers rättigheter i unionen), hälsa (särskilt frågor om den folkhälsokris som pandemin gett upphov till, om allt från skydd av medborgarnas hälsa, inklusive behandlingar och skyddsutrustning, till medlemsstaternas hantering av hälsokrisen och inköp och distribution av vacciner), miljön (i huvudsak gruvdrift och dess konsekvenser för miljön, kärnsäkerhet, luftföroreningar och försämring av naturliga ekosystem), rättsliga frågor (särskilt frågor som rör tillgång till rättslig prövning eller påstådda förfarandemässiga oegentligheter eller oro över rättsstaten, samt gränsöverskridande fall av bortförande av barn och vårdnadsfrågor), sysselsättning (särskilt tillträde till arbetsmarknaden och osäkra anställningar), utbildning (särskilt frågor som rör diskriminering i samband med tillgång till utbildning), och den inre marknaden (särskilt frågor som rör nationella reserestriktioner i samband med pandemin och deras inverkan på den fria rörligheten för personer inom och utanför EU), och genomförandet av avtalet om Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen, såväl som många andra verksamhetsområden. |
| --- | --- |

N.

De flesta framställningar som ingavs 2020 handlar om grundläggande rättigheter (särskilt de covid-19-relaterade nödåtgärdernas konsekvenser för rättsstaten och demokratin, liksom för den fria rörligheten, rätten till arbete, rätten till information och rätten till utbildning, samt många framställningar om hbtqi-personers rättigheter i unionen), hälsa (särskilt frågor om den folkhälsokris som pandemin gett upphov till, om allt från skydd av medborgarnas hälsa, inklusive behandlingar och skyddsutrustning, till medlemsstaternas hantering av hälsokrisen och inköp och distribution av vacciner), miljön (i huvudsak gruvdrift och dess konsekvenser för miljön, kärnsäkerhet, luftföroreningar och försämring av naturliga ekosystem), rättsliga frågor (särskilt frågor som rör tillgång till rättslig prövning eller påstådda förfarandemässiga oegentligheter eller oro över rättsstaten, samt gränsöverskridande fall av bortförande av barn och vårdnadsfrågor), sysselsättning (särskilt tillträde till arbetsmarknaden och osäkra anställningar), utbildning (särskilt frågor som rör diskriminering i samband med tillgång till utbildning), och den inre marknaden (särskilt frågor som rör nationella reserestriktioner i samband med pandemin och deras inverkan på den fria rörligheten för personer inom och utanför EU), och genomförandet av avtalet om Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen, såväl som många andra verksamhetsområden.

| O. | Av de framställningar som mottogs 2020 ingavs 79,7 % (1 254 stycken) via parlamentets webbportal för framställningar, jämfört med 73,9 % (1 003 stycken) 2019, vilket bekräftar att parlamentets webbportal för framställningar har blivit den överlägset mest använda kanalen för ingivande av medborgarnas framställningar till parlamentet. |
| --- | --- |

O.

Av de framställningar som mottogs 2020 ingavs 79,7 % (1 254 stycken) via parlamentets webbportal för framställningar, jämfört med 73,9 % (1 003 stycken) 2019, vilket bekräftar att parlamentets webbportal för framställningar har blivit den överlägset mest använda kanalen för ingivande av medborgarnas framställningar till parlamentet.

| P. | Under 2020 utvecklades webbportalen för framställningar ytterligare till en säkrare och mer tillgänglig och användarvänlig portal för medborgarna. FAQ-sidan uppdaterades och ett antal dataskyddsförbättringar gjordes i enlighet med rekommendationerna från Europeiska datatillsynsmannen, och en ny mekanism för återställande av lösenord infördes. Sammankopplingen mellan webbportalen för framställningar, ePeti och PETIGREF vidareutvecklades och arbete utfördes för att säkerställa integrationen av den externa utvecklingen och Hermes. Ett stort antal individuella förfrågningar om tekniskt stöd hanterades med framgång. |
| --- | --- |

P.

Under 2020 utvecklades webbportalen för framställningar ytterligare till en säkrare och mer tillgänglig och användarvänlig portal för medborgarna. FAQ-sidan uppdaterades och ett antal dataskyddsförbättringar gjordes i enlighet med rekommendationerna från Europeiska datatillsynsmannen, och en ny mekanism för återställande av lösenord infördes. Sammankopplingen mellan webbportalen för framställningar, ePeti och PETIGREF vidareutvecklades och arbete utfördes för att säkerställa integrationen av den externa utvecklingen och Hermes. Ett stort antal individuella förfrågningar om tekniskt stöd hanterades med framgång.

| Q. | Under 2020 togs många framställningar om covid-19 upp på föredragningslistan genom det skyndsamma förfarandet. |
| --- | --- |

Q.

Under 2020 togs många framställningar om covid-19 upp på föredragningslistan genom det skyndsamma förfarandet.

| R. | Utskottet för framställningar genomförde endast en undersökningsresa under 2020. Inga andra undersökningsresor kunde göras på grund av pandemin och av parlamentets talmans beslut att ställa in parlamentariska evenemang, inklusive delegationer, som en av de nödvändiga försiktighetsåtgärderna för att minska spridningen av covid-19 och minimera hälsoriskerna för parlamentets ledamöter och personal. |
| --- | --- |

R.

Utskottet för framställningar genomförde endast en undersökningsresa under 2020. Inga andra undersökningsresor kunde göras på grund av pandemin och av parlamentets talmans beslut att ställa in parlamentariska evenemang, inklusive delegationer, som en av de nödvändiga försiktighetsåtgärderna för att minska spridningen av covid-19 och minimera hälsoriskerna för parlamentets ledamöter och personal.

| S. | Utskottet för framställningar anordnade, i egenskap av associerat utskott, tillsammans med de utskott som ansvarade för ärendet (utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) och utskottet för kultur och utbildning (CULT)) en offentlig utfrågning om det europeiska medborgarinitiativet Minority Safepack – one million signatures for diversity in Europe den 15 oktober 2020. På grund av pandemin hölls utfrågningen i hybridformat och organisatörerna av medborgarinitiativet kunde delta på distans, medan allmänheten kunde följa mötet via webbsändningar. |
| --- | --- |

S.

Utskottet för framställningar anordnade, i egenskap av associerat utskott, tillsammans med de utskott som ansvarade för ärendet (utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) och utskottet för kultur och utbildning (CULT)) en offentlig utfrågning om det europeiska medborgarinitiativet Minority Safepack – one million signatures for diversity in Europe den 15 oktober 2020. På grund av pandemin hölls utfrågningen i hybridformat och organisatörerna av medborgarinitiativet kunde delta på distans, medan allmänheten kunde följa mötet via webbsändningar.

| T. | Kommissionen, som är fördragens väktare, har en viktig roll i arbetet i utskottet för framställningar, och den information som lämnas av framställarna är användbar för att upptäcka eventuella överträdelser eller felaktig tillämpning av EU-rätten. |
| --- | --- |

T.

Kommissionen, som är fördragens väktare, har en viktig roll i arbetet i utskottet för framställningar, och den information som lämnas av framställarna är användbar för att upptäcka eventuella överträdelser eller felaktig tillämpning av EU-rätten.

| U. | Kommissionens strategi för behandling av framställningar bygger på dess meddelande från 2016 EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (C(2016)8600), |
| --- | --- |

U.

Kommissionens strategi för behandling av framställningar bygger på dess meddelande från 2016 EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (C(2016)8600),

| V. | I kommissionens årsrapporter om kontroll av unionsrättens tillämpning hänvisas det till framställningar på ett mycket allmänt sätt, vilket visar att det saknas ett lämpligt system för att samla in information om framställningar och om hur de kopplas till överträdelseförfaranden eller EU-rättsakter. |
| --- | --- |

V.

I kommissionens årsrapporter om kontroll av unionsrättens tillämpning hänvisas det till framställningar på ett mycket allmänt sätt, vilket visar att det saknas ett lämpligt system för att samla in information om framställningar och om hur de kopplas till överträdelseförfaranden eller EU-rättsakter.

| W. | Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2019 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 3 september 2020. |
| --- | --- |

W.

Enligt arbetsordningen ansvarar utskottet för framställningar för förbindelserna med Europeiska ombudsmannen, som undersöker klagomål om administrativa missförhållanden inom EU:s institutioner och organ. Den nuvarande Europeiska ombudsmannen, Emily O’Reilly, lade fram sin årsrapport för 2019 för utskottet för framställningar vid dess sammanträde den 3 september 2020.

| X. | Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, som också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och som syftar till att främja informationsutbytet om unionsrätten och EU:s politik och att utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

X.

Utskottet för framställningar är medlem i Europeiska ombudsmannanätverket, som också omfattar Europeiska ombudsmannen, nationella och regionala ombudsmän och liknande organ i medlemsstaterna, kandidatländerna och andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och som syftar till att främja informationsutbytet om unionsrätten och EU:s politik och att utbyta bästa praxis.

| 1. | Europaparlamentet framhåller den grundläggande roll som utskottet för framställningar spelar för att skydda och främja EU-medborgarnas och EU-invånarnas rättigheter genom att se till att framställarnas problem och klagomål undersöks snabbt och effektivt och, i möjligaste mån, löses genom ett öppet, demokratiskt, snabbt och transparent framställningsförfarande. Parlamentet framhåller framställningars stora betydelse för att främja principerna om direktdemokrati och förbättra EU-medborgarnas aktiva deltagande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att medborgarnas deltagande i unionens beslutsprocess är avgörande för att uppnå en mer demokratisk, öppen och transparent union. Parlamentet understryker att utskottet för framställningar spelar en grundläggande roll när det gäller att involvera EU-medborgarna i unionens verksamhet och utgör ett diskussionsforum där medborgarna kan göra sin röst hörd i EU-institutionerna. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att i större utsträckning beakta medborgarnas problem i det politiska beslutsfattandet genom att ta hänsyn till de åsikter och klagomål som framförs i framställningarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar vikten av en fortlöpande offentlig debatt om unionens verksamhetsområden för att se till att medborgarna får korrekt information om omfattningen av unionens befogenheter och de olika beslutsnivåerna. Parlamentet efterlyser i detta avseende effektiva informationskampanjer. Parlamentet betonar att ett aktivt deltagande av press- och kommunikationstjänster på både europeisk och nationell nivå och mer aktiva sociala medier skulle göra framställningsutskottets arbete mer synligt och lyhört för allmänhetens farhågor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att denna insats också skulle bidra till att undvika desinformation om arbetet i utskottet för framställningar i linje med den av kommissionen främjade kampen mot desinformation, och till att öka medborgarnas kunskaper om deras rätt att göra framställningar samt om omfattningen av och gränserna för unionens ansvarsområden och befogenheterna för utskottet för framställningar, i syfte att minska antalet otillåtliga framställningar. Parlamentet anser att det också är viktigt att lyfta fram framgångsrika fall där en fråga som tagits upp av en framställare har lösts med stöd av utskottet för framställningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av EU:s flerspråkiga kommunikationsstrategi för att bättre kunna knyta kontakter med medborgare från alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att konferensen om Europas framtid bör utnyttjas som ett tillfälle att förklara för EU-medborgarna vilken roll utskottet för framställningar spelar, i syfte att öka medvetenheten om rätten att inge framställningar och uppmuntra dem att aktivt delta och framföra sina farhågor och idéer till sina valda företrädare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att framställningar fungerar som en dörr till EU-institutionerna för medborgarna och en unik möjlighet för parlamentet och de andra EU-institutionerna att etablera direktkontakt med EU:s medborgare och invånare, förstå deras problem och upprätthålla en regelbunden dialog med dem, särskilt i fall där de drabbas av att unionsrätten tillämpas felaktigt. Parlamentet betonar att utskottet för framställningar och de ansvariga utskotten, unionens institutioner, organ och byråer samt nationella, regionala och lokala myndigheter i högre grad behöver samarbeta om frågor och förslag som avser genomförandet och efterlevnaden av unionsrätten, inklusive nödvändiga svar till utskottet. Parlamentet anser att ett sådant samarbete är avgörande för att ta itu med och bemöta medborgarnas farhågor om tillämpningen av unionsrätten, och att det bidrar till att stärka unionens demokratiska legitimitet och ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser därför ett mer aktivt deltagande från medlemsstaternas företrädare i utskottssammanträden och snabbare svar på begäranden om förtydliganden och information från utskottet för framställningar till de nationella myndigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att tolkningen av tillämpningsområdet i artikel 51 för stadgan är så konsekvent och bred som möjligt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att spela en aktivare roll i utskottet för framställningar för att se till att medborgarna får detaljerade och begripliga svar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker behovet av att respektera den strategi och de synpunkter som kommissionen framför i sina svar till utskottet för framställningar samt kommissionens roll som fördragens väktare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att framställningar bidrar avsevärt till kommissionens roll som fördragens väktare. Parlamentet betonar att ett förstärkt samarbete mellan utskottet för framställningar och kommissionen är avgörande för att säkerställa en framgångsrik behandling av framställningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att avstå från allmängiltiga svar och att tillhandahålla snabba, exakta, tydliga och riktade insatser för att effektivt tillmötesgå framställarnas konkreta begäranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa transparens och tillgång till handlingar och information inom ramen för dels EU Pilot-förfaranden som har koppling till mottagna framställningar, dels EU Pilot-förfaranden och överträdelseförfaranden som redan har avslutats, och att beakta alla frågor som rör överträdelser av unionsrätten och som tas upp i framställningar som en prioriterad fråga när den överväger att inleda ett överträdelseförfarande, särskilt när frågorna rör miljölagstiftning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga vilka befogenheter den har i fråga om framställningar, inbegripet framställningar som tar upp frågor som hör till ett av EU:s verksamhetsområden men inte till en politik där EU har lagstiftningsbehörighet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar nationella myndigheter att proaktivt vidta de åtgärder som krävs för att bemöta de farhågor som medborgare ger uttryck för i sina framställningar i de fall då det råder systematisk brist på efterlevnad av unionsrätten. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet följa upp hur efterlevnaden av EU-lagstiftningen fortskrider i de fall som undersöks. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att utskottet för framställningar måste respektera de tillåtlighetskriterier som fastställs i artiklarna 226 och 227 i EUF-fördraget och i Europaparlamentets arbetsordning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att samarbete med parlamentets övriga utskott är avgörande för att framställningarna ska behandlas på ett korrekt och grundligt sätt. Parlamentet konstaterar att under 2020 översändes 56 framställningar till andra utskott för yttrande och 385 för kännedom. Parlamentet välkomnar de 40 yttranden och 60 bekräftelser av beaktande av framställningar i utskottsarbetet som erhölls från andra utskott. Parlamentet noterar att de offentliga utfrågningar som anordnas tillsammans med andra parlamentsutskott underlättar för en grundlig behandling av framställningar. Parlamentet påminner om att framställarna informeras om beslut om att begära yttranden från andra utskott inom ramen för behandlingen av deras framställningar. Parlamentet uppmanar parlamentsutskotten att öka sina ansträngningar för att aktivt bidra till behandlingen av framställningar – genom att bidra med sin sakkunskap – och därmed göra det möjligt för parlamentet att reagera snabbare och mer heltäckande på medborgarnas farhågor. Parlamentet beklagar att nätverket för framställningar inte kunde sammanträda under 2020 på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att nätverket för framställningar är ett användbart verktyg för att öka medvetenheten om de frågor som tas upp i framställningar och för att underlätta behandlingen av framställningar i andra utskott som har fått dem för yttrande eller för kännedom. Parlamentet konstaterar att man behöver säkerställa en adekvat uppföljning av framställningar i det parlamentariska arbetet och lagstiftningsarbetet. Parlamentet anser att nätverket bör stärka dialogen och samarbetet med kommissionen och andra EU-institutioner. Parlamentet är övertygat om att regelbundna möten i nätverket för framställningar är avgörande för att samarbetet mellan parlamentsutskotten ska kunna stärkas med informationsutbyte och utbyte av bästa praxis mellan nätverkets medlemmar. Parlamentet uppmanar parlamentet att utarbeta en mekanism som gör det möjligt för utskottet för framställningar att delta direkt i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar sin resolution av den 17 december 2020 om resultatet av överläggningarna i utskottet för framställningar under året 2019 (1). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att utskottet för framställningar, trots kortare tider för utskottssammanträden 2020 på grund av parlamentets försiktighetsåtgärder för att undvika spridning av covid-19 i sina lokaler och de därpå följande begränsade tolkningsmöjligheterna, har yttrat sig om viktiga frågor som tagits upp i framställningar genom att bidra till ett betydande antal betänkanden, särskilt om ingående av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2), om kontrollen av unionsrättens tillämpning 2017 och 2018 (3), om rekommendationer om förhandlingarna om ett nytt partnerskap med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (4), om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (5), om minskad ojämlikhet med särskilt fokus på fattigdom bland förvärvsarbetande (6), om Turkiet – den årliga framstegsrapporten 2019 (7) och om genomförandet av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet i ljuset av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (8). Parlamentet uppskattar verksamheten vid sekretariatet för utskottet för framställningar i allmänhet, och i synnerhet under pandemin, eftersom arbetsförhållandena då blev mer komplexa. Parlamentet betonar att utskottet behöver reflektera över de utmaningar som det har ställts inför under pandemin, och undersöka hur utskottets arbete kan förbättras, särskilt i kristider. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att ledamöterna i utskottet för framställningar i sina rekommendationer för förhandlingarna om ett nytt avtal med Förenade kungariket betonade att alla EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket har rätt att inge framställningar till Europaparlamentet i enlighet med artikel 227 i EUF-fördraget, att delta i ett europeiskt medborgarinitiativ och att vända sig till Europeiska ombudsmannen även efter det datum då övergångsperioden förväntas löpa ut (den 31 december 2020), och uppmanade Europeiska ombudsmannen att fortsätta sina ansträngningar, som inleddes under förhandlingarna om utträdesavtalet, för att säkerställa transparens i förhandlingarna inom ramen för det framtida partnerskapet mellan EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar det stora antal framställningar om covid-19 som utskottet för framställningar behandlade och svarade på under 2020, främst genom tillämpning av sitt skyndsamma förfarande. Parlamentet betonar att de flesta av dessa framställningar efterlyste skydd av medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter mot nödåtgärderna, inklusive nedstängningar, samt transparens i framtagandet, inköpen och distributionen av covid-19-vaccin. Parlamentet understryker att framställningarna även innehöll frågor om behandlingar och skyddsutrustning samt om en bedömning av hanteringen av hälsokrisen i medlemsstaterna. Parlamentet påminner också om att många framställare uttryckte oro över de nationella nödåtgärdernas (bland annat nedstängningar) konsekvenser för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, och ifrågasatte rese- och arbetsrestriktioner samt den inledande bristen på samordning mellan medlemsstaterna av kontroller vid de inre gränserna, vilket ledde till att den fria rörligheten inom Schengenområdet förhindrades och var ett särskilt stort problem för många gränsöverskridande arbetstagare, studenter och par med olika nationaliteter, liksom hanteringen av inställda flyg och resor under pandemin och de berörda flygbolagens återbetalningspolicyer. Parlamentet påminner om att alla restriktiva åtgärder måste vara nödvändiga, proportionella och tillfälliga. Parlamentet påminner om att säkerställandet av en effektiv, jämlik och enhetlig tillämpning av unionsrätten är helt avgörande för att upprätthålla rättsstaten – som enligt artikel 2 i EU-fördraget ett av de värden som unionen och medlemsstaterna bygger på – även under en kris såsom covid-19-pandemin. Parlamentet anser att en snabb och effektiv behandling av framställningar, särskilt i kristider, är en förutsättning för att EU-institutionerna ska kunna vinna medborgarnas förtroende. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller det beslut som fattades under pandemins första månader om att prioritera framställningar med anknytning till covid-19 i utskottet för framställningar, för att på ett korrekt sätt bemöta de brådskande krav som fördes fram av medborgarna under de första månaderna av 2020. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över de folkhälsorelaterade och socioekonomiska skador som covid-19-pandemin orsakat. Parlamentet välkomnar det utmärkta arbetet i utskottet för framställningar, som genom att framföra medborgarnas oro över de folkhälsorelaterade och socioekonomiska kriserna i samband med covid-19-pandemin har bidragit till att säkerställa parlamentets lyhördhet för medborgarnas, särskilt de medborgare som har drabbats särskilt hårt av hälsokrisen, behov och förväntningar när det gäller unionens förmåga att hantera en sådan global utmaning. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende de viktiga uppföljningsåtgärder som utskottet för framställningar har vidtagit för att besvara de frågor som tas upp i covid-19-relaterade framställningar, vilket ledde till antagandet i kammaren av resolutionerna om Schengensystemet och åtgärder som vidtagits under covid-19-krisen (9), om rättigheter för personer med intellektuell funktionsnedsättning och deras familjer under covid-19-krisen (10) och om åtgärder mot antalet hemlösa i Europeiska unionen (11). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar det viktiga bidraget från utskottet för framställningar till skyddet av barns rättigheter, vilket framgår av dess behandling av ett antal framställningar om bortförande av barn i Japan. Parlamentet pekar i detta avseende på resolutionen om internationella och inhemska bortföranden av barn med EU-medborgarskap i Japan, som antogs av utskottet för framställningar den 16 juni 2020 och i kammaren den 8 juli 2020 (12). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar utfrågningen av den 29 oktober 2020 om unionsmedborgarskap: egenmakt, inkludering, deltagande, som utskottet för framställningar höll tillsammans med utskottet för rättsliga frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet anser att detta evenemang utgjorde ett betydande bidrag från parlamentet till kommissionens rapport om EU-medborgarskapet 2020, och till det pågående arbetet i utskottet för framställningar om medborgardeltagande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att hälsa, tillsammans med grundläggande rättigheter, var den främsta anledningen till oro bland framställarna under 2020, och konstaterar att farhågor för hälsa i samband med covid-19-pandemin stod i centrum för arbetet i utskottet för framställningar. Parlamentet uppmärksammar resolutionen om ytterligare finansiering av biomedicinsk forskning om myalgisk encefalomyelit, som antogs i utskottet den 30 april 2020 och i kammaren den 18 juni 2020 (13). Parlamentet påminner om att parlamentets resolution har välkomnats varmt av forskarvärlden och patientgrupperna, eftersom den kräver att medlemsstaterna ska öka medvetenheten om denna typ av sjukdomar genom att anordna kurser som är skräddarsydda för myndigheter, vårdgivare och offentliga tjänstemän i allmänhet. Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning till samordnade och förstärkta forskningsinsatser och till ytterligare finansiering, inklusive inom ramen för Horisont Europa, för att stödja forskningsframsteg i syfte att ta itu med de mänskliga och socioekonomiska konsekvenserna av det växande antalet personer som lever och arbetar med kroniska och långvariga tillstånd som medför funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att miljöfrågor fortsatte att väcka allvarlig oro hos framställarna under 2020. Parlamentet beklagar att miljöreglerna inte alltid genomförs korrekt i medlemsstaterna, vilket beskrivs i många framställningar med klagomål om luftföroreningar, försämring av naturliga ekosystem, kärnsäkerhet samt gruvdriftens inverkan på miljön. Parlamentet betonar vikten av att tillmötesgå EU-medborgarnas förväntningar på miljöskydd. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa ett korrekt genomförande av EU-lagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den särskilda skyddande roll som utskottet för framställningar har i EU inom ramen för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet lyfter fram utskottets viktiga pågående arbete i samband med framställningar som rör frågor om funktionsnedsättning. Parlamentet noterar att antalet framställningar om funktionsnedsättning nästan fördubblades 2020 jämfört med föregående år. Parlamentet betonar att diskriminering och tillgång till utbildning och sysselsättning fortfarande är några av de största utmaningarna för personer med funktionsnedsättning, och anser att kommissionen och medlemsstaterna måste göra mer för att göra grundläggande tjänster fullt tillgängliga. Parlamentet efterlyser konkreta förslag för att främja inkludering och underlätta erkännande och överföring av kompetens inom EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att utskottet för framställningar 2020 särskilt uppmärksammade diskussionen om framställningar om svårigheterna för personer med intellektuell funktionsnedsättning och deras familjer under covid-19-pandemin, i synnerhet när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, personlig assistans samt kontakt med familjer och vårdgivare. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang på den resolution som utskottet för framställningar lade fram om rättigheterna för personer med intellektuell funktionsnedsättning och deras familjer under covid-19-krisen, och som antogs i kammaren den 8 juli 2020. Parlamentet välkomnar resultatet av utskottets årliga workshop om skyddet av rättigheterna för personer med funktionsnedsättning – den nya strategin för funktionsnedsättning – som ägde rum vid utskottets sammanträde den 28 oktober 2020. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att förbindelserna med Europeiska ombudsmannen är ett av ansvarsområdena för utskottet för framställningar enligt parlamentets arbetsordning. Parlamentet välkomnar sitt konstruktiva samarbete med Europeiska ombudsmannen och sitt engagemang i Europeiska ombudsmannanätverket. Parlamentet noterar Europeiska ombudsmannens regelbundna bidrag till arbetet i utskottet för framställningar under året. Det är parlamentets bestämda uppfattning att unionens institutioner, organ och byråer måste säkerställa en konsekvent och ändamålsenlig uppföljning av ombudsmannens rekommendationer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att medborgarna kan delta direkt i arbetet med att ta initiativ till lagstiftningsförslag. Parlamentet betonar att det europeiska medborgarinitiativet är ett viktigt instrument för aktivt medborgarskap och ett unikt verktyg för europeisk deltagandedemokrati för utskottet för framställningar, och att det därför måste hanteras öppet och ansvarsfullt. Parlamentet understryker att den offentliga utfrågningen är en viktig möjlighet för organisatörerna att offentligt presentera sitt initiativ för EU-institutioner och experter, så att kommissionen och parlamentet verkligen kan förstå vilka resultat de önskar av medborgarinitiativet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ta initiativ till ett lagstiftningsförslag på grundval av innehållet i ett framgångsrikt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att transparens och allmänhetens tillgång till EU-institutionernas handlingar är avgörande för att säkerställa att medborgarnas demokratiska rättigheter skyddas på bästa sätt och att medborgarna har förtroende för EU-institutionerna. Parlamentet påpekar att nuvarande förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlaments, rådets och kommissionens handlingar inte längre återspeglar verkligheten. Parlamentet beklagar djupt att översynen av förordning (EG) nr 1049/2001 har avstannat sedan flera år tillbaka utan några framsteg. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till omarbetning av 2001 års förordning i syfte att öka transparensen och ansvarsskyldigheten genom att främja god administrativ praxis, i linje med kraven i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att webbportalen för framställningar är ett viktigt verktyg för att säkerställa ett smidigt, effektivt och transparent framställningsförfarande. Parlamentet välkomnar i detta avseende förbättringarna av dataskyddet och säkerhetsegenskaperna, som har gjort portalen mer användarvänlig och säker för medborgarna. Parlamentet betonar att det krävs fortsatta insatser för att göra portalen mer känd genom sociala medier, enklare att navigera och fullt tillgänglig för alla, särskilt för personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att göra det möjligt att inge framställningar på de nationella teckenspråken. Parlamentet begär att mer information ska offentliggöras på webbportalen för framställningar, bland annat om hur framställningar och utredningar fortskrider i andra institutioner. Parlamentet efterlyser en bedömning av hur man kan förhindra användning av stulna eller falska identiteter och betonar att det är angeläget att ändra eller uppdatera det datoriserade systemet för registrering och underskrifter så att det blir verkligt smidigt och så att medborgarna kan delta efter behov, i realtid. Parlamentet stöder inrättandet av en gemensam digital portal där medborgarna kan få tillgång till och information om alla framställningsförfaranden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att även om antalet personer som stöder en eller flera framställningar ökar väsentligt, så säger många framställare fortfarande att de steg som ska följas för att visa stöd för en framställning på parlamentets webbportal för framställningar är komplicerade. Parlamentet anser att en förenkling av förfarandet skulle göra det möjligt för medborgarna att bättre utöva sin rätt att inge framställningar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till dessa parlaments utskott för framställningar och deras ombudsmän eller liknande behöriga organ. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 168.

(2)  Yttrande antaget den 21 januari 2020.

(3)  Yttrande antaget den 19 februari 2020.

(4)  Yttrande antaget den 30 april 2020.

(5)  Yttrande antaget den 7 september 2020.

(6)  Yttrande antaget den 7 september 2020.

(7)  Yttrande antaget den 29 oktober 2020.

(8)  Yttrande antaget den 3 december 2020.

(9)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 7.

(10)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 6.

(11)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 2.

(12)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 2.

(13)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 2.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/104 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/104

---

P9_TA(2021)0508

Ett europeiskt ramverk för arbetstagares rätt till medverkan och översynen av direktivet om ett europeiskt företagsråd

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om demokrati i arbetslivet: ett europeiskt ramverk för arbetstagares rätt till medverkan och översynen av direktivet om ett europeiskt företagsråd (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av led 4 i ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där Europeiska unionens bekännelse till demokrati bekräftas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av led 4 i ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), där Europeiska unionens bekännelse till demokrati bekräftas,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 151 och 153.1 e och f i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 151 och 153.1 e och f i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 12, 27, 28, 30 och 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 12, 27, 28, 30 och 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 14 november 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 14 november 2012 till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 492/2011 av den 5 april 2011 om arbetskraftens fria rörlighet inom unionen (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (6) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (6) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (8),

| — | med beaktande av studien från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor från maj 2012 om förhållandet mellan företags tillsynsorgan och ledning, där det föreslås en ändring av direktiv 2002/14/EG om information till och samråd med arbetstagare för att omfatta arbetstagardeltagande i företagens styrelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor från maj 2012 om förhållandet mellan företags tillsynsorgan och ledning, där det föreslås en ändring av direktiv 2002/14/EG om information till och samråd med arbetstagare för att omfatta arbetstagardeltagande i företagens styrelser,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (11) (direktivet om ett europeiskt företagsråd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (11) (direktivet om ett europeiskt företagsråd),

| — | med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet från januari 2021 European Works Councils (EWC) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av det europeiska mervärdet från januari 2021 European Works Councils (EWC) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 juni 2021 om ingen grön giv utan en social giv (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 9 juni 2021 om ingen grön giv utan en social giv (12),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 2 december 2020 om industriell omvandling mot en grön och digital europeisk ekonomi: lagstiftningskrav och arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets roll (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 2 december 2020 om industriell omvandling mot en grön och digital europeisk ekonomi: lagstiftningskrav och arbetsmarknadsparternas och det civila samhällets roll (13),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 oktober 2020 om social dialog som en viktig pelare för ekonomisk hållbarhet och motståndskraft hos ekonomier med hänsyn tagen till inverkan av den livliga offentliga debatten i medlemsstaterna (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 oktober 2020 om social dialog som en viktig pelare för ekonomisk hållbarhet och motståndskraft hos ekonomier med hänsyn tagen till inverkan av den livliga offentliga debatten i medlemsstaterna (14),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 augusti 2020 om en europeisk rättslig ram för skydd och stärkande av arbetstagarnas rätt till information, samråd och medverkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 augusti 2020 om en europeisk rättslig ram för skydd och stärkande av arbetstagarnas rätt till information, samråd och medverkan,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 oktober 2018 om paketet om europeisk bolagsrätt (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 oktober 2018 om paketet om europeisk bolagsrätt (15),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 mars 2016Att förbättra den inre marknaden: bättre möjligheter för individer och företag (16), som uppmuntrar till större arbetstagarrepresentation i företagsledningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 16 mars 2016Att förbättra den inre marknaden: bättre möjligheter för individer och företag (16), som uppmuntrar till större arbetstagarrepresentation i företagsledningar,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 mars 2013 om arbetstagarnas medverkan och inflytande som viktiga faktorer för god företagsstyrning i Europa och välavvägda lösningar för att komma ut ur krisen (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 mars 2013 om arbetstagarnas medverkan och inflytande som viktiga faktorer för god företagsstyrning i Europa och välavvägda lösningar för att komma ut ur krisen (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2009 om anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för europabolag och andra åtföljande åtgärder (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2009 om anställdas medverkan i företag som lyder under stadgan för europabolag och andra åtföljande åtgärder (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om framtiden för EU:s bolagsrätt (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om information till och samråd med anställda, planering och hantering av omstruktureringar (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om gränsöverskridande kollektiva avtalsförhandlingar och gränsöverskridande social dialog (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om gränsöverskridande kollektiva avtalsförhandlingar och gränsöverskridande social dialog (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (23), som uppmuntrar till ett snabbt slut på dödläget i rådet för att anta förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (23), som uppmuntrar till ett snabbt slut på dödläget i rådet för att anta förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 december 2012Handlingsplan: Europeisk bolagsrätt och företagsstyrning – ett modernt regelverk för mer engagerade aktieägare och hållbara företag (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 december 2012Handlingsplan: Europeisk bolagsrätt och företagsstyrning – ett modernt regelverk för mer engagerade aktieägare och hållbara företag (COM(2012)0740),

| — | med beaktande av Europafackets resolution av den 22 oktober 2014 om en ny ram för mer demokrati på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europafackets resolution av den 22 oktober 2014 om en ny ram för mer demokrati på arbetsplatsen,

| — | med beaktande av Europeiska fackliga samorganisationens ställningstagande av den 9–10 december 2020 till ett nytt EU-ramverk för information, samråd och styrelserepresentation för europeiska företagsformer och för företag som utnyttjar lagbestämmelserna om EU-bolag för att underlätta företagens rörlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska fackliga samorganisationens ställningstagande av den 9–10 december 2020 till ett nytt EU-ramverk för information, samråd och styrelserepresentation för europeiska företagsformer och för företag som utnyttjar lagbestämmelserna om EU-bolag för att underlätta företagens rörlighet,

| — | med beaktande av forskningsprojektet vid Leuvens universitet från maj 2016 European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue, |
| --- | --- |

—

med beaktande av forskningsprojektet vid Leuvens universitet från maj 2016 European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue,

| — | med beaktande av Europeiska fackliga samorganisationens ställningstagande av den 15–16 mars 2017 till ett modernt direktiv om europeiska företagsråd i den digitala eran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska fackliga samorganisationens ställningstagande av den 15–16 mars 2017 till ett modernt direktiv om europeiska företagsråd i den digitala eran,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiskt kvinnoforum från februari 2012 Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiskt kvinnoforum från februari 2012 Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) studie från februari 2010 A comparative overview of terms and notions on employee participation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) studie från februari 2010 A comparative overview of terms and notions on employee participation,

| — | med beaktande av ILO:s studie från november 2018 om modeller för företagsstyrning: struktur, mångfald, utvärdering och framtidsutsikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s studie från november 2018 om modeller för företagsstyrning: struktur, mångfald, utvärdering och framtidsutsikter,

| — | med beaktande av G20:s och OECD:s principer för företagsstyrning från 2015 och uttalandet från fackföreningarnas rådgivande kommitté vid OECD av den 28 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20:s och OECD:s principer för företagsstyrning från 2015 och uttalandet från fackföreningarnas rådgivande kommitté vid OECD av den 28 maj 2021,

| — | med beaktande av Eurofounds tredje europeiska företagsundersökning av den 14 december 2015 om direkt och indirekt arbetstagarinflytande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds tredje europeiska företagsundersökning av den 14 december 2015 om direkt och indirekt arbetstagarinflytande,

| — | med beaktande av Eurofounds fjärde europeiska företagsundersökning av den 13 oktober 2020 om metoder för att utveckla arbetstagares potential på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds fjärde europeiska företagsundersökning av den 13 oktober 2020 om metoder för att utveckla arbetstagares potential på arbetsplatsen,

| — | med beaktande av principerna 7 och 8 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna 7 och 8 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021 om handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021 om handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102),

| — | med beaktande av Portoförklaringen och det sociala åtagandet från Porto, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Portoförklaringen och det sociala åtagandet från Porto,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0331/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0331/2021), och av följande skäl:

| A. | Demokrati i allmänhet och särskilt demokrati i arbetslivet är grundläggande värden för Europeiska unionen och skapar en mycket solid grund när det gäller att stärka Europas motståndskraft och sociala kontrakt. Dessa grundläggande värden ingår också i gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter och i stadgan och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Arbete är en avgörande verksamhet som skapar struktur i samhället, som inte bara ger uppehälle, utan även skapar möjligheter till individuell utveckling och en koppling till samhället. Det behövs åtgärder för att säkerställa balans i förhandlingspositionerna mellan arbetsgivare och arbetstagare, och denna balans kan förbättras genom att stärka demokratin på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

A.

Demokrati i allmänhet och särskilt demokrati i arbetslivet är grundläggande värden för Europeiska unionen och skapar en mycket solid grund när det gäller att stärka Europas motståndskraft och sociala kontrakt. Dessa grundläggande värden ingår också i gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter och i stadgan och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Arbete är en avgörande verksamhet som skapar struktur i samhället, som inte bara ger uppehälle, utan även skapar möjligheter till individuell utveckling och en koppling till samhället. Det behövs åtgärder för att säkerställa balans i förhandlingspositionerna mellan arbetsgivare och arbetstagare, och denna balans kan förbättras genom att stärka demokratin på arbetsplatsen.

| B. | Socialt partnerskap och kollektivförhandlingar mellan företrädare för arbetstagare och arbetsgivare på nationell nivå och social dialog på EU-nivå är en central del av den europeiska sociala modellen, vars gemensamma tradition av social dialog, arbetstagarmedverkan, kollektiva förhandlingar, arbetstagarrepresentation i styrelser, hälso- och säkerhetsrepresentation samt trepartssystem är byggstenarna för en diversifierad och ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar framtid. |
| --- | --- |

B.

Socialt partnerskap och kollektivförhandlingar mellan företrädare för arbetstagare och arbetsgivare på nationell nivå och social dialog på EU-nivå är en central del av den europeiska sociala modellen, vars gemensamma tradition av social dialog, arbetstagarmedverkan, kollektiva förhandlingar, arbetstagarrepresentation i styrelser, hälso- och säkerhetsrepresentation samt trepartssystem är byggstenarna för en diversifierad och ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar framtid.

| C. | Lagstiftningslandskapet i EU inom området arbetsrätt och bolagsrätt är fortfarande ytterst fragmenterat, vilket kan medföra bristande rättssäkerhet beträffande vilka regler och rättigheter som gäller för både arbetstagare och arbetsgivare. Det är mycket viktigt att EU:s verktygslåda förstärks på dessa områden genom införandet av ett ambitiöst ramdirektiv som gör den befintliga lagstiftningen smidigare och enklare och stärker arbetstagarnas rättigheter, bland annat rätten till information, samråd och deltagande. |
| --- | --- |

C.

Lagstiftningslandskapet i EU inom området arbetsrätt och bolagsrätt är fortfarande ytterst fragmenterat, vilket kan medföra bristande rättssäkerhet beträffande vilka regler och rättigheter som gäller för både arbetstagare och arbetsgivare. Det är mycket viktigt att EU:s verktygslåda förstärks på dessa områden genom införandet av ett ambitiöst ramdirektiv som gör den befintliga lagstiftningen smidigare och enklare och stärker arbetstagarnas rättigheter, bland annat rätten till information, samråd och deltagande.

| D. | Demokrati i arbetslivet spelar en viktig roll för att stärka de mänskliga rättigheterna på arbetsplatsen och i samhället, inte minst när arbetstagarrepresentanter, inbegripet fackföreningar, aktivt deltar i förfaranden för tillbörlig aktsamhet i företag. Mer demokrati i arbetslivet, tillsammans med ökad öppenhet, skulle vara ett effektivt sätt att motverka ojämlikheter i arbetslivet och i samhället. Demokrati i arbetslivet kan öka förtroendet för demokratiska värderingar och motivera arbetstagare att delta i demokratisk kultur och praxis. |
| --- | --- |

D.

Demokrati i arbetslivet spelar en viktig roll för att stärka de mänskliga rättigheterna på arbetsplatsen och i samhället, inte minst när arbetstagarrepresentanter, inbegripet fackföreningar, aktivt deltar i förfaranden för tillbörlig aktsamhet i företag. Mer demokrati i arbetslivet, tillsammans med ökad öppenhet, skulle vara ett effektivt sätt att motverka ojämlikheter i arbetslivet och i samhället. Demokrati i arbetslivet kan öka förtroendet för demokratiska värderingar och motivera arbetstagare att delta i demokratisk kultur och praxis.

| E. | Främjandet av demokrati i arbetslivet kräver att olika sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter och principer skyddas och upprätthålls, däribland rätten till kollektiv organisering och kollektiva åtgärder. En hög nivå av demokrati i arbetslivet förknippas med anställningsförhållanden av bättre kvalitet, stabilitet, högre löner och en högre nivå av hälsoskydd, däribland trakasserier på arbetsplatsen. Social rättvisa och i synnerhet demokrati i arbetslivet är fast förankrade i internationella och europeiska instrument och standarder för mänskliga rättigheter. Demokrati i arbetslivet har belyst den sociala utvecklingen i Europa och i världen i över hundra år. ILO inrättades 1919 med den fasta övertygelsen att universell fred endast kan upprättas om den bygger på social rättvisa (24). Dialogen mellan arbetsmarknadens parter, kollektiva förhandlingar och arbetstagarrepresentation utgör kärnan i ILO:s värden och rättigheter och ingår i många av ILO:s konventioner och rekommendationer23, och även Europarådet räknar demokrati i arbetslivet bland sina kärnvärden så som de uttrycks i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna24 och i Europeiska sociala stadgan25. |
| --- | --- |

E.

Främjandet av demokrati i arbetslivet kräver att olika sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter och principer skyddas och upprätthålls, däribland rätten till kollektiv organisering och kollektiva åtgärder. En hög nivå av demokrati i arbetslivet förknippas med anställningsförhållanden av bättre kvalitet, stabilitet, högre löner och en högre nivå av hälsoskydd, däribland trakasserier på arbetsplatsen. Social rättvisa och i synnerhet demokrati i arbetslivet är fast förankrade i internationella och europeiska instrument och standarder för mänskliga rättigheter. Demokrati i arbetslivet har belyst den sociala utvecklingen i Europa och i världen i över hundra år. ILO inrättades 1919 med den fasta övertygelsen att universell fred endast kan upprättas om den bygger på social rättvisa (24). Dialogen mellan arbetsmarknadens parter, kollektiva förhandlingar och arbetstagarrepresentation utgör kärnan i ILO:s värden och rättigheter och ingår i många av ILO:s konventioner och rekommendationer23, och även Europarådet räknar demokrati i arbetslivet bland sina kärnvärden så som de uttrycks i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna24 och i Europeiska sociala stadgan25.

| F. | Arbetstagarrepresentation och arbetstagarmedverkan samt kollektivavtalens täckningsgrad är väsentliga faktorer för ett bra genomförande av arbetstagares rättigheter och för att företagen ska fungera väl. Enligt Eurofound (25) underlättade färre än en tredjedel (31 %) av företagen i EU ett regelbundet direkt deltagande av arbetstagarna i organisatoriskt beslutsfattande under 2019. |
| --- | --- |

F.

Arbetstagarrepresentation och arbetstagarmedverkan samt kollektivavtalens täckningsgrad är väsentliga faktorer för ett bra genomförande av arbetstagares rättigheter och för att företagen ska fungera väl. Enligt Eurofound (25) underlättade färre än en tredjedel (31 %) av företagen i EU ett regelbundet direkt deltagande av arbetstagarna i organisatoriskt beslutsfattande under 2019.

| G. | Enligt OECD:s och G20:s principer för företagsstyrning från 2015 beror arbetstagares rätt att delta i företagsstyrning på varje lands lagstiftning och praxis, och kan även variera från ett företag till ett annat. |
| --- | --- |

G.

Enligt OECD:s och G20:s principer för företagsstyrning från 2015 beror arbetstagares rätt att delta i företagsstyrning på varje lands lagstiftning och praxis, och kan även variera från ett företag till ett annat.

| H. | Fackföreningar och arbetstagarrepresentanter har spelat en viktig roll för att minska covid-19-pandemins effekter på arbetsplatser, dels att införa åtgärder för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet, särskilt för centrala arbetstagare på mycket utsatta arbetsplatser, och dels att ta i bruk system för att bevara arbetstillfällen, såsom korttidsarbete och nya former av arbetsorganisation, t.ex. distansarbete. |
| --- | --- |

H.

Fackföreningar och arbetstagarrepresentanter har spelat en viktig roll för att minska covid-19-pandemins effekter på arbetsplatser, dels att införa åtgärder för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet, särskilt för centrala arbetstagare på mycket utsatta arbetsplatser, och dels att ta i bruk system för att bevara arbetstillfällen, såsom korttidsarbete och nya former av arbetsorganisation, t.ex. distansarbete.

| I. | Covid-19-pandemin har förvärrat redan befintliga ojämlikheter mellan könen på arbetsmarknaden och ökat klyftan mellan könen när det gäller deltagandet på arbetsmarknaden. Detta har särskilt påverkat starkt kvinnodominerade sektorer med låga löner och dåliga arbetsvillkor, med ett stort antal kvinnor som arbetar i främsta ledet, särskilt som hälso- och sjukvårdspersonal, omsorgspersonal, renhållningspersonal och underhållsarbetare samt hushållsarbetare, som kämpar emot viruset samtidigt som de ofta måste balansera med familjeåtaganden under nedstängningar. |
| --- | --- |

I.

Covid-19-pandemin har förvärrat redan befintliga ojämlikheter mellan könen på arbetsmarknaden och ökat klyftan mellan könen när det gäller deltagandet på arbetsmarknaden. Detta har särskilt påverkat starkt kvinnodominerade sektorer med låga löner och dåliga arbetsvillkor, med ett stort antal kvinnor som arbetar i främsta ledet, särskilt som hälso- och sjukvårdspersonal, omsorgspersonal, renhållningspersonal och underhållsarbetare samt hushållsarbetare, som kämpar emot viruset samtidigt som de ofta måste balansera med familjeåtaganden under nedstängningar.

| J. | För närvarande pågår ett avsevärt antal omstruktureringsprocesser som en följd av covid-19 krisen. Pandemins negativa verkningar har tillfälligt påskyndat företagens omstruktureringar och ökat deras omfattning, särskilt inom vissa sektorer. Samråd med arbetstagarna och deras medverkan och kollektiva förhandlingar är avgörande för att hantera de positiva och negativa effekterna av omstruktureringar. Den tekniska utvecklingen, omställningen till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och den ekonomiska och sociala återhämtningen från covid-19-pandemin har skapat möjligheter att omvandla arbetsplatser till arbetsorganisationsformer med en hög nivå av deltagande på alla nivåer. Enligt Eurostat klarade sig medlemsstater med väl utvecklade system för arbetsmarknadsrelationer, samarbetsavtal och system med korttidsarbete bättre än genomsnittet i EU och betydligt färre arbetstagare förlorade sitt arbete. |
| --- | --- |

J.

För närvarande pågår ett avsevärt antal omstruktureringsprocesser som en följd av covid-19 krisen. Pandemins negativa verkningar har tillfälligt påskyndat företagens omstruktureringar och ökat deras omfattning, särskilt inom vissa sektorer. Samråd med arbetstagarna och deras medverkan och kollektiva förhandlingar är avgörande för att hantera de positiva och negativa effekterna av omstruktureringar. Den tekniska utvecklingen, omställningen till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och den ekonomiska och sociala återhämtningen från covid-19-pandemin har skapat möjligheter att omvandla arbetsplatser till arbetsorganisationsformer med en hög nivå av deltagande på alla nivåer. Enligt Eurostat klarade sig medlemsstater med väl utvecklade system för arbetsmarknadsrelationer, samarbetsavtal och system med korttidsarbete bättre än genomsnittet i EU och betydligt färre arbetstagare förlorade sitt arbete.

| K. | Forskning visar att delaktighet på arbetsplatsen bidrar till företagens resultat, arbetskvalitet och välbefinnande. Enligt Eurofound (26) möjliggjorde färre än en tredjedel (31 %) av företagen i EU27 regelbundet en direkt arbetstagarmedverkan vid organisatoriskt beslutsfattande 2019, och arbetstagarinflytandet har blivit allt svagare i EU under det senaste årtiondet (27). Mer än hälften av företagen i Sverige (56 %) och Danmark (55 %) kännetecknades av att de anställda hade ett regelbundet, direkt engagemang med stort inflytande. Detsamma kan sägas om endast omkring en femtedel av företagen i Polen (20 %) och Nederländerna (21 %). |
| --- | --- |

K.

Forskning visar att delaktighet på arbetsplatsen bidrar till företagens resultat, arbetskvalitet och välbefinnande. Enligt Eurofound (26) möjliggjorde färre än en tredjedel (31 %) av företagen i EU27 regelbundet en direkt arbetstagarmedverkan vid organisatoriskt beslutsfattande 2019, och arbetstagarinflytandet har blivit allt svagare i EU under det senaste årtiondet (27). Mer än hälften av företagen i Sverige (56 %) och Danmark (55 %) kännetecknades av att de anställda hade ett regelbundet, direkt engagemang med stort inflytande. Detsamma kan sägas om endast omkring en femtedel av företagen i Polen (20 %) och Nederländerna (21 %).

| L. | En hållbar företagsstyrning kan endast uppnås med medverkan av arbetstagarna. |
| --- | --- |

L.

En hållbar företagsstyrning kan endast uppnås med medverkan av arbetstagarna.

| M. | Enligt ILO:s studie från 2010 A comparative overview of terms and notions on employee participation (En jämförande studie av begreppet arbetstagares medverkan) finns ett stort antal modeller för arbetstagares medverkan och i vissa nationella system har arbetstagare rätt att välja sina företrädare till företagens tillsynsorgan och förvaltningsinstanser. |
| --- | --- |

M.

Enligt ILO:s studie från 2010 A comparative overview of terms and notions on employee participation (En jämförande studie av begreppet arbetstagares medverkan) finns ett stort antal modeller för arbetstagares medverkan och i vissa nationella system har arbetstagare rätt att välja sina företrädare till företagens tillsynsorgan och förvaltningsinstanser.

| N. | Hållbara företag kännetecknas av att de har mekanismer där arbetstagarnas röster kommer till uttryck och att de tar hänsyn till arbetstagarnas synpunkter i strategiska beslutsprocesser som påverkar arbetskraften och hela samhällen och regioner (28). |
| --- | --- |

N.

Hållbara företag kännetecknas av att de har mekanismer där arbetstagarnas röster kommer till uttryck och att de tar hänsyn till arbetstagarnas synpunkter i strategiska beslutsprocesser som påverkar arbetskraften och hela samhällen och regioner (28).

| O. | Undersökningar har visat att arbetstagarmedverkan främjar produktiviteten, arbetstagarnas deltagande, innovation och arbetsorganisation, stöder omställningen till en koldioxidneutral, klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär ekonomi (29) samt främjar jämställdheten, förbättrar arbetsorganisationen och beslutsfattandet och erbjuder alternativ till krisbetingad minskning av sysselsättningen. |
| --- | --- |

O.

Undersökningar har visat att arbetstagarmedverkan främjar produktiviteten, arbetstagarnas deltagande, innovation och arbetsorganisation, stöder omställningen till en koldioxidneutral, klimatneutral, resurseffektiv och cirkulär ekonomi (29) samt främjar jämställdheten, förbättrar arbetsorganisationen och beslutsfattandet och erbjuder alternativ till krisbetingad minskning av sysselsättningen.

| P. | Köns- och löneklyftor förekommer fortfarande i beslutsfattande instanser och hindrar kvinnors fulla deltagande i och bidrag till det ekonomiska livet och samhällslivet, med fortsatta höga undersysselsättningsnivåer för kvinnor, vilket får tungt vägande följder för samhället och för den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

P.

Köns- och löneklyftor förekommer fortfarande i beslutsfattande instanser och hindrar kvinnors fulla deltagande i och bidrag till det ekonomiska livet och samhällslivet, med fortsatta höga undersysselsättningsnivåer för kvinnor, vilket får tungt vägande följder för samhället och för den ekonomiska tillväxten.

| Q. | Enligt yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 oktober 2018 om paketet om europeisk bolagsrätt bör europeiska företagsråds roll stärkas vid stora bolagsomvandlingar i enlighet med direktiv 2009/38/EG. |
| --- | --- |

Q.

Enligt yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 oktober 2018 om paketet om europeisk bolagsrätt bör europeiska företagsråds roll stärkas vid stora bolagsomvandlingar i enlighet med direktiv 2009/38/EG.

| R. | De anställda är inte bara ”intressenter” i företag, utan ”parter” tillsammans med aktieägare och chefer. Arbetstagarmedverkan i företag är en avgörande del av en pluralistisk modell för företagsstyrning som bygger på demokratiska principer, rättvisa och effektivitet (30). |
| --- | --- |

R.

De anställda är inte bara ”intressenter” i företag, utan ”parter” tillsammans med aktieägare och chefer. Arbetstagarmedverkan i företag är en avgörande del av en pluralistisk modell för företagsstyrning som bygger på demokratiska principer, rättvisa och effektivitet (30).

| S. | En aktiv inkludering av arbetstagarna i företagens beslutsprocesser kommer att vara avgörande för att säkerställa de snabba, betydande och hållbara politiska och strategiska förändringar som krävs för den gröna och digitala omställningen, som kommer att leda till betydande förändringar i arbetslivet. Den kommer också att medföra att de mest utsatta arbetstagarna blir bättre inkluderade i omställningsprocessen till en grön och digital ekonomi. |
| --- | --- |

S.

En aktiv inkludering av arbetstagarna i företagens beslutsprocesser kommer att vara avgörande för att säkerställa de snabba, betydande och hållbara politiska och strategiska förändringar som krävs för den gröna och digitala omställningen, som kommer att leda till betydande förändringar i arbetslivet. Den kommer också att medföra att de mest utsatta arbetstagarna blir bättre inkluderade i omställningsprocessen till en grön och digital ekonomi.

| T. | Återhämtningsplanen erbjuder en helt ny möjlighet för både arbetsgivare och arbetstagare till innovationer för att finansiera hållbara och digitala investeringar och projekt. Arbetstagarnas effektiva medverkan i rätt tid vid planeringen och genomförandet av dessa projekt är av största vikt för att man på rätt sätt ska kunna identifiera, förutsäga och hantera deras potentiella omdanande effekter på arbetsplatsen och i relationerna mellan arbetsmarknadens partner. |
| --- | --- |

T.

Återhämtningsplanen erbjuder en helt ny möjlighet för både arbetsgivare och arbetstagare till innovationer för att finansiera hållbara och digitala investeringar och projekt. Arbetstagarnas effektiva medverkan i rätt tid vid planeringen och genomförandet av dessa projekt är av största vikt för att man på rätt sätt ska kunna identifiera, förutsäga och hantera deras potentiella omdanande effekter på arbetsplatsen och i relationerna mellan arbetsmarknadens partner.

| U. | Covid-19-pandemin har visat att det finns ett akut behov av ett mycket bredare och starkare deltagande av arbetsmarknadens partner, särskilt om den gröna och digitala omställningen till en hållbar, rättvis och social framtid för EU ska uppnås. |
| --- | --- |

U.

Covid-19-pandemin har visat att det finns ett akut behov av ett mycket bredare och starkare deltagande av arbetsmarknadens partner, särskilt om den gröna och digitala omställningen till en hållbar, rättvis och social framtid för EU ska uppnås.

| V. | Konferensen om Europas framtid erbjuder en möjlighet att lösgöra sig från krisläget och göra EU:s medborgare delaktiga i utformningen av dess framtid och stärka demokratin på alla nivåer. |
| --- | --- |

V.

Konferensen om Europas framtid erbjuder en möjlighet att lösgöra sig från krisläget och göra EU:s medborgare delaktiga i utformningen av dess framtid och stärka demokratin på alla nivåer.

| W. | Små och medelstora företag skapar 6 av 10 arbetstillfällen i EU. |
| --- | --- |

W.

Små och medelstora företag skapar 6 av 10 arbetstillfällen i EU.

Arbetstagarmedverkan i företag

| 1. | Europaparlamentet noterar det omfattande och sammanlänkade nätverket av arbetstagarmedverkan på arbetsplatser i hela unionen, allt från arbetstagare och arbetstagarrepresentanter, däribland fackföreningar, som väljs av och bland arbetstagare på lokal nivå, till gemensamma företagsråd i mer komplexa företag och särskilda hälso- och säkerhetsrepresentanter och arbetstagarrepresentanter i företagens tillsynsråd eller styrelser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de rättsliga ramarna för arbetstagarmedverkan på styrelsenivå är olika i de 18 medlemsstaterna. Parlamentet betonar att omfattningen av arbetstagarmedverkan och dess intensitet i företagens styrelser varierar kraftigt. Parlamentet framhåller att de digitala och gröna omställningarna i hög grad påverkar arbetslivet och att de företag som är mest motståndskraftiga och hållbara är de som har väl etablerade system för arbetstagarnas medverkan i företagsangelägenheter (31). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att arbetstagarnas röst måste vara en central del av EU:s initiativ för att säkerställa en hållbar och demokratisk företagsstyrning och tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter, inbegripet när det gäller arbete, klimatförändringar och miljö, samt för att minska användningen av otillbörliga metoder, såsom arbetskraftsexploatering och illojal konkurrens på den inre marknaden, även i förekommande fall mot bakgrund av artikel 154 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller vikten av att kontinuerligt förbättra EU:s och medlemsstaternas utbildnings- och kompetenspolitik, inbegripet yrkesutbildning, och i synnerhet att säkerställa livslångt lärande och utbildning samt omskolning och fortbildning för alla arbetstagare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera avtalen mellan europeiska arbetsmarknadsparter på såväl branschövergripande nivå som på branschnivå, i enlighet med fördragen. Parlamentet betonar att respekten för avtal mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå inbegriper genomförandet, på gemensam begäran av de undertecknande parterna, i frågor som omfattas av artikel 153 i EUF-fördraget, genom ett beslut av rådet på förslag av kommissionen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att genom kryphål (32) kan stadgan för europabolag oavsiktligt göra det möjligt för företag att kringgå nationella bestämmelser, i synnerhet arbetstagarrepresentationen i styrelser. Parlamentet beklagar att 2019 års bolagsrättspaket (33) inte har åtgärdat dessa brister och uppmanar kommissionen att genomföra en utvärdering omedelbart efter medlemsstaternas införlivande av paketet för att bedöma de påstådda kryphålen. Parlamentet noterar att gränsöverskridande fusioner kan förstärka den inre marknaden genom att skapa bättre synergier mellan de europeiska företagen, men att de ibland kan leda till illojala metoder som måste åtgärdas, och att de också kan användas för undandragande av rätten till representation. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt komplexa företagsstrukturer och leverans- eller underleverantörskedjor, för att säkerställa respekten för sociala normer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att arbetstagarrepresentanter måste ha rätt att få information om användning av utstationerade arbetstagare i underleverantörskedjor och kunna kontakta sådana arbetstagare, i linje med skyldigheten enligt artikel 8 i direktivet om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (34), som ålägger användarföretaget att lämna information om användning av arbetstagare från bemanningsföretag till organ som företräder arbetstagare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att det i skäl 35 i direktiv (EU) 2019/2121 (35) om gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar anges att ”[u]nder vissa omständigheter skulle bolagens rätt att genomföra ett gränsöverskridande förfarande kunna utnyttjas för otillbörliga eller bedrägliga ändamål, till exempel för att kringgå arbetstagarnas rättigheter, socialförsäkringsavgifter eller skyldigheter i fråga om skatt, eller för kriminella ändamål”. Parlamentet anser i detta sammanhang att det är mycket viktigt att fastställa ambitiösa EU-minimistandarder för information, samråd och representation på styrelsenivå och arbetstagarmedverkan i fall där företag omstruktureras över gränserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med sin kommande utvärdering av direktiv (EU) 2019/2121 ta hänsyn till förekomsten av god praxis samt till resultaten av studier och bedömningar av de positiva socioekonomiska effekterna och följderna av arbetstagarrepresentation i bolagsorgan, och samtidigt ändra befintliga direktiv som rör denna fråga, vilket kan bidra till att förbättra företagens styrning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla initiativ för att förbättra medvetenheten och kännedomen om de nationella regler och EU-regler som styr arbetstagarrepresentationen i bolagsorgan i de olika medlemsstaterna och främja utbyte av bästa metoder och bedöma olika former av arbetstagarmedverkan och de socioekonomiska effekterna av detta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att det i flera EU-rättsakter om rätten till arbetstagarrepresentation på styrelsenivå inte fastställs minimikrav för representation på styrelsenivå i olika typer av europeiska företag eller i företag som använder EU-instrument för bolagsrätt för att möjliggöra gränsöverskridande mobilitet och rättslig omorganisering såsom gränsöverskridande fusioner, ombildningar och delningar (36). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta brådskande och beslutsamma åtgärder för att se till att europeiska företag respekterar arbetstagarnas rätt till information, samråd och medverkan och att de därmed uppfyller befintliga rättsliga skyldigheter på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga förbättringar av de ramverk som reglerar europabolag och europeiska kooperativa föreningar och, utifrån en bedömning av kommissionen i god tid, bolagsrättspaketet, och ändra dem så att EU-minimikrav införs för arbetstagarmedverkan och arbetstagarrepresentation i tillsynsråd, bland annat om jämställdhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa nödvändiga villkor och krav för att säkerställa att minst 80 procent av företagen i EU omfattas av avtal om hållbar företagsstyrning senast 2030 (37) med hänsyn tagen till den särskilda administrativa bördan för små och medelstora företag. Parlamentet begär i detta avseende att man fastställer strategier som avtalats med arbetstagarna för att på ett positivt sätt påverka den miljömässiga, sociala och ekonomiska utvecklingen genom styrningspraxis och marknadsnärvaro, stärker direktörernas roll när det gäller att tillvarata företagens långsiktiga intressen, ökar direktörernas redovisningsskyldighet när det gäller att integrera hållbarhet i företags beslutsfattande och främjar sådan praxis för företagsstyrning som bidrar till företagens hållbarhet, bland annat när det gäller företagsrapportering, styrelsearvoden, styrelsens sammansättning samt medverkan av berörda parter (38). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att leva upp till sitt åtagande att utan ytterligare dröjsmål lägga fram ett direktiv om bindande tillbörlig aktsamhet i fråga om miljön och de mänskliga rättigheterna och ansvarsfullt företagande, inbegripet arbetstagarrättigheter såsom organisationsrätt och kollektiv förhandlingsrätt, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och arbetsvillkor. Parlamentet betonar att detta direktiv bör fastställa krav på obligatorisk tillbörlig aktsamhet som omfattar företagens drift, verksamhet och deras affärsförbindelser, inbegripet leverans- och underleverantörskedjor, och bör säkerställa att fackföreningar och arbetstagarrepresentanter deltar i hela processen för tillbörlig aktsamhet, inbegripet utvecklings- och genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att införande av ny digital teknik kan påverka arbetsmiljön positivt om den införs och övervakas på ett tillförlitligt sätt, vilket kräver meningsfull information och samråd i god tid med arbetstagarrepresentanter, inbegripet fackföreningar, för att säkerställa full respekt för arbetstagarnas hälsa och säkerhet, skydd av personuppgifter, likabehandling, anställningstrygghet, socialt skydd och välbefinnande i arbete, och förebygga otillbörlig exploatering och övervakning av arbetstagare, samt diskriminering och stigmatisering, i synnerhet genom algoritmer. Parlamentet understryker att fackföreningar och arbetstagarrepresentanter bör ha den tillgång till och de medel som behövs för att bedöma och utvärdera digital teknik innan den införs. Parlamentet betonar att ny digital teknik och artificiell intelligens inte bör upprepa befintlig diskriminering och samhälleliga skevheter utan bör underlätta social inkludering och deltagande av olika grupper. Parlamentet framhåller behovet av att tillämpa principen om etik som standard under den digitala teknikens hela livscykel för att bemästra dess fulla potential och förhindra snedvridningar. Parlamentet betonar att strukturer för den sociala dialogen, branschvisa kollektivförhandlingar, information till fackföreningar och arbetstagarrepresentanter samt samråd med och deltagande av dessa är nyckelfaktorer för att ge lämpligt stöd till arbetstagare i att bättre bygga upp och delta i införandet och övervakningen av hållbar digital teknik på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att arbetstagarnas organisationsrätt, fackföreningsrepresentation, mötes- och föreningsfrihet och rätten att kollektivt begära reformer på sina arbetsplatser är grundläggande inslag i det europeiska projektet och kärnprinciper för den sociala modell, som EU:s institutioner har bekräftat och rättsligt stöder. Parlamentet är bekymrat över att vissa arbetstagare som deltar i nya former av arbete inte har någon faktisk rätt till representation och medverkan på arbetsplatsen. Parlamentet beklagar att detta särskilt är fallet inom sektorer där de flesta arbetstagarna är kvinnor (39). Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa arbetstagarnas rätt till föreningsfrihet och medverkan på arbetsplatsen i alla former av sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att komplettera medlemsstaternas insatser för att skydda arbetstagarna när de utövar sin rätt till föreningsfrihet och medverkan på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med arbetsmarknadens parter förbinda sig att uppnå en täckningsgrad för kollektivavtalen på 90 procent senast 2030 i de nationella system där anställnings- och arbetsvillkor regleras såväl i lag som genom uppgörelser mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet betonar att kollektivförhandlingar bidrar till den sociala marknadsekonomin, i enlighet med det mål som anges i Lissabonfördraget. Parlamentet upprepar att EU-fördragen, som uttryckligen skyddar oberoendet för arbetsmarknadens parter, och de självregleringssystem som finns i vissa medlemsstater, måste skyddas för att arbetsmarknadens parter ska behålla makten att reglera självständigt, vilket säkerställer en stark legitimitet och en större andel arbetstagare som omfattas av kollektivavtal. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa nationell lagstiftning som hämmar kollektivförhandlingar, bland annat genom att säkerställa att fackligt organiseringsarbete kan bedrivas på arbetsplatser. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att reformer som genomförs i medlemsstaterna inte får påverka kollektivförhandlingarna negativt, som ska främjas på branschnivå, även genom att stödja kapacitetsuppbyggande åtgärder för arbetsmarknadens parter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut involvera arbetsmarknadens parter i EU-politiken. Parlamentet betonar att arbetsreformer på nationell nivå måste bidra till genomförandet av Europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet princip 8 som gäller dialog mellan arbetsmarknadens parter och arbetstagarnas inflytande, kollektivavtalsförhandlingar samt respekten för arbetsmarknadsparternas oberoende, rätten till kollektiva åtgärder och rätten till information och samråd i god tid om överlåtelse, omstrukturering och sammanslagning av företag och om kollektiva uppsägningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera arbetsmarknadsreformer i de nationella planerna för återhämtning och resiliens när det gäller dessa specifika aspekter. |
| --- | --- |

16.

Ett nytt ramverk för information, samråd och representation på styrelsenivå

| 17. | Europaparlamentet betonar behovet av att grundligt verkställa, utvärdera, och – vid behov på grundval av denna utvärdering – stärka och konsolidera all relevant EU-lagstiftning för att säkerställa att information till och samråd med arbetstagare är en integrerad del av företagens beslutsfattande och att de sker på lämplig nivå i företagen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa meningsfull information och samråd i god tid i hela EU, innan sådana förvaltningsbeslut fattas som kan påverka arbetstagarna, sysselsättningen och arbetsvillkoren, samt om strategier och åtgärder, särskilt sådana som har gränsöverskridande följder. Parlamentet betonar att arbetstagarrepresentanter, bland annat fackföreningar, måste ha tillgång till den sakkunskap och de styrkande dokument om förvaltningsbeslut som krävs för att bedöma konsekvenserna av dessa gränsöverskridande strategier och processer för arbetskraften och föreslå alternativ. Parlamentet betonar att en genuin dialog om dessa alternativ måste föras mellan fackföreningar, arbetstagarrepresentanter och företagsledningen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller vikten av att arbetstagarrepresentanter, särskilt de europeiska företagsråden, efter att ha informerats och samrått, på ett meningsfullt sätt deltar i utarbetandet och genomförandet gränsöverskridande ärenden som i hög grad påverkar arbetstagarnas intressen. Parlamentet betonar att detta bör inbegripa frågor som är viktiga för de europeiska arbetstagarna på grund av deras eventuella konsekvenser eller som inbegriper överföring av verksamhet mellan medlemsstaterna. Parlamentet framhåller att det europeiska informationsrådet måste informeras och rådfrågas särskilt i frågor som gäller det rådande läget och de sannolika utvecklingstendenserna i fråga om sysselsättning och investeringar, samt betydande organisationsförändringar, införandet av nya arbetsmetoder eller produktionsprocesser, produktionsöverföringar, fusioner, nedskärningar eller nedläggning av företag, driftsställen eller betydande delar av dessa samt kollektiva uppsägningar. Parlamentet betonar också att det europeiska företagsrådets deltagande kan utveckla och främja företagskulturen och sammanhållningen och att arbetstagarrepresentanter bör delta när sociala planer utarbetas, för att man ska kunna reglera förändringar som kan påverka arbetstagarna och leda till uppsägningar. Parlamentet anser att det är viktigt att stärka de europeiska företagsråden, med tanke på skillnaderna i medlemsstaternas system för arbetsmarknadsrelationer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att det fortfarande finns skillnader mellan EU-länder när det gäller kvaliteten, tidsplaneringen och ändamålsenligheten hos informationen och samrådet innan företagsbeslut fattas, och att det finns skillnader i hur omstruktureringsprocesserna genomförs på olika håll i Europa. Parlamentet noterar att dialogen om alternativ till uppsägningar och nedläggningar av anläggningar varierar inom EU. Parlamentet påminner om att det redan 2013 föreslog en rättslig ram (40) för information till och samråd med arbetstagare samt planering och hantering av omstruktureringar, för att skapa hållbara och socialt inkluderande omstruktureringar, där inga arbetstagare lämnas utanför. Parlamentet anser att en konsekvent EU-strategi är avgörande för att företag och arbetstagare ska klara av den rättvisa gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att anställdas rätt till information och samråd alltid bör säkerställas i god tid och hantera de eventuella kvantitativa och kvalitativa effekterna på sysselsättning och arbetsvillkor och de förändringar som följer av digital teknik och digitala tillämpningar för att förbättra befintliga affärsprocesser och arbetskraftens effektivitet. Parlamentet påpekar att information till och samråd med arbetstagarna och deras medverkan på styrelsenivå är effektiva verktyg för att stärka arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att de anställda också är representerade i styrelser som tillämpar EU-lagstiftning (41) för gränsöverskridande omstrukturering av och mobilitet för företag. Parlamentet betonar behovet av en jämn könsfördelning i styrelser, både när det gäller antalet anställda och hela styrelsen. Parlamentet uppmanar än en gång rådet att sluta blockera direktivet om kvinnor i styrelser, eftersom jämställdhet mellan könen måste säkerställas på alla nivåer för att tillhandahålla arbetsplatser som främjar medverkan. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att mycket återstår att göra för att säkerställa jämställdhet och lika möjligheter i alla aspekter av arbetstagarmedverkan i hela EU, samt en korrekt representation av arbetstagare med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar att den ihållande ojämlikheten mellan könen också återspeglas i kvinnors begränsade möjligheter att få tillträde till ledande och representativa befattningar på arbetsplatsen. Parlamentet upprepar att jämställdhet mellan könen och mångfald i styrelserummen är en central demokratisk princip med positiva ekonomiska sidoeffekter. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder, i samråd med arbetsmarknadens parter, för att säkerställa en balanserad representation och jämställdhet mellan könen. Parlamentet noterar att könskvotering bidrar till att åstadkomma större mångfald, jämställdhet mellan könen och jämlikhet inom alla beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att företagen bör göra framsteg när det gäller att garantera mångfald och jämställdhet mellan könen, även genom lika lön på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar enträget rådet att göra framsteg i arbetet med direktivet om kvinnor i styrelser. Parlamentet efterlyser en kvot på 40 % på både icke verkställande och verkställande styrelseledamöter (betraktade var för sig), i både privata och offentligt ägda företag, med en gradvis anpassning av den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa upp de prioriteringar som är inskrivna i EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025 och att i synnerhet se till att förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder inte längre blockeras i rådet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, efter dess förväntade konsekvensbedömning, och i samråd med arbetsmarknadens parter, att lägga fram ett nytt ramdirektiv om information till, samråd med och medverkan för arbetstagare för europeiska företag, och för företag som använder EU:s rörlighetsinstrument för företag, i syfte att fastställa miniminormer bland annat när det gäller att förutse förändringar, även med tanke på åtgärder i samband med klimatförändringar, den digitala omställningen och omstruktureringar, särskilt på företagsnivå. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att vissa brister i EU-rätten kan övervinnas genom att inrätta ett minimitröskelvärde för representation på styrelsenivå i EU enligt detta nya ramdirektiv. Parlamentet anser därför att antalet/andelen platser i styrelsen för arbetstagarrepresentanter bör variera från några platser till paritet, beroende på antalet anställda i företaget och dess dotterbolag. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att direktivet om ett europeiskt företagsråd är en del av EU:s regelverk om anställdas rättigheter till medverkan, information och samråd. Parlamentet uttrycker oro över bristerna i direktivets utformning, särskilt när det gäller tillämpningen av och ändamålsenligheten i rätten till information och samråd, och beklagar djupt den möjlighet som gick förlorad 2008 att ytterligare utveckla och avsevärt förbättra direktivet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller behovet av att öka kännedomen om de europeiska företagsråden bland representanter för de anställda och ledningen. Parlamentet betonar att de europeiska företagsråden är unika gränsöverskridande organ (42) som inrättats för att informera och samråda med anställda och för att bygga upp och främja företags identitet, och att de påverkas av nivån på eller intensiteten i arbetsmarknadsrelationer och de politiska ramarna. Parlamentet beklagar att den centrala förvaltningen inte alltid tillhandahåller de ekonomiska, materiella och rättsliga resurser som krävs för att de europeiska företagsråden ska kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka åtgärder som behövs för att förbättra arbetstagarnas medverkan och förbättra efterlevnaden av direktivet om ett europeiskt företagsråd, och att vid behov föreslå en översyn av direktivet i syfte att stärka arbetstagarrepresentanternas rätt till information och samråd, särskilt under omstruktureringsprocesserna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en förstärkning av rätten till information och samråd för att säkerställa att det europeiska företagsrådets yttrande beaktas i företagsbeslut och att yttrandet lämnas innan samråden har avslutats på respektive nivå och innan de styrande organen fattar ett beslut. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att stärka efterlevnadsmekanismerna, medlemsstaterna att se till att det finns effektiv tillgång till rättslig prövning för särskilda förhandlingsorgan, och uppmanar de europeiska företagsråden att ta i bruk effektiva, avskräckande och proportionella påföljder för att säkerställa efterlevnaden, avskaffa undantagen för gamla så kallade ”frivilliga” förhandsavtal efter mer än 20 år, sträva efter att klargöra begreppet ”en frågas gränsöverskridande karaktär” i samband med direktivet om ett europeiskt företagsråd, förhindra missbruk av sekretessregler som en metod för att begränsa tillgången till information och faktiskt deltagande, stärka tilläggsföreskrifterna och säkerställa en effektiv samordning av information, samråd och delaktighet på lokal och nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 16.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(4)  EUT L 141, 27.5.2011, s. 1.

(5)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

(6)  EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

(7)  EUT L 207, 18.8.2003, s. 25.

(8)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 29.

(9)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

(10)  EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

(11)  EUT L 122, 16.5.2009, s. 28.

(12)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 23.

(13)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 10.

(14)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

(15)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 24.

(16)  EUT C 177, 18.5.2016, s. 1.

(17)  EUT C 161, 6.6.2013, s. 35.

(18)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 133.

(19)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 78.

(20)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 23.

(21)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 161.

(22)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 75.

(23)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 208.

(24)  Se: ILO:s stadgar från 1919, ILO:s Philadelphiadeklaration från 1944.

(25)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26)  Europeiska företagsundersökningen 2019.

(27)  Europeiska fackföreningsinstitutet, 2021, Benchmarking Working Europe 2020 – Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic.

(28)  2019 Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung, Hans-Böckler-Stiftung, nr 424, juni 2019, Ernst and Young, Study on directors’ duties and sustainable corporate governance, juli 2020.

(29)  Riktlinjer för en rättvis omställning till miljömässigt hållbara ekonomier och samhällen för alla, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf . Employment and Social Developments in Europe 2021, se https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30)  ILO:s studie från november 2018 om modeller för företagsstyrning: struktur, mångfald, utvärdering och framtidsutsikter.

(31)  https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32)  https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in% 20Europe%20EN%20WEB.pdf. Den rättsliga ramen för europabolag bidrar i sin nuvarande form inte till att säkerställa befintliga rättigheter för arbetstagarrepresentation i styrelser och ger t.o.m. företag möjligheter att kringgå sådana nationella rättigheter (Kluge och Stollt, 2011; Keller och Werner, 2010). Det verkar som om stadgan för europabolag skulle kunna användas för att främja tre potentiella avledningsstrategier, nämligen undandragande av rättigheter för arbetstagarrepresentation i styrelser, ”frysning” av dessa rättigheter, eller en minskning av antalet platser som tilldelas arbetstagarrepresentanter på styrelsenivå, särskilt när dessa innehas av utomstående fackföreningsmedlemmar.

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2121 av den 27 november 2019 om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar (EUT L 321, 12.12.2019, s. 1).

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/104/EG av den 19 november 2008 om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9).

(35)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2121 av den 27 november 2019 om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 vad gäller gränsöverskridande ombildningar, fusioner och delningar (EUT L 321, 12.12.2019, s. 1).

(36)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 4 mars 2021 som åtföljer dess handlingsplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter (SWD(2021)0046).

(38)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 4 mars 2021 som åtföljer dess handlingsplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter (SWD(2021)0046).

(39)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf

(40)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52013IP0005&from=SV

(41)  Direktiv (EU) 2019/2121, direktiv 2001/86/EG och direktiv 2003/72/EG.

(42)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: Europeiska företagsråd är permanenta organ som underlättar information till och samråd med arbetstagare i europeiska företag och i europeiska företagsgrupper, i enlighet med direktivet om ett europeiskt företagsråd från 1994.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/115

---

P9_TA(2021)0509

Ständiga tillslag mot det civila samhället och människorättsförsvarare i Ryssland: fallet med människorättsorganisationen Memorial

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om ständiga tillslag mot det civila samhället och människorättsförsvarare i Ryssland: fallet med människorättsorganisationen Memorial (2021/3018(RSP))

(2022/C 251/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och rapporter om Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och rapporter om Ryssland,

| — | med beaktande av de internationella skyldigheter på människorättsområdet som Ryssland har åtagit sig att uppfylla i egenskap av en medlem av Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN, samt som en undertecknare av andra människorättsfördrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella skyldigheter på människorättsområdet som Ryssland har åtagit sig att uppfylla i egenskap av en medlem av Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och FN, samt som en undertecknare av andra människorättsfördrag,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 10 om rätten till yttrandefrihet och artikel 11 om rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 10 om rätten till yttrandefrihet och artikel 11 om rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttranden om den ryska lagen om ”utländska agenter”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttranden om den ryska lagen om ”utländska agenter”,

| — | med beaktande av uttalandet från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 13 november 2021 om rättsliga åtgärder mot den icke-statliga organisationen Memorial, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 13 november 2021 om rättsliga åtgärder mot den icke-statliga organisationen Memorial,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 november 2021 från Europarådets generalsekreterare Marija Pejčinović Burić och skrivelsen av den 30 november 2021 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Dunja Mijatović, till Ryska federationens riksåklagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 november 2021 från Europarådets generalsekreterare Marija Pejčinović Burić och skrivelsen av den 30 november 2021 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Dunja Mijatović, till Ryska federationens riksåklagare,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Memorial är inte bara en av de äldsta och mest respekterade människorättsorganisationerna i Ryssland, utan också en internationell förebild för organisationer som arbetar med det historiska minnet av politiskt förtryck och försvaret av mänskliga rättigheter. Memorial har under flera årtionden stått för en levande och humanistisk minneskultur för Sovjetregimens brott mot sitt eget folk och mot andra människor i Sovjetunionen och andra länder, samt för ett aktivt samhällsengagemang för mänskliga rättigheter och för skyddet av offer och utsatta grupper. Memorial fortsätter att på ett ovärderligt sätt avslöja sanningen om sovjetiska brott, omvärdera historien, rehabilitera politiskt förföljda och orättvist dömda personer, och är en symbol för den oförtröttliga kampen för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i och utanför det postsovjetiska området. |
| --- | --- |

A.

Memorial är inte bara en av de äldsta och mest respekterade människorättsorganisationerna i Ryssland, utan också en internationell förebild för organisationer som arbetar med det historiska minnet av politiskt förtryck och försvaret av mänskliga rättigheter. Memorial har under flera årtionden stått för en levande och humanistisk minneskultur för Sovjetregimens brott mot sitt eget folk och mot andra människor i Sovjetunionen och andra länder, samt för ett aktivt samhällsengagemang för mänskliga rättigheter och för skyddet av offer och utsatta grupper. Memorial fortsätter att på ett ovärderligt sätt avslöja sanningen om sovjetiska brott, omvärdera historien, rehabilitera politiskt förföljda och orättvist dömda personer, och är en symbol för den oförtröttliga kampen för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i och utanför det postsovjetiska området.

| B. | Memorial har också byggt upp en imponerande databas med över 40 000 officerare ur Sovjetunionens interna säkerhetsstyrkor och dokumenterat brott som begåtts av dem. Medlemmar av Putins regim, varav vissa har yrkesmässiga kopplingar och familjeband med KGB, försöker dölja de brott som avslöjats. |
| --- | --- |

B.

Memorial har också byggt upp en imponerande databas med över 40 000 officerare ur Sovjetunionens interna säkerhetsstyrkor och dokumenterat brott som begåtts av dem. Medlemmar av Putins regim, varav vissa har yrkesmässiga kopplingar och familjeband med KGB, försöker dölja de brott som avslöjats.

| C. | Memorial spelade en viktig roll när det gällde att avslöja dokument och fakta om Katynmassakern 1940, en rad massmord på nästan 22 000 polska militärer och intelligensia, razzian i Augustów 1945 och annat förtryck under Sovjettiden samt offer för Josef Stalins stora utrensning. |
| --- | --- |

C.

Memorial spelade en viktig roll när det gällde att avslöja dokument och fakta om Katynmassakern 1940, en rad massmord på nästan 22 000 polska militärer och intelligensia, razzian i Augustów 1945 och annat förtryck under Sovjettiden samt offer för Josef Stalins stora utrensning.

| D. | Memorial är en av de sista återstående organisationer som fortsätter att arbeta med mänskliga rättigheter i Tjetjenien, en nästan totalitär enklav i Ryska federationen där den lokala Kremlinstödda ledaren Ramzan Kadyrov har varit hänsynslös i avskaffandet av alla former av oliktänkande genom ett brutalt förtryck. |
| --- | --- |

D.

Memorial är en av de sista återstående organisationer som fortsätter att arbeta med mänskliga rättigheter i Tjetjenien, en nästan totalitär enklav i Ryska federationen där den lokala Kremlinstödda ledaren Ramzan Kadyrov har varit hänsynslös i avskaffandet av alla former av oliktänkande genom ett brutalt förtryck.

| E. | Europaparlamentet döpte Sacharovpriset för tankefrihet efter en av Memorials grundare och dess första ordförande Andrej Sacharov och tilldelade 2009 års pris till Memorial, företrätt av Ljudmila Aleksejeva, Sergej Kovalev och Oleg Orlov. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet döpte Sacharovpriset för tankefrihet efter en av Memorials grundare och dess första ordförande Andrej Sacharov och tilldelade 2009 års pris till Memorial, företrätt av Ljudmila Aleksejeva, Sergej Kovalev och Oleg Orlov.

| F. | Memorials två rättsliga enheter, International Memorial och Memorial Human Rights Centre, hotas för närvarande av likvidation. Den 11 november 2021 underrättades International Memorial om att en stämningsansökan hade lämnat in av Ryska federationens riksåklagare med en begäran om att organisationen skulle stängas ned på grund av påstådda upprepade överträdelser av landets lag om ”utländska agenter” och, i synnerhet, för att visst publicerat material inte hade märkts med etiketten ”utländsk agent”. Den 12 november 2021 underrättades Memorial Human Rights Centre om en liknande stämningsansökan som lämnats in av åklagarmyndigheten i Moskva, baserad på ytterligare påståenden om att centrumets artiklar legitimerar terrorist- och extremistorganisationers verksamhet, eftersom man på den icke-statliga organisationens webbplats publicerat förteckningar över politiska fångar och uttalanden som bland annat försvarar krimtatarers och Jehovas vittnens mänskliga rättigheter. Domstolsförfaranden inleddes den 23 november 2021 för Memorial Human Rights Centre och den 25 november 2021 för International Memorial. Nästa utfrågning av Memorial Human Rights Centre kommer att äga rum den 16 december 2021 och av International Memorial den 28 december 2021. |
| --- | --- |

F.

Memorials två rättsliga enheter, International Memorial och Memorial Human Rights Centre, hotas för närvarande av likvidation. Den 11 november 2021 underrättades International Memorial om att en stämningsansökan hade lämnat in av Ryska federationens riksåklagare med en begäran om att organisationen skulle stängas ned på grund av påstådda upprepade överträdelser av landets lag om ”utländska agenter” och, i synnerhet, för att visst publicerat material inte hade märkts med etiketten ”utländsk agent”. Den 12 november 2021 underrättades Memorial Human Rights Centre om en liknande stämningsansökan som lämnats in av åklagarmyndigheten i Moskva, baserad på ytterligare påståenden om att centrumets artiklar legitimerar terrorist- och extremistorganisationers verksamhet, eftersom man på den icke-statliga organisationens webbplats publicerat förteckningar över politiska fångar och uttalanden som bland annat försvarar krimtatarers och Jehovas vittnens mänskliga rättigheter. Domstolsförfaranden inleddes den 23 november 2021 för Memorial Human Rights Centre och den 25 november 2021 för International Memorial. Nästa utfrågning av Memorial Human Rights Centre kommer att äga rum den 16 december 2021 och av International Memorial den 28 december 2021.

| G. | Den 12 november 2021 kallade till och med Rysslands presidentråd för det civila samhället och de mänskliga rättigheterna rättegången oproportionerlig, och hävdade att man inte hade hittat en enda rättslig kränkning som International Memorial hade gjort sig skyldig till under de senaste 14 månaderna, och att endast två mindre överträdelser hade begåtts av Memorial Human Rights Centre. |
| --- | --- |

G.

Den 12 november 2021 kallade till och med Rysslands presidentråd för det civila samhället och de mänskliga rättigheterna rättegången oproportionerlig, och hävdade att man inte hade hittat en enda rättslig kränkning som International Memorial hade gjort sig skyldig till under de senaste 14 månaderna, och att endast två mindre överträdelser hade begåtts av Memorial Human Rights Centre.

| H. | Beslutet att likvidera dessa framstående icke-statliga organisationer kommer efter flera års förföljelse av de båda organisationerna. Dessa organisationer förklarades vara ”utländska agenter” 2014 och 2016 och har fått utpressningsböter för att inte ha följt lagen om ”utländska agenter”, och personalen har utsatts för godtycklig lagföring och även för angrepp och trakasserier. Dessa angrepp, såsom mordet 2009 på en av forskarna vid Memorial Human Rights Centre, Natalja Estemirova, har inte utretts korrekt och förövarna är fortfarande ostraffade. Oyub Titiev, chef för Memorial Human Rights Centres kontor i Tjetjenien, och Jurij Dmitrijev, chef för den karelska grenen av International Memorial, fängslades på politiskt motiverade grunder. Det senaste är att en våldsam mobb trängde sig in på Internationella Memorials kontor i Moskva den 14 oktober 2021 och därefter utsattes kontoret för en polisräd. |
| --- | --- |

H.

Beslutet att likvidera dessa framstående icke-statliga organisationer kommer efter flera års förföljelse av de båda organisationerna. Dessa organisationer förklarades vara ”utländska agenter” 2014 och 2016 och har fått utpressningsböter för att inte ha följt lagen om ”utländska agenter”, och personalen har utsatts för godtycklig lagföring och även för angrepp och trakasserier. Dessa angrepp, såsom mordet 2009 på en av forskarna vid Memorial Human Rights Centre, Natalja Estemirova, har inte utretts korrekt och förövarna är fortfarande ostraffade. Oyub Titiev, chef för Memorial Human Rights Centres kontor i Tjetjenien, och Jurij Dmitrijev, chef för den karelska grenen av International Memorial, fängslades på politiskt motiverade grunder. Det senaste är att en våldsam mobb trängde sig in på Internationella Memorials kontor i Moskva den 14 oktober 2021 och därefter utsattes kontoret för en polisräd.

| I. | Förföljelsen av Memorial sker samtidigt som upprepade och systematiska försök görs från den ryska regeringens sida att skriva om historien och begränsa den fria debatten om utvärderingen av historiska brott och händelser, särskilt de med koppling till sovjetiska regeringars styre. Myndigheterna har förfalskat historiska fakta för att förneka de forskningsresultat om förtryck och förföljelse under Stalin som Memorial Human Rights Center kommit fram till. |
| --- | --- |

I.

Förföljelsen av Memorial sker samtidigt som upprepade och systematiska försök görs från den ryska regeringens sida att skriva om historien och begränsa den fria debatten om utvärderingen av historiska brott och händelser, särskilt de med koppling till sovjetiska regeringars styre. Myndigheterna har förfalskat historiska fakta för att förneka de forskningsresultat om förtryck och förföljelse under Stalin som Memorial Human Rights Center kommit fram till.

| J. | Försök att skrämma, tysta och slutligen stänga ned Memorial är en symbol för de ryska myndigheternas alltmer repressiva politik och innebär därmed att ett nytt kapitel läggs till Rysslands historia av politiskt förtryck. Mellan 1987 och 1992 inrättades Memorial särskilt för att dokumentera, forska, minnas och utbilda i ämnen med anknytning till landets tidigare förtryck och tragiska historiska arv. |
| --- | --- |

J.

Försök att skrämma, tysta och slutligen stänga ned Memorial är en symbol för de ryska myndigheternas alltmer repressiva politik och innebär därmed att ett nytt kapitel läggs till Rysslands historia av politiskt förtryck. Mellan 1987 och 1992 inrättades Memorial särskilt för att dokumentera, forska, minnas och utbilda i ämnen med anknytning till landets tidigare förtryck och tragiska historiska arv.

| K. | Ett aktivt civilsamhälle är en avgörande aspekt i ett demokratiskt och öppet samhälle och är nödvändigt för att slå vakt om de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Icke-statliga organisationer spelar en viktig roll i moderna demokratiska samhällen och måste därför kunna verka fritt utan otillbörlig inblandning från offentliga myndigheter. Rättegången mot Memorial är det senaste exemplet på de ryska myndigheternas tillslag mot det civila samhället och människorättsförsvarare och skadar i slutändan det ryska folkets intressen och möjligheter till en öppen och fri dialog. |
| --- | --- |

K.

Ett aktivt civilsamhälle är en avgörande aspekt i ett demokratiskt och öppet samhälle och är nödvändigt för att slå vakt om de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Icke-statliga organisationer spelar en viktig roll i moderna demokratiska samhällen och måste därför kunna verka fritt utan otillbörlig inblandning från offentliga myndigheter. Rättegången mot Memorial är det senaste exemplet på de ryska myndigheternas tillslag mot det civila samhället och människorättsförsvarare och skadar i slutändan det ryska folkets intressen och möjligheter till en öppen och fri dialog.

| L. | Den ryska lagen om ”utländska agenter” antogs 2012 och utvidgades förra året av det ryska parlamentet så att den kan tillämpas på alla offentliga kritiker eller aktivister. Antalet organisationer och enskilda myndigheter som myndigheterna betecknar som ”utländska agenter” har ökat markant under de senaste månaderna. Lagen har använts av de ryska myndigheterna för att underlätta tillslag mot oberoende aktörer i det civila samhället i Ryssland, och riktar sig mot icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister, advokater samt kvinno- och hbtqi-rättsaktivister samt miljöaktivister. Lagen, liksom lagstiftning om ”icke önskvärda organisationer” och ”bekämpning av extremistisk verksamhet”, strider mot Rysslands egen konstitution och internationella skyldigheter på människorättsområdet, särskilt när det gäller förenings- och yttrandefrihet, rätten till integritet, rätten att delta i offentliga angelägenheter samt förbudet mot diskriminering. Exemplet Memorial visar tydligt hur dessa lagar används av de ryska myndigheterna som ett verktyg för att skrämma och tysta kritiker och oberoende röster. |
| --- | --- |

L.

Den ryska lagen om ”utländska agenter” antogs 2012 och utvidgades förra året av det ryska parlamentet så att den kan tillämpas på alla offentliga kritiker eller aktivister. Antalet organisationer och enskilda myndigheter som myndigheterna betecknar som ”utländska agenter” har ökat markant under de senaste månaderna. Lagen har använts av de ryska myndigheterna för att underlätta tillslag mot oberoende aktörer i det civila samhället i Ryssland, och riktar sig mot icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister, advokater samt kvinno- och hbtqi-rättsaktivister samt miljöaktivister. Lagen, liksom lagstiftning om ”icke önskvärda organisationer” och ”bekämpning av extremistisk verksamhet”, strider mot Rysslands egen konstitution och internationella skyldigheter på människorättsområdet, särskilt när det gäller förenings- och yttrandefrihet, rätten till integritet, rätten att delta i offentliga angelägenheter samt förbudet mot diskriminering. Exemplet Memorial visar tydligt hur dessa lagar används av de ryska myndigheterna som ett verktyg för att skrämma och tysta kritiker och oberoende röster.

| 1. | Europaparlamentet fördömer den ständiga förföljelsen av och de senaste politiskt motiverade försöken att stänga ned International Memorial och Memorial Human Rights Centre. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att omedelbart dra tillbaka alla anklagelser mot Memorial och se till att Memorial kan fortsätta sitt viktiga arbete på ett säkert sätt och utan inblandning från staten. Parlamentet kräver att myndigheterna under tiden garanterar fullständigt skydd av och tillgång till Memorials alla materiella och immateriella tillgångar, inklusive dess arkiv, samt till de uppföranden och verk som oberoende teatrar, journalister och konstnärer har skapat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar skrivelsen av den 30 november 2021 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter till Ryska federationens riksåklagare. Parlamentet insisterar på att begärandena om likvidation saknar rimlig rättslig grund. Parlamentet uppmanar ordförandena för kommissionen och rådet samt EU:s medlemsstater att utfärda öppna stödförklaringar med krav på att ryska myndigheter ska garantera säkerheten för Memorial och ett frikännande från alla anklagelser. Parlamentet uppmanar EU:s delegation och medlemsstaternas representationer i Ryssland att offentligt visa solidaritet med Memorial. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den höga representanten att införa sanktioner enligt EU:s globala system för sanktioner mot mänskliga rättigheter mot de ryska tjänstemän som är inblandade i det olagliga förtrycket av Memorial och i de rättsliga förfarandena mot dess organisationer och medlemmar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att upphöra med de pågående tillslagen mot det civila samhället, människorättsförsvarare och oberoende medier genom att upphäva lagarna om ”utländska agenter” och ”oönskade organisationer”, sluta skapa särskild lagstiftning eller missbruka befintliga straff- eller förvaltningslagar för att komma åt dissidenter i landet eller utomlands, och anpassa sin lagstiftning till de åtaganden som Ryssland frivilligt har gjort enligt internationell rätt och sin egen konstitution, inbegripet fullständigt återinförande av förenings- och yttrandefrihet samt medie- och internetfrihet. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att se till att åtgärder för återlämnande och ersättning vidtas för att ta itu med de kränkningar som har skett i samband med genomförandet av lagarna om ”utländska agenter” och ”oönskade organisationer”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med det ryska folket och uppmanar de ryska myndigheterna att sluta förfölja Memorial, dess personal och alla andra icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, journalister, advokater, forskare, historiker samt kvinno- och hbtqi-rättsaktivister och miljöaktivister i Ryssland. Parlamentet upprepar sitt stöd till Rysslands civilsamhälle och människorättsförsvarare och uppmanar Ryssland att inrätta en tydlig rättslig ram och en säker arbetsmiljö för det civila samhället i enlighet med internationella människorättsnormer. Parlamentet betonar behovet av att garantera ändamålsenliga och effektiva förfaranden för rättslig prövning för aktörer i det civila samhället vars rätt att arbeta fritt hotas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att möjligheten för organisationer i det civila samhället och för medier att arbeta fritt och självständigt är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle byggt på rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten) och medlemsstaterna att öka stödet till civilsamhället, oberoende icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare, historiker och oberoende medier som är verksamma i Ryssland, inbegripet hållbart och flexibelt ekonomiskt stöd samt katastrofbistånd, och att uppmuntra till ökat internationellt stöd för dessa aktörer och en bredare integrering av dem i internationella nätverk i det civila samhället. Parlamentet vädjar till den ryska akademiska världens ansvarskänsla att ge dessa forskare och historiker tillräckliga och säkra möjligheter att bedriva sin akademiska verksamhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer de nuvarande ryska myndigheternas förtalskampanjer mot historiker och akademiker som öppet talar om de brott som begåtts av kommunistregimen och som avslöjar direkta kopplingar mellan denna regim och människor som för närvarande har makten i Ryssland. Parlamentet beklagar att Ryssland, som i dag fortfarande är det största offret för sovjetisk kommunistisk totalitarism, ännu inte kan komma till rätta med sitt grymma förflutna, utan att landets myndigheter i stället förföljer dem som arbetar för att belysa de sovjetiska totalitära brotten. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet lovordar Memorials viktiga bidrag till dokumentationen av samt forskningen och utbildningen om det politiska förtrycket i Sovjetunionen och framhåller att med detta arbete etablerades internationella standarder. Parlamentet lovordar dess outtröttliga arbete med att försvara de mänskliga rättigheterna i och utanför Ryssland. Parlamentet lovordar särskilt dess initiativ, såsom begäran att inleda straffrättsliga förfaranden mot medlemmar av Wagner-gruppen för offer i Syrien, och dess oförminskade ansträngningar att lagföra brott mot och kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien. Parlamentet hyllar medlemmar av Memorial, såsom Natalya Estemirova, som betalade det högsta priset för att hon avslöjade de grymheter som begicks där. Parlamentet betonar att likvidationen av International Memorial och Human Rights Centre Memorial därför skulle få mycket negativa konsekvenser för det civila samhället som helhet och framför allt för skyddet av de mänskliga rättigheterna i Ryssland. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att likvidationen av dessa organisationer också skulle innebära slutet för Memorials unika databas och dokumentsamlingar, och anser att dessa dokument utgör ett unikt arv för mänskligheten. Parlamentet betonar att de absolut måste skyddas och bevaras och fortsätta att vara tillgängliga för alla intresserade, däribland studenter, forskare och offrens familjer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och utrikestjänsten att tillsammans med det civila samhället och ryska människorättsexperter utarbeta en omfattande rapport om det levande minnet av de miljontals människor som föll offer för politisk terror i Sovjetunionen, som skulle bygga på vittnesmål och databaser som samlats in av Memorial. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer den politik av historisk revisionism och förhärligande av stalinismen som förespråkas av den ryska regeringen och de ryska myndigheterna, och som inte bara används i de pågående försöken att likvidera Memorial Human Rights Centre, utan även i många andra fall, såsom upptäckten av massgravar i Sandarmoch i Karelska republiken och det fängelsestraff på politiskt motiverade grunder som följde, baserade på falska anklagelser, för Jurij Dmitrijev, Memorials lokala ledare samt konfiskeringen av Agnes Haikaras bok om de norska och finska bosättarna på Kolahalvön som gick ett tragiskt öde till mötes. Parlamentet understryker hur oerhört viktigt det är för Europas enighet och för en ökad motståndskraft mot moderna hot mot demokratin, särskilt bland yngre generationer, att minnas offren för totalitära och auktoritära regimer och erkänna och öka medvetenheten om de brott som begåtts av kommunistiska, nazistiska och andra diktaturer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation och de nationella diplomatiska representationerna i Ryssland att nog följa situationen och rättegångarna med koppling till Memorial på plats, se till att dessa insatser är synliga och erbjuda dem allt stöd de kan behöva, inbegripet direkt ekonomiskt stöd för att betala advokater och experter, men även psykosocialt och medicinskt stöd till anställda under denna extremt påfrestande period. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att fortsätta att stödja Memorials grenar i sina respektive länder. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att överväga att ge skydd åt hotade eller förbjudna icke-statliga organisationer från Ryssland och att vid behov låta dem bedriva verksamhet från EU:s territorium, och att utfärda nödvisum för Memorials anställda och andra hotade aktivister så att de kan lämna Ryssland och få tillfälligt skydd i EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den höga representanten och medlemsstaterna att vidta samordnade åtgärder tillsammans med likasinnade länder för att öka den internationella granskningen av Rysslands restriktiva lagar, politik och åtgärder och att ständigt ta upp och fördöma de ryska myndigheternas begränsningar av de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna, bland annat genom ingripanden på hög nivå och offentliga ingripanden, samordnade åtgärder, fortlöpande granskning i internationella och regionala människorättsforum och regelbundna konsekvensbedömningar avseende mänskliga rättigheter för att säkerställa att kontakterna med Ryssland inte undergräver människorättsmålen eller direkt eller indirekt bidrar till människorättskränkningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s och medlemsstaternas ambassadörer i Ryssland att göra ett gemensamt, offentliggjort solidaritetsbesök vid International Memorials och Memorial Human Rights Centres kontor efter resultatet av domstolsförhandlingarna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att fortsätta att ta upp frågan om Rysslands oförminskade tillslag mot det civila samhället, människorättsförsvarare och oberoende medier, särskilt det senaste fallet med Memorial, och att inleda övervaknings- och utvärderingsförfaranden i alla relevanta forum, såsom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Europarådet och FN:s människorättsråd, och i synnerhet att lägga till Rysslands ständiga tillslag mot det civila samhället på dagordningen för nästa möte i FN:s människorättsråd, som inleds i februari 2022. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att fortlöpande noga övervaka effekterna av lagen om ”utländska agenter”, särskilt i syfte att föra ett detaljerat register över organisationer och enskilda som förklarats vara ”utländska agenter” och som därmed är föremål för sanktioner, och att bedöma lagändringarna och deras inverkan på det ryska civila samhället. Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vid alla möten med ryska företrädare systematiskt ta upp oron över lagen om ”utländska agenter” och annan lagstiftning som begränsar det civila samhället och människorättsförsvarare, och att uppmana Ryssland att omedelbart upphäva sin lag om ”utländska agenter” och anpassa sin lagstiftning så att den är i linje med dess internationella åtaganden samt internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet, utrikestjänsten och kommissionen att integrera mänskliga rättigheter och samråd med det civila samhället i alla dialoger och samarbetsområden mellan EU, dess medlemsstater och Ryssland, och att uppfylla sina åtaganden om jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, International Memorial och Memorial Human Rights Centre samt Ryska federationens president, regering och statsduma. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/120

---

P9_TA(2021)0510

Situationen i Kuba, särskilt fallen José Daniel Ferrer, Aymara Nieto från Kvinnor i vitt, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Fajardo, Andy Dunier García och Yunior García Aguilera

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen i Kuba, särskilt fallen José Daniel Ferrer, Aymara Nieto från Kvinnor i vitt, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García och Yunior García Aguilera (2021/3019(RSP))

(2022/C 251/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt resolutionen av den 16 september 2021 om regeringens tillslag mot protester och medborgare i Kuba (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt resolutionen av den 16 september 2021 om regeringens tillslag mot protester och medborgare i Kuba (1),

| — | med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, som undertecknades i december 2016 och tillämpas provisoriskt sedan den 1 november 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, som undertecknades i december 2016 och tillämpas provisoriskt sedan den 1 november 2017 (2),

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 november 2021 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om beslutet att dra tillbaka ackrediteringen för journalister från nyhetsbyrån EFE, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 november 2021 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om beslutet att dra tillbaka ackrediteringen för journalister från nyhetsbyrån EFE,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 november 2021 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och kontoret för den särskilda rapportören för yttrandefrihet om de repressiva åtgärder från statens sida som hindrade den medborgarmarsch i Kuba som utlysts för den 15 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 november 2021 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna och kontoret för den särskilda rapportören för yttrandefrihet om de repressiva åtgärder från statens sida som hindrade den medborgarmarsch i Kuba som utlysts för den 15 november 2021,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 december 2021 från flera konstnärer tillsammans med PEN International, PEN America’s Artists at Risk Connection och Human Rights Watch om att få ett slut på förtrycket av konstnärer i Kuba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 december 2021 från flera konstnärer tillsammans med PEN International, PEN America’s Artists at Risk Connection och Human Rights Watch om att få ett slut på förtrycket av konstnärer i Kuba,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Kuba är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Kuba är part i,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 10 maj 2021 från Europeiska utrikestjänstens biträdande verkställande direktör för Nord-, Central- och Sydamerika till företrädare för det civila samhället om deras deltagande i genomförandet av avtalet om politisk dialog och samarbete (ARES(2021)247104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 10 maj 2021 från Europeiska utrikestjänstens biträdande verkställande direktör för Nord-, Central- och Sydamerika till företrädare för det civila samhället om deras deltagande i genomförandet av avtalet om politisk dialog och samarbete (ARES(2021)247104),

| — | med beaktande av den definition av en ”organisation i det civila samhället” som offentliggjorts på webbplatsen för Europeiska unionens officiella tidning (EUR-Lex), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den definition av en ”organisation i det civila samhället” som offentliggjorts på webbplatsen för Europeiska unionens officiella tidning (EUR-Lex),

| — | med beaktande av den kubanska konstitutionen och dess strafflag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kubanska konstitutionen och dess strafflag,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 11 juli 2021 ägde banbrytande demonstrationer rum i mer än 50 städer på ön för att fredligt protestera mot den svåra socioekonomiska krisen, den kroniska bristen på läkemedel och andra nödvändiga varor samt de systematiska begränsningarna av de mänskliga rättigheterna. Detta missnöje, i kombination med covid-19, har gett upphov till ökade krav på medborgerliga och politiska rättigheter och på demokrati. Som svar på demonstrationerna har den kubanska regeringen systematiskt riktat in sig på demonstranter, politiska dissidenter, religiösa ledare, människorättsaktivister och oberoende konstnärer och andra, varav några är Sacharovpristagare, för deras fredliga demokrati- och människorättsaktivism. Enligt uppgift har dussintals personer godtyckligt gripits, fängslats eller satts i husarrest under ständig övervakning och de anklagas på kränkande sätt för falska brott. |
| --- | --- |

A.

Den 11 juli 2021 ägde banbrytande demonstrationer rum i mer än 50 städer på ön för att fredligt protestera mot den svåra socioekonomiska krisen, den kroniska bristen på läkemedel och andra nödvändiga varor samt de systematiska begränsningarna av de mänskliga rättigheterna. Detta missnöje, i kombination med covid-19, har gett upphov till ökade krav på medborgerliga och politiska rättigheter och på demokrati. Som svar på demonstrationerna har den kubanska regeringen systematiskt riktat in sig på demonstranter, politiska dissidenter, religiösa ledare, människorättsaktivister och oberoende konstnärer och andra, varav några är Sacharovpristagare, för deras fredliga demokrati- och människorättsaktivism. Enligt uppgift har dussintals personer godtyckligt gripits, fängslats eller satts i husarrest under ständig övervakning och de anklagas på kränkande sätt för falska brott.

| B. | José Daniel Ferrer, Aymara Nieto från Kvinnor i vitt, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García och Yunior García Aguilera är bara några exempel på de hundratals kubaner som utsätts för orättvisor och förtryck av den kubanska regimen. |
| --- | --- |

B.

José Daniel Ferrer, Aymara Nieto från Kvinnor i vitt, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García och Yunior García Aguilera är bara några exempel på de hundratals kubaner som utsätts för orättvisor och förtryck av den kubanska regimen.

| C. | De som godtyckligt fängslats utsätts för konstant isolering, bland annat i bestraffningsceller, och grym tortyr och omänsklig och förnedrande behandling, utan tillgång till sina advokater och korrekt medicinsk behandling. Vissa av de frihetsberövade sätts i fängelser långt från sina hem, vilket hindrar deras familjer från att besöka dem. Flera av de frihetsberövade har hälsoproblem, vilket gör det särskilt angeläget att de friges. |
| --- | --- |

C.

De som godtyckligt fängslats utsätts för konstant isolering, bland annat i bestraffningsceller, och grym tortyr och omänsklig och förnedrande behandling, utan tillgång till sina advokater och korrekt medicinsk behandling. Vissa av de frihetsberövade sätts i fängelser långt från sina hem, vilket hindrar deras familjer från att besöka dem. Flera av de frihetsberövade har hälsoproblem, vilket gör det särskilt angeläget att de friges.

| D. | Många andra som har flytt eller tvingats lämna landet har inte tillåtits återvända och kommer att förbli i exil under överskådlig framtid. Fyra FN-rapportörer har redan fördömt brottet påtvingad landsflykt av oliktänkande i Kuba. |
| --- | --- |

D.

Många andra som har flytt eller tvingats lämna landet har inte tillåtits återvända och kommer att förbli i exil under överskådlig framtid. Fyra FN-rapportörer har redan fördömt brottet påtvingad landsflykt av oliktänkande i Kuba.

| E. | Den 21 september 2021 begärde plattformen Archipiélago och andra grupper i det civila samhället på ett offentligt och transparent sätt tillstånd från de behöriga myndigheterna att den 15 november 2021 få genomföra en fredlig demonstration för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras och för att politiska fångar i landet ska friges. De kubanska myndigheterna förbjöd de planerade protesterna, betraktade dem som olagliga och erkände inte legitimiteten i de skäl som angetts för demonstrationen. |
| --- | --- |

E.

Den 21 september 2021 begärde plattformen Archipiélago och andra grupper i det civila samhället på ett offentligt och transparent sätt tillstånd från de behöriga myndigheterna att den 15 november 2021 få genomföra en fredlig demonstration för att de mänskliga rättigheterna ska respekteras och för att politiska fångar i landet ska friges. De kubanska myndigheterna förbjöd de planerade protesterna, betraktade dem som olagliga och erkände inte legitimiteten i de skäl som angetts för demonstrationen.

| F. | Dagen före de fredliga demonstrationer som planerats till den 15 november 2021 återkallade de kubanska myndigheterna ackrediteringen för de journalister som arbetade för den spanska nyhetsbyrån EFE i landet, i en tydlig manöver för att hejda flödet av öppna och korrekta nyheter från ön. |
| --- | --- |

F.

Dagen före de fredliga demonstrationer som planerats till den 15 november 2021 återkallade de kubanska myndigheterna ackrediteringen för de journalister som arbetade för den spanska nyhetsbyrån EFE i landet, i en tydlig manöver för att hejda flödet av öppna och korrekta nyheter från ön.

| G. | Den kubanska staten är skyldig att erkänna, skydda och säkerställa rätten till fredliga sammankomster och yttrandefrihet, utan diskriminering på grundval av politiska åsikter. Det är mycket viktigt att statens brottsbekämpande tjänstemän handlar i strikt överensstämmelse med internationella människorättsnormer när det gäller principerna om laglighet, undantag, proportionalitet och nödvändighet. |
| --- | --- |

G.

Den kubanska staten är skyldig att erkänna, skydda och säkerställa rätten till fredliga sammankomster och yttrandefrihet, utan diskriminering på grundval av politiska åsikter. Det är mycket viktigt att statens brottsbekämpande tjänstemän handlar i strikt överensstämmelse med internationella människorättsnormer när det gäller principerna om laglighet, undantag, proportionalitet och nödvändighet.

| H. | Den 5 juli 2017 gav parlamentet sitt godkännande till avtalet om politisk dialog och samarbete, med tydliga villkor kopplade till förbättring av mänskliga rättigheter och demokrati i Kuba, vilket inbegriper en upphävandeklausul i händelse av överträdelse av människorättsbestämmelserna. Den 26 februari 2021 höll EU och Kuba sin tredje formella människorättsdialog inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba. De två parterna diskuterade frågan om frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet. EU betonade, i linje med internationell människorättslagstiftning, hur viktigt det är att låta alla medborgare delta aktivt i samhället via organisationer och sammanslutningar i det civila samhället. EU påminde om behovet av att respektera skyldigheterna enligt internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

H.

Den 5 juli 2017 gav parlamentet sitt godkännande till avtalet om politisk dialog och samarbete, med tydliga villkor kopplade till förbättring av mänskliga rättigheter och demokrati i Kuba, vilket inbegriper en upphävandeklausul i händelse av överträdelse av människorättsbestämmelserna. Den 26 februari 2021 höll EU och Kuba sin tredje formella människorättsdialog inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba. De två parterna diskuterade frågan om frihet att delta i fredliga sammankomster och föreningsfrihet. EU betonade, i linje med internationell människorättslagstiftning, hur viktigt det är att låta alla medborgare delta aktivt i samhället via organisationer och sammanslutningar i det civila samhället. EU påminde om behovet av att respektera skyldigheterna enligt internationell människorättslagstiftning.

| I. | Varje politisk dialog måste inbegripa ett direkt och intensivt deltagande av det oberoende civila samhället och alla politiska aktörer inom oppositionen utan några begränsningar, vilket betonas i artikel 36 i avtalet om politisk dialog och samarbete. |
| --- | --- |

I.

Varje politisk dialog måste inbegripa ett direkt och intensivt deltagande av det oberoende civila samhället och alla politiska aktörer inom oppositionen utan några begränsningar, vilket betonas i artikel 36 i avtalet om politisk dialog och samarbete.

| J. | Europaparlamentet har upprepade gånger fördömt kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba och understrukit överträdelserna av bestämmelserna i artiklarna 1.5, 2 c, 5, 22 och 43.2 i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba, som undertecknades 2016, där den kubanska regeringen åtar sig att respektera de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet har upprepade gånger fördömt kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba och understrukit överträdelserna av bestämmelserna i artiklarna 1.5, 2 c, 5, 22 och 43.2 i avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba, som undertecknades 2016, där den kubanska regeringen åtar sig att respektera de mänskliga rättigheterna.

| K. | Vid tre tillfällen har Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet tilldelats kubanska aktivister: Oswaldo Payá 2002, Kvinnor i vitt 2005 och Guillermo Fariñas 2010. Sacharovpristagare och deras anhöriga trakasseras och hotas fortfarande regelbundet och hindras från att lämna landet och delta i internationella evenemang. Den 8 december 2021 skickade Sacharovpristagarna Berta Soler, ledare för Kvinnor i vitt, och Guillermo Fariñas en skrivelse till unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik där de föreslog att deras pris skulle dras tillbaka om det civila samhället även framöver lämnas i sticket av Europeiska utrikestjänsten, samtidigt som brott mot mänskligheten begås i Kuba. Den 9 december 2021 kidnappades Guillermo Fariñas och fördes till ett sjukhus mot sin vilja. |
| --- | --- |

K.

Vid tre tillfällen har Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet tilldelats kubanska aktivister: Oswaldo Payá 2002, Kvinnor i vitt 2005 och Guillermo Fariñas 2010. Sacharovpristagare och deras anhöriga trakasseras och hotas fortfarande regelbundet och hindras från att lämna landet och delta i internationella evenemang. Den 8 december 2021 skickade Sacharovpristagarna Berta Soler, ledare för Kvinnor i vitt, och Guillermo Fariñas en skrivelse till unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik där de föreslog att deras pris skulle dras tillbaka om det civila samhället även framöver lämnas i sticket av Europeiska utrikestjänsten, samtidigt som brott mot mänskligheten begås i Kuba. Den 9 december 2021 kidnappades Guillermo Fariñas och fördes till ett sjukhus mot sin vilja.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag de systematiska övergreppen mot bl.a. demonstranter, politiska dissidenter, religiösa ledare, människorättsaktivister och oberoende konstnärer, däribland godtyckliga frihetsberövanden och otillbörliga rörelse- och kommunikationsbegränsningar, såsom husarrest och övervakning, samt tortyr och misshandel som begås av den kubanska regeringen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av José Daniel Ferrer, Aymara Nieto (från Kvinnor i vitt), Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo och Andy Dunier García och alla som frihetsberövats för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet och fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att lägga ned omotiverade åtal och tillåta exilkubaner, däribland Yunior García, att återvända till sitt hemland. Parlamentet fördömer att den kubanska regeringen i stor skala tvingat medborgare att gå i exil av samvetsskäl. Parlamentet fördömer bortförandet och det godtyckliga frihetsberövandet av Sacharovpristagaren Guillermo Fariñas, och även om han nyligen frigivits måste det bli ett stopp på de regelbundna och ständiga godtyckliga gripanden och trakasserier som han utsätts för. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer de kubanska myndigheternas tortyr, omänskliga och förnedrande behandling och misshandel. Parlamentet efterlyser en snabb och opartisk utredning av sådana fall och att offrens familjer omedelbart ges tillträde till dem och att offren ges medicinsk vård efter eget val. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser trovärdiga garantier för rätten till en rättvis rättegång och rättsväsendets oberoende samt för frihetsberövades tillgång till en oberoende försvarare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kubanska myndigheterna att omedelbart upphöra med förtrycket, som leder till en skrämselkultur och undertrycker alla former av dialog samt yttrande- och mötesfriheten. Parlamentet fördömer Kubas fortsatta repressiva och hotfulla strategier som syftar till att hindra civilsamhällets initiativ för demokrati, såsom den medborgarmarsch som skulle ha ägt rum den 15 november 2021 men som ställdes in efter hot, trakasserier, belägringar, frihetsberövanden och flera andra repressiva handlingar mot civila. Parlamentet betonar att grundläggande rättigheter såsom yttrande-, förenings- och mötesfrihet alltid måste upprätthållas och respekteras. Parlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att alltid säkerställa och garantera rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster genom att tillåta fredliga demonstrationer i landet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet menar att de kubanska myndigheterna måste säkerställa att befolkningens ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter respekteras, att deras behov av bättre tillgång till livsmedel och läkemedel tillgodoses och att de måste vidta effektiva åtgärder mot covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att omedelbart bevilja FN:s särskilda rapportör för åsikts- och yttrandefrihet och FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarares situation tillträde till landet för att dokumentera människorättssituationen i Kuba. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna, utrikestjänsten och dess delegation i Kuba att kraftfullt och offentligt fördöma det godtyckliga frihetsberövandet och isoleringen av José Daniel Ferrer, Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Manuel Otero, Luis Robles, Félix Navarro, pastor Rosales Fajardo, García Lorenzo och hundratals fredliga demonstranter som fängslats till följd av demonstrationerna den 11 juli och den 15 november 2021 och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att försvara demokratin och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uttrycker sitt starkaste stöd till konstnärer som tvingats i exil och journalister, människorättsförsvarare och sociala och politiska aktivister som tvingats lämna Kuba, såsom García Aguilera. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att bevilja en EU-delegation och medlemsstaternas företrädare samt oberoende människorättsorganisationer tillträde för att övervaka rättegångarna och i fängelset besöka de hundratals aktivister och vanliga kubaner som fortfarande hålls frihetsberövade för att ha utövat sin rätt till yttrande- och mötesfrihet, inbegripet dem som bl.a. anklagas för brott såsom ohörsamhet, motstånd och uppvigling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den kubanska regeringen att anpassa sin människorättspolitik till de internationella normer som fastställs i de stadgor, förklaringar och internationella instrument som Kuba har undertecknat och att låta det civila samhället och oppositionens politiska aktörer utan begränsningar delta aktivt i det politiska och sociala livet, samtidigt som de grundläggande friheterna garanteras och genomförs. Parlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att lyssna på sina medborgare och att delta i en demokratisk nationell process. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer det godtyckliga återkallandet av EFE:s pressackreditering och alla godtyckliga begränsningar av internationella och kubanska korrespondenters arbete. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sitt starka stöd för människorättsförsvarare i Kuba och deras arbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas företrädare att vid besök ta upp människorättsfrågor med de kubanska myndigheterna och öka sitt stöd till ett verkligt och oberoende civilsamhälle, och att träffa Sacharovpristagare vid besök i Kuba för att säkerställa en konsekvent intern och extern tillämpning av EU:s människorättspolitik, och därmed stärka ett oberoende civilsamhälles medverkan och förbättra människorättsförsvarares arbete. Parlamentet beklagar att kubanska och europeiska oberoende företrädare för det civila samhället inte har deltagit i dialogen, vilket de ska enligt bestämmelserna i avtalet om politisk dialog och samarbete. Parlamentet beklagar att utrikestjänsten och Europaparlamentet har olika ståndpunkter och politik när det gäller Kuba, och uppmanar med kraft utrikestjänsten att inte överge det civila samhället i Kuba. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt att de kubanska myndigheterna inte låter Europaparlamentet, dess delegationer och vissa politiska grupper besöka Kuba, trots att parlamentet har gett sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete. Myndigheterna uppmanas att omedelbart tillåta inresa i landet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att alla parter är skyldiga att uppfylla de bindande bestämmelserna i avtalet om politisk dialog och samarbete och resolutionen av den 5 juli 2017. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att all dialog mellan Europeiska unionen och det kubanska civila samhället om finansieringsmöjligheter endast får föras med oberoende organisationer i det civila samhället, så att man säkerställer att inga medel går till att finansiera den kubanska regimen utan till att förbättra det kubanska folkets levnadsstandard. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att trots att avtalet om politisk dialog och samarbete har antagits har situationen för demokrati och mänskliga rättigheter inte förbättrats, utan tvärtom allvarligt försämrats. Parlamentet påminner om att Kuba enligt avtalet måste respektera och stärka principerna om rättsstaten, demokratin och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet beklagar djupt att alla ovannämnda fall utgör ytterligare och ständiga brott mot avtalet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att rådet måste anta sanktioner mot de ansvariga för de ständiga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att avtalet om politisk dialog och samarbete innehåller en människorättsklausul, som är en viktig standard i EU:s internationella avtal och som gör det möjligt att häva avtalet om bestämmelserna om mänskliga rättigheter åsidosätts. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska unionen att aktivera artikel 85.3 b och att begära ett omedelbart möte i den gemensamma kommittén på grund av brott mot avtalet från den kubanska regeringens sida, vilket utgör ett ”särskilt brådskande fall”, vilket kan leda till att avtalet upphävs på grund av kontinuerliga, allvarliga och väsentliga kränkningar av demokratiska principer och bristande respekt för alla grundläggande mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som utgör en väsentlig del av detta avtal, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 1.5, och underlåtenhet att åtgärda situationen trots många uppmaningar att göra detta. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Kubas regering och nationalförsamling, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt regeringarna i medlemsstaterna i gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0389.

(2)  EUT L 337 I, 13.12.2016, s. 1.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/124

---

P9_TA(2021)0511

Tvångsarbete i Linglong-fabriken och miljöprotester i Serbien

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om tvångsarbete i Linglongs fabrik och miljöprotester i Serbien (2021/3020(RSP))

(2022/C 251/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Serbien,

| — | med beaktande dels av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (1), vilket trädde i kraft den 1 september 2013, dels av Serbiens ställning som kandidatland, |
| --- | --- |

—

med beaktande dels av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan (1), vilket trädde i kraft den 1 september 2013, dels av Serbiens ställning som kandidatland,

| — | med beaktande av kommissionens rapport 2021 om Serbien av den 19 oktober 2021 (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport 2021 om Serbien av den 19 oktober 2021 (SWD(2021)0288),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konventioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konventioner,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Liksom varje annat land som önskar bli en EU-medlemsstat måste också Serbien bedömas på grundval av sina meriter med att uppfylla, genomföra och efterleva den uppsättning kriterier och gemensamma värden som krävs för anslutning. |
| --- | --- |

A.

Liksom varje annat land som önskar bli en EU-medlemsstat måste också Serbien bedömas på grundval av sina meriter med att uppfylla, genomföra och efterleva den uppsättning kriterier och gemensamma värden som krävs för anslutning.

| B. | Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer är centrala värden som ligger till grund för EU och som utgör kärnan i både utvidgnings-, stabiliserings- och associeringsprocesserna. Det behövs hållbara reformer för att ta itu med de stora utmaningar som kvarstår på dessa områden. |
| --- | --- |

B.

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatliga principer är centrala värden som ligger till grund för EU och som utgör kärnan i både utvidgnings-, stabiliserings- och associeringsprocesserna. Det behövs hållbara reformer för att ta itu med de stora utmaningar som kvarstår på dessa områden.

| C. | Serbien måste visa sig orubbligt stå fast vid, upprätthålla och försvara de värden som heter respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Serbien måste visa sig orubbligt stå fast vid, upprätthålla och försvara de värden som heter respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter.

| D. | Yttrandefriheten och mediernas oberoende är fortfarande allvarliga problem som måste prioriteras. |
| --- | --- |

D.

Yttrandefriheten och mediernas oberoende är fortfarande allvarliga problem som måste prioriteras.

| E. | Serbien ingår allt fler avtal med stora kinesiska industriföretagare och ger Kina allt fler lagfästa privilegier, rentav om dessa strider mot EU-rätten. Enligt avtalet mellan Belgrad och Peking om anställning av utlänningar får kinesisk arbetsrätt tillämpas i Serbien. I mars 2021 rapporterades det i pressen om att anställda hos det kinesiska företaget Zijin behandlades illa. Detta företag tog över en koppargruva i östra Serbien och företagets anställda fråntogs sina pass och inkvarterades under dåliga boendeförhållanden. |
| --- | --- |

E.

Serbien ingår allt fler avtal med stora kinesiska industriföretagare och ger Kina allt fler lagfästa privilegier, rentav om dessa strider mot EU-rätten. Enligt avtalet mellan Belgrad och Peking om anställning av utlänningar får kinesisk arbetsrätt tillämpas i Serbien. I mars 2021 rapporterades det i pressen om att anställda hos det kinesiska företaget Zijin behandlades illa. Detta företag tog över en koppargruva i östra Serbien och företagets anställda fråntogs sina pass och inkvarterades under dåliga boendeförhållanden.

| F. | Det har förekommit graverande påståenden mot det kinesiska företaget Linglong Tire som tillverkar fordonsdäck i Zrenjanin i norra Serbien. Påståendena gäller arbetsvillkoren för företagets 500 arbetstagare från Vietnam, och innefattar bland annat att arbetstagarna utsätts för människorättskränkningar, människohandel och potentiellt hälso- och livsfarliga förhållanden. Arbetstagarnas pass har tagits i beslag. I arbetsavtalen för de anställda i Linglong Tires fabrik ingår det regelstridigheter som utgör en antydan om att arbetskraften utnyttjats i fråga om löner, semestrar och arbetstider på ett sätt som strider mot gällande serbisk arbetsrätt. |
| --- | --- |

F.

Det har förekommit graverande påståenden mot det kinesiska företaget Linglong Tire som tillverkar fordonsdäck i Zrenjanin i norra Serbien. Påståendena gäller arbetsvillkoren för företagets 500 arbetstagare från Vietnam, och innefattar bland annat att arbetstagarna utsätts för människorättskränkningar, människohandel och potentiellt hälso- och livsfarliga förhållanden. Arbetstagarnas pass har tagits i beslag. I arbetsavtalen för de anställda i Linglong Tires fabrik ingår det regelstridigheter som utgör en antydan om att arbetskraften utnyttjats i fråga om löner, semestrar och arbetstider på ett sätt som strider mot gällande serbisk arbetsrätt.

| G. | På senaste tiden har det rapporterats om utbredda miljöprotester över hela Serbien, mot bakgrund av att landet under forcerade former antagit två lagar, nämligen lagen om folkomröstning och medborgarinitiativ och lagen om markexpropriering. Den sistnämnda lagen upplevs öppna dörren på vid gavel för omstridda utländska investeringsprojekt, såsom Rio Tintos gruva med dess omfattande miljöpåverkan. Serbiens medborgare utövade sin grundläggande mänskliga rättighet att hålla fredliga sammankomster. I kraftfulla påståendenhar det betonats att polisen åsidosatte sin skyldighet att skydda medborgarnas liv, rättigheter och friheter och att skydda rättsstatsprincipen. Polisen gjorde omfattande insats av maktmedel och grep ett flertal protesterande. De protesterande angreps av oidentifierade väpnade grupper samt av huliganer och med schaktbladstraktorer. |
| --- | --- |

G.

På senaste tiden har det rapporterats om utbredda miljöprotester över hela Serbien, mot bakgrund av att landet under forcerade former antagit två lagar, nämligen lagen om folkomröstning och medborgarinitiativ och lagen om markexpropriering. Den sistnämnda lagen upplevs öppna dörren på vid gavel för omstridda utländska investeringsprojekt, såsom Rio Tintos gruva med dess omfattande miljöpåverkan. Serbiens medborgare utövade sin grundläggande mänskliga rättighet att hålla fredliga sammankomster. I kraftfulla påståendenhar det betonats att polisen åsidosatte sin skyldighet att skydda medborgarnas liv, rättigheter och friheter och att skydda rättsstatsprincipen. Polisen gjorde omfattande insats av maktmedel och grep ett flertal protesterande. De protesterande angreps av oidentifierade väpnade grupper samt av huliganer och med schaktbladstraktorer.

| H. | Serbiens regering fattade beslut om att dra tillbaka exproprieringslagen från det parlamentariska förfarandet efter att presidenten återförvisat den för ny behandling. Regeringen kommer att skärskåda lagen och införa ändringar efter en brett upplagd offentlig debatt. Den 10 december 2021 antog nationalförsamlingen ändringar av lagen om folkomröstning och medborgarinitiativ. Ändringarna handlade om certifieringen av underskrifter och avskaffande av avgiften för verifiering av underskrifter. |
| --- | --- |

H.

Serbiens regering fattade beslut om att dra tillbaka exproprieringslagen från det parlamentariska förfarandet efter att presidenten återförvisat den för ny behandling. Regeringen kommer att skärskåda lagen och införa ändringar efter en brett upplagd offentlig debatt. Den 10 december 2021 antog nationalförsamlingen ändringar av lagen om folkomröstning och medborgarinitiativ. Ändringarna handlade om certifieringen av underskrifter och avskaffande av avgiften för verifiering av underskrifter.

| I. | Både i samband med Linglong Tires fabrik och miljöprotesterna har det gjorts gällande att det förekommit skrämseltaktik och fysiska angrepp mot mediearbetare, aktivister, civilsamhällesorganisationer och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

I.

Både i samband med Linglong Tires fabrik och miljöprotesterna har det gjorts gällande att det förekommit skrämseltaktik och fysiska angrepp mot mediearbetare, aktivister, civilsamhällesorganisationer och icke-statliga organisationer.

| J. | Den 14 december 2021 öppnades kluster 4 i anslutningsförhandlingarna med Serbien vid en regeringskonferens. |
| --- | --- |

J.

Den 14 december 2021 öppnades kluster 4 i anslutningsförhandlingarna med Serbien vid en regeringskonferens.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över påståendena om tvångsarbete, människorättskränkningar och människohandel som riktat sig mot ca 500 vietnameser vid det kinesiska företaget Linglong Tires fabriksbygge i Serbien. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Serbiens myndigheter att noggrant undersöka fallet och säkerställa respekten för mänskliga rättigheter i fabriken, särskilt arbetstagarrättigheter, samt att tillställa EU slutsatserna av denna undersökning och ställa till skyldiga till svars. Parlamentet uppmanar Serbiens myndigheter att bereda icke-statliga organisationer, civilsamhällesorganisationer, EU-tjänstemän och tjänstemän från andra internationella organisationer fritt, meningsfullt och obehindrat tillträde till Linglong Tires fabrik i Zrenjanin och till förläggningarna för vietnamesiska arbetstagare. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionens delegation i Republiken Serbien att noggrant följa upp hur det går med dessa processer och för de 500 vietnamesiska arbetstagarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att förbättra anpassningen efter EU:s arbetsrätt, anta en ny lag om strejkrätten, hantera odeklarerat arbete och ändra lagen om tillsyn för att uppfylla de relevanta konventioner från Internationella arbetsorganisationen som har ratificerats av Serbien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över allvarliga problem med korruption och rättsstatlighet på miljöns område liksom över den allmänna bristen på insyn i och miljökonsekvensbedömningar och bedömningar av de sociala konsekvenserna av infrastrukturprojekt, bland annat projekt som genomförs med kinesiska investeringar och lån, samt av multinationella företag såsom Rio Tinto. Parlamentet noterar här att man i anslutningsförhandlingarna med EU öppnat kluster 4 om den gröna agendan och hållbar konnektivitet. Parlamentet uppmanar EU och Serbiens myndigheter att göra en uppföljning av de berättigade farhågor som uttryckts i miljöprotesterna och att skyndsamt åtgärda dessa problem vid förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker oro över Kinas allt större inflytande i Serbien och på västra Balkan. Parlamentet uppmanar Serbien att stärka sina regelefterlevnadsstandarder för kinesisk affärsverksamhet. Parlamentet poängterar att serbisk arbetsrätt och miljölagstiftning också bör gälla för kinesiska företag med verksamhet i Serbien. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det tilltagande våldet från extremist- och huligangruppers sida mot fredliga miljödemonstrationer. Parlamentet beklagar i vilken utsträckning polisen brukat maktmedel mot demonstranterna och fördömer huliganernas våldsamheter mot fredliga demonstranter. Parlamentet fördömer skarpt alla kränkningar av den grundläggande rätten att hålla fredliga sammankomster och betonar att mötesfriheten är en mänsklig rättighet. Parlamentet uppmanar med kraft Serbiens myndigheter att i vederbörlig ordning undersöka den senaste tidens fall av massprotester under vilka polisen sägs ha överskridit sina befogenheter eller underlåtit att skydda demonstranterna och värna deras mänskliga rättighet att hålla fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar Serbiens myndigheter att offentligt fördöma vad huliganerna gjort mot demonstranterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer i detta sammanhang också vad huligangrupper gjort för att skydda den väggmålning i Belgrad som föreställer den inför domstol fällde krigsförbrytaren Ratko Mladić, liksom också motsvarande incidenter som blottlagt de nära kopplingarna mellan huliganerna och polisen. Parlamentet uttrycker oro över myndigheternas uppenbara ovilja att se till att målningen tas bort för alltid, då ju denna ovilja strider både mot hyresgästernas önskemål och mot formella beslut på kommunal nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker oro över hur lite tid och utrymme som ägnats åt en öppen debatt om lagen om folkomröstning och medborgarinitiativ och om ändringarna av markexproprieringslagen. Parlamentet noterar beslutet om att dra tillbaka och behandla på nytt både exproprieringslagen och de antagna ändringarna av lagen om folkomröstning och medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar den långvariga tendensen med vinklade medier och allt oskarpare gränser mellan den verksamhet som bedrivs av statstjänstemän, poliser och partipolitiker. Parlamentet beklagar att mediefriheten fått det allt sämre ställt och att det har blivit vanligare med verbala övergrepp, hot och ren hatpropaganda mot oppositionsledamöter i parlamentet, oberoende intellektuella, icke-statliga organisationer, journalister och framstående personer, bland annat från medlemmar i de styrande partierna, som är skyldiga att visa respekt gentemot alla medieföreträdare. De serbiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att omedelbart vidta åtgärder för att säkerställa yttrandefriheten och mediernas oberoende och säkerställa korrekta utredningar av dessa fall. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar med oro att civilsamhällesorganisationer och icke-statliga organisationer måste bedriva sitt arbete i en omgivning där man inte tål någon kritik. Parlamentet beklagar djupt de angrepp på Marinika Tepić, som är ledare för Serbiens förenade opposition, vilka nyligen utspelade sig i en statsstödd tv-kanal. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att motverka att utrymmet för civilsamhället och oberoende medier blir allt snävare och säkerställa att de kan arbeta fritt från alla restriktioner, inbegripet hot mot eller kriminalisering av dessa organisationer. Myndigheterna uppmanas med kraft att så snart som möjligt främja en atmosfär som är gynnsam för alla civilsamhällesorganisationers arbete. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att stärka sitt samarbete med och sitt stöd till civilsamhället, icke-statliga organisationer och oberoende medier på plats. Parlamentet upprepar sitt stöd för demokratiska europeiska politiska stiftelsers arbete med att stärka Serbiens demokratiska processer och främja en ny generation politiska ledare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den nya regeringen att arbeta med effektiva och verifierbara grundläggande reformer och ta itu med strukturella reformer och brister när det gäller rättsstatlighet, grundläggande rättigheter, mediefrihet, korruptionsbekämpning och de demokratiska institutionernas och den offentliga förvaltningens funktionssätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att ett EU-medlemskap alltjämt är Serbiens strategiska mål och en av prioriteringarna för regeringen. Parlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att mer aktivt och otvetydigt ge uttryck för sitt engagemang för de europeiska värderingarna i den offentliga debatten, och förväntar sig ett tydligt och otvetydigt åtagande från Serbiens sida, i både ord och handling, att på ett synligt och kontrollerbart sätt fullgöra sina skyldigheter inom processen för anslutning till anslutning till EU. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet förväntar sig att inledandet av förhandlingar om kluster 4 om den gröna agendan och hållbar konnektivitet, alltså kapitlen 14, 15, 21 och 27, kommer att fullföljas med hjälp av en förnyad kampanj för fullständigt genomförande av EU:s standarder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament och Serbiens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 278, 18.10.2013, s. 16.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/127 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/127

---

P9_TA(2021)0512

Grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i Slovenien, särskilt den försenade utnämningen av Eppo-åklagare

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen i Slovenien, särskilt den försenade utnämningen av Eppo-åklagare (2021/2978(RSP))

(2022/C 251/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 2,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 86, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 86,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden 2020 års rapport om rättsstatsprincipen (COM(2020)0580) av den 30 september 2020 och 2021 års rapport om rättsstatsprincipen (COM(2021)0700) av den 20 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden 2020 års rapport om rättsstatsprincipen (COM(2020)0580) av den 30 september 2020 och 2021 års rapport om rättsstatsprincipen (COM(2021)0700) av den 20 juli 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen) (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (4),

| — | med beaktande av rapporten av den 17 november 2021 från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till följd av det Slovenienbesök som gjordes av en ad hoc-delegation den 13–15 oktober 2021 för att bedöma respekten för EU:s värden och för rättsstaten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 17 november 2021 från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor till följd av det Slovenienbesök som gjordes av en ad hoc-delegation den 13–15 oktober 2021 för att bedöma respekten för EU:s värden och för rättsstaten,

| — | med beaktande av det arbete som gjorts av gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som gjorts av gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av Europaparlamentets plenardebatt den 25 november 2020 om ungersk inblandning i medierna i Slovenien och Nordmakedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets plenardebatt den 25 november 2020 om ungersk inblandning i medierna i Slovenien och Nordmakedonien,

| — | med beaktande av de skrivelser som kommissionen den 15 februari, 29 april och 23 juni 2021 tillställde Sloveniens justitieminister och där det yppades vissa farhågor om slutförandet av det pågående nationella förfarandet för utnämning av två europeiska delegerade åklagare och befarades att det nationella förfarandet inte följts i vederbörlig ordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skrivelser som kommissionen den 15 februari, 29 april och 23 juni 2021 tillställde Sloveniens justitieminister och där det yppades vissa farhågor om slutförandet av det pågående nationella förfarandet för utnämning av två europeiska delegerade åklagare och befarades att det nationella förfarandet inte följts i vederbörlig ordning,

| — | med beaktande av Republiken Sloveniens utrikesministers skrivelse som den 4 maj 2020 tillsändes kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga frågor, i vilken det reagerades på sammanställandet av kommissionens första årliga rapport om rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Sloveniens utrikesministers skrivelse som den 4 maj 2020 tillsändes kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga frågor, i vilken det reagerades på sammanställandet av kommissionens första årliga rapport om rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av Republiken Sloveniens premiärministers skrivelse som den 23 februari 2021 tillsändes kommissions ordförande, inför det slovenska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Sloveniens premiärministers skrivelse som den 23 februari 2021 tillsändes kommissions ordförande, inför det slovenska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 2 i EU-fördraget bygger EU på respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och aktning för de mänskliga rättigheterna – värden som är gemensamma för medlemsstaterna och som såväl EU som varje enskild medlemsstat måste respektera i all sin politik. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 2 i EU-fördraget bygger EU på respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och aktning för de mänskliga rättigheterna – värden som är gemensamma för medlemsstaterna och som såväl EU som varje enskild medlemsstat måste respektera i all sin politik.

| B. | Rättsstaten är ett av de centrala värden som EU bygger på. Kommissionen är, tillsammans med Europaparlamentet och rådet, enligt fördragen ansvarig för att upprätthålla rättsstatsprincipen som ett grundläggande värde för unionen samt för att se till att EU-rätten samt EU:s värden och principer respekteras och följs. |
| --- | --- |

B.

Rättsstaten är ett av de centrala värden som EU bygger på. Kommissionen är, tillsammans med Europaparlamentet och rådet, enligt fördragen ansvarig för att upprätthålla rättsstatsprincipen som ett grundläggande värde för unionen samt för att se till att EU-rätten samt EU:s värden och principer respekteras och följs.

| C. | Ett effektivt, oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för att rättsstatsprincipen ska följas och för att EU-medborgares grundläggande rättigheter och medborgerliga friheter ska skyddas. |
| --- | --- |

C.

Ett effektivt, oberoende och opartiskt rättsväsen är avgörande för att rättsstatsprincipen ska följas och för att EU-medborgares grundläggande rättigheter och medborgerliga friheter ska skyddas.

| D. | Förordning (EU) 2017/1939 om inrättande av Eppo antogs den 12 oktober 2017 genom fördjupat samarbete mellan 22 medlemsstater, bland dem också Slovenien, och trädde i kraft den 20 november 2017. Eppo är en oberoende och decentraliserad åklagarmyndighet för EU, med befogenhet att utreda, lagföra och väcka åtal mot brott som drabbar EU:s budget, såsom bedrägerier, korruption eller allvarliga gränsöverskridande momsbedrägerier. |
| --- | --- |

D.

Förordning (EU) 2017/1939 om inrättande av Eppo antogs den 12 oktober 2017 genom fördjupat samarbete mellan 22 medlemsstater, bland dem också Slovenien, och trädde i kraft den 20 november 2017. Eppo är en oberoende och decentraliserad åklagarmyndighet för EU, med befogenhet att utreda, lagföra och väcka åtal mot brott som drabbar EU:s budget, såsom bedrägerier, korruption eller allvarliga gränsöverskridande momsbedrägerier.

| E. | Eppo är organiserat både på central och nationell nivå. Den decentraliserade nivån består av europeiska delegerade åklagare, som arbetar i de deltagande EU-länderna, där de handlägger mål och sköter utredningar och lagföringar i sina respektive ursprungsmedlemsstater. De europeiska delegerade åklagarna är en integrerad del av Eppo och åtnjuter i denna egenskap funktionellt och juridiskt oberoende när de utreder och lagför brott som faller inom Eppos behörighetsområde. |
| --- | --- |

E.

Eppo är organiserat både på central och nationell nivå. Den decentraliserade nivån består av europeiska delegerade åklagare, som arbetar i de deltagande EU-länderna, där de handlägger mål och sköter utredningar och lagföringar i sina respektive ursprungsmedlemsstater. De europeiska delegerade åklagarna är en integrerad del av Eppo och åtnjuter i denna egenskap funktionellt och juridiskt oberoende när de utreder och lagför brott som faller inom Eppos behörighetsområde.

| F. | Eppo inledde den 1 juni 2021 utövandet av de utrednings- och lagföringsuppgifter som den tilldelats genom förordning (EU) 2017/1939. Minst två europeiska delegerade åklagare borde ha utsetts för varje medlemsstat före den 1 juni 2021. Slovenien uppställde, såsom sista deltagande land och med avsevärd försening, två delegerade åklagare på förslag den 22 november 2021. Enligt Sloveniens regerings åsikt var detta endast en tillfällig åtgärd som vidtagits i avvaktan på att det nationella urvalsförfarandet skulle slutföras. Kollegiet av europeiska åklagare utnämnde den 24 november 2021 två europeiska delegerade åklagare för Slovenien för en period av fem år. En medlemsstat måste utverka samtycke från den europeiska chefsåklagaren för att få avsätta eller vidta disciplinära åtgärder mot en europeisk delegerad åklagare av orsaker som sammanhänger med åklagarens skyldigheter enligt Eppoförordningen. |
| --- | --- |

F.

Eppo inledde den 1 juni 2021 utövandet av de utrednings- och lagföringsuppgifter som den tilldelats genom förordning (EU) 2017/1939. Minst två europeiska delegerade åklagare borde ha utsetts för varje medlemsstat före den 1 juni 2021. Slovenien uppställde, såsom sista deltagande land och med avsevärd försening, två delegerade åklagare på förslag den 22 november 2021. Enligt Sloveniens regerings åsikt var detta endast en tillfällig åtgärd som vidtagits i avvaktan på att det nationella urvalsförfarandet skulle slutföras. Kollegiet av europeiska åklagare utnämnde den 24 november 2021 två europeiska delegerade åklagare för Slovenien för en period av fem år. En medlemsstat måste utverka samtycke från den europeiska chefsåklagaren för att få avsätta eller vidta disciplinära åtgärder mot en europeisk delegerad åklagare av orsaker som sammanhänger med åklagarens skyldigheter enligt Eppoförordningen.

| G. | Efter utnämningen av de två delegerade åklagarna vid Eppo tillkännagav Sloveniens justitieminister en lagändring som beretts av premiärministerns kansli och antagits genom ett skyndsamt förfarande utan sedvanligt samråd med sakkunniga. Ändringen går ut på att justitieministern efter eget gottfinnande får föreslå kandidater till posten om inte tillräckligt många framkommit vid den offentliga ansökningsomgången och innebär alltså en befogenhetsöverföring från statens åklagarråd till regeringen. |
| --- | --- |

G.

Efter utnämningen av de två delegerade åklagarna vid Eppo tillkännagav Sloveniens justitieminister en lagändring som beretts av premiärministerns kansli och antagits genom ett skyndsamt förfarande utan sedvanligt samråd med sakkunniga. Ändringen går ut på att justitieministern efter eget gottfinnande får föreslå kandidater till posten om inte tillräckligt många framkommit vid den offentliga ansökningsomgången och innebär alltså en befogenhetsöverföring från statens åklagarråd till regeringen.

| H. | I samma lagändring ingår övergångsbestämmelser som skulle göra det möjligt att byta ut de delegerade åklagarna vid Eppo inom tre månader efter lagens ikraftträdande. |
| --- | --- |

H.

I samma lagändring ingår övergångsbestämmelser som skulle göra det möjligt att byta ut de delegerade åklagarna vid Eppo inom tre månader efter lagens ikraftträdande.

| I. | Allmänna åklagare är en fast beståndsdel av rättsväsendet och spelar en nyckelroll för värnandet av rättsstaten. De allmänna åklagarna måste ovillkorligen vara oberoende och kunna utföra sina åligganden och ansvarsuppgifter utan obefogad inblandning eller obefogade påtryckningar. I Slovenien är i dag endast 206 av landets 258 åklagartjänster tillsatta. Minst 15 som valts till statsåklagare väntar nu på att utnämnas av regeringen. I kapitlet om Slovenien i sin rapport om rättsstatsprincipen under 2021 konstaterade kommissionen att utnämningarna av statsåklagare hade försenats utan giltig orsak. |
| --- | --- |

I.

Allmänna åklagare är en fast beståndsdel av rättsväsendet och spelar en nyckelroll för värnandet av rättsstaten. De allmänna åklagarna måste ovillkorligen vara oberoende och kunna utföra sina åligganden och ansvarsuppgifter utan obefogad inblandning eller obefogade påtryckningar. I Slovenien är i dag endast 206 av landets 258 åklagartjänster tillsatta. Minst 15 som valts till statsåklagare väntar nu på att utnämnas av regeringen. I kapitlet om Slovenien i sin rapport om rättsstatsprincipen under 2021 konstaterade kommissionen att utnämningarna av statsåklagare hade försenats utan giltig orsak.

| J. | Mediefrihet är en av hörnpelarna och garantierna för en fungerande demokrati och rättsstat. Mediernas frihet, mångfald och oberoende och journalisters säkerhet är avgörande delar av rätten till yttrande- och informationsfrihet och är väsentliga för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt. |
| --- | --- |

J.

Mediefrihet är en av hörnpelarna och garantierna för en fungerande demokrati och rättsstat. Mediernas frihet, mångfald och oberoende och journalisters säkerhet är avgörande delar av rätten till yttrande- och informationsfrihet och är väsentliga för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt.

| K. | Slovenien kommer på 36:e plats bland världens alla länder i det internationella pressfrihetsindexet för 2021 från Reportrar utan gränser (och på 18:e plats i EU) och landet har gått tillbaka fyra steg från sin 32:a plats i fjol (5). Enligt kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 innebär detta att det blir sämre ställt för både mediefriheten och skyddet av journalister i landet. Europarådets kommissarie med ansvar för mänskliga rättigheter noterar i sitt memorandum av den 4 juni 2021 att både medielandskapet och civilsamhället i Slovenien är livskraftigt pulserande. Medborgerliga och politiska rättigheter, bland dem också rätten till yttrandefrihet och friheten att hålla fredliga sammankomster åtnjuter överlag skydd, både i lagen och i praktiken. Kommissarien för mänskliga rättigheter konstaterar också att grundförutsättningarna för mediefriheten i Slovenien har försämrats under det gångna året och att det under de senaste 13 månaderna slagits larm om Slovenien 13 gånger på Europarådets plattform. Detta innebär en markant ökning jämfört med de gångna åren (6). |
| --- | --- |

K.

Slovenien kommer på 36:e plats bland världens alla länder i det internationella pressfrihetsindexet för 2021 från Reportrar utan gränser (och på 18:e plats i EU) och landet har gått tillbaka fyra steg från sin 32:a plats i fjol (5). Enligt kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 innebär detta att det blir sämre ställt för både mediefriheten och skyddet av journalister i landet. Europarådets kommissarie med ansvar för mänskliga rättigheter noterar i sitt memorandum av den 4 juni 2021 att både medielandskapet och civilsamhället i Slovenien är livskraftigt pulserande. Medborgerliga och politiska rättigheter, bland dem också rätten till yttrandefrihet och friheten att hålla fredliga sammankomster åtnjuter överlag skydd, både i lagen och i praktiken. Kommissarien för mänskliga rättigheter konstaterar också att grundförutsättningarna för mediefriheten i Slovenien har försämrats under det gångna året och att det under de senaste 13 månaderna slagits larm om Slovenien 13 gånger på Europarådets plattform. Detta innebär en markant ökning jämfört med de gångna åren (6).

| L. | Sloveniens pressagentur (STA) tillhandahåller information på nationell och offentlig nivå och har således en viktig roll för att garantera mediefrihet och mediepluralism i landet. Med tanke på dess uppdrag i allmänhetens tjänst är det av yttersta vikt att den får stå fri från all politisk inblandning och att dess finanser är stabila. I artikel 3 i lagen om STA sägs det klart ut att staten måste tillförsäkra STA oberoende som institution samt redaktionellt oberoende och lämplig finansiering för att den ska kunna utföra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

L.

Sloveniens pressagentur (STA) tillhandahåller information på nationell och offentlig nivå och har således en viktig roll för att garantera mediefrihet och mediepluralism i landet. Med tanke på dess uppdrag i allmänhetens tjänst är det av yttersta vikt att den får stå fri från all politisk inblandning och att dess finanser är stabila. I artikel 3 i lagen om STA sägs det klart ut att staten måste tillförsäkra STA oberoende som institution samt redaktionellt oberoende och lämplig finansiering för att den ska kunna utföra sitt uppdrag i allmänhetens tjänst.

| M. | Enligt Europarådets kommissarie med ansvar för mänskliga rättigheter tas i Sloveniens relevanta lagstiftning inte upp frågan om intressekonflikt mellan medieägare och politiska partier. Eftersom det saknas insyn och statens organ inte har några särskilda skyldigheter att rapportera om vilka belopp som staten eller statsägda företag lägger ut på att annonsera i medierna aktualiseras frågan om det kan tänkas att statens annonsering görs till ett verktyg för politiska ändamål. En översyn av lagarna om medier och audiovisuella tjänster är fortfarande på gång. Enligt kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 vore de förslag till ändringar av massmedielagen vilka offentliggjordes av regeringen i juli 2020 ägnade att förbättra insynen i medieägandet, ifall de kom att antas. |
| --- | --- |

M.

Enligt Europarådets kommissarie med ansvar för mänskliga rättigheter tas i Sloveniens relevanta lagstiftning inte upp frågan om intressekonflikt mellan medieägare och politiska partier. Eftersom det saknas insyn och statens organ inte har några särskilda skyldigheter att rapportera om vilka belopp som staten eller statsägda företag lägger ut på att annonsera i medierna aktualiseras frågan om det kan tänkas att statens annonsering görs till ett verktyg för politiska ändamål. En översyn av lagarna om medier och audiovisuella tjänster är fortfarande på gång. Enligt kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 vore de förslag till ändringar av massmedielagen vilka offentliggjordes av regeringen i juli 2020 ägnade att förbättra insynen i medieägandet, ifall de kom att antas.

| N. | Trots att slovenska staten enligt lag är skyldig att subventionera STA kom den att under 312 dagar av år 2021 att hålla inne stödet till STA:s uppdrag i allmänhetens tjänst. STA hänvände sig till domstol för att få utbetalat stödet till sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Den 8 november 2021 undertecknade STA och Statens kommunikationsverk (UKOM) ett avtal om tillhandahållande av tjänster i allmänhetens intresse under månaderna november och december 2021. Den 17 november 2021 betalade UKOM ut 676 000 euro till STA för dess uppdrag i allmänhetens tjänst från och med januari till och med april. Dessutom har 140 000 euro utbetalats till STA för dess uppdrag i allmänhetens tjänst i augusti. Dock återstår minst 507 000 euro att utbetala för samma ändamål. |
| --- | --- |

N.

Trots att slovenska staten enligt lag är skyldig att subventionera STA kom den att under 312 dagar av år 2021 att hålla inne stödet till STA:s uppdrag i allmänhetens tjänst. STA hänvände sig till domstol för att få utbetalat stödet till sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Den 8 november 2021 undertecknade STA och Statens kommunikationsverk (UKOM) ett avtal om tillhandahållande av tjänster i allmänhetens intresse under månaderna november och december 2021. Den 17 november 2021 betalade UKOM ut 676 000 euro till STA för dess uppdrag i allmänhetens tjänst från och med januari till och med april. Dessutom har 140 000 euro utbetalats till STA för dess uppdrag i allmänhetens tjänst i augusti. Dock återstår minst 507 000 euro att utbetala för samma ändamål.

| O. | Sloveniens journalistförbund anordnade tillsammans med STA två gräsrotsfinansieringskampanjer under 2021 med namnet #zaobSTAnek (7) och samlade då in 385 132 euro för att inte gå i konkurs, eftersom det rådde stor risk för att yrkesorganisationen och den oberoende agenturen inte skulle överleva och omkring 100 arbetstillfällen skulle gå förlorade. |
| --- | --- |

O.

Sloveniens journalistförbund anordnade tillsammans med STA två gräsrotsfinansieringskampanjer under 2021 med namnet #zaobSTAnek (7) och samlade då in 385 132 euro för att inte gå i konkurs, eftersom det rådde stor risk för att yrkesorganisationen och den oberoende agenturen inte skulle överleva och omkring 100 arbetstillfällen skulle gå förlorade.

| P. | I dagens läge förhandlas det mellan STA och UKOM om ett avtal om tillhandahållande av tjänster i allmänhetens intresse. Den 12 november 2021 avgavs ett gemensamt uttalande (8) från pilotprojektet Media Freedom Rapid Response. Uttalandet hade undertecknats av European Center for Press and Media Freedom (ECPMF), Europeiska journalistförbundet (EJF), stiftelsen Free Press Unlimited (FPU), Internationella pressinstitutet (IPI) och OBC Transeuropa (OBCT). Där ingick en varning om STA:s ekonomiska livskraft på lång sikt och befarades fortsättningsvis att UKOM:s nya övervakning av STA:s ekonomiska verksamhet skulle kunna inkräkta på dess redaktionella oberoende. Dessutom tillades att de kommersiella villkoren i den undertecknade överenskommelsen försvagar STA:s affärsmodell, i en situation där det är absolut nödvändigt med lämplig och rättvis finansiering samtidigt som STA:s redaktionella oberoende garanteras, såsom det ju stadgas i lag. |
| --- | --- |

P.

I dagens läge förhandlas det mellan STA och UKOM om ett avtal om tillhandahållande av tjänster i allmänhetens intresse. Den 12 november 2021 avgavs ett gemensamt uttalande (8) från pilotprojektet Media Freedom Rapid Response. Uttalandet hade undertecknats av European Center for Press and Media Freedom (ECPMF), Europeiska journalistförbundet (EJF), stiftelsen Free Press Unlimited (FPU), Internationella pressinstitutet (IPI) och OBC Transeuropa (OBCT). Där ingick en varning om STA:s ekonomiska livskraft på lång sikt och befarades fortsättningsvis att UKOM:s nya övervakning av STA:s ekonomiska verksamhet skulle kunna inkräkta på dess redaktionella oberoende. Dessutom tillades att de kommersiella villkoren i den undertecknade överenskommelsen försvagar STA:s affärsmodell, i en situation där det är absolut nödvändigt med lämplig och rättvis finansiering samtidigt som STA:s redaktionella oberoende garanteras, såsom det ju stadgas i lag.

| Q. | I Slovenien blir det allt vanligare med nättrakasserier, hot och rättsprocesser mot journalister, särskilt mot kvinnliga journalister, i regi av prominenta politiker och offentliga personer, bland vilka också märks medlemmar av regeringen. Fall av politisk inblandning i Sloveniens medier har rapporterats. Journalister hindras fortfarande att komma åt offentlig information och offentliga dokument. |
| --- | --- |

Q.

I Slovenien blir det allt vanligare med nättrakasserier, hot och rättsprocesser mot journalister, särskilt mot kvinnliga journalister, i regi av prominenta politiker och offentliga personer, bland vilka också märks medlemmar av regeringen. Fall av politisk inblandning i Sloveniens medier har rapporterats. Journalister hindras fortfarande att komma åt offentlig information och offentliga dokument.

| R. | Det finns inga öppna och tydliga principer för hur statsmakterna och regionala och lokala självstyrelseorgan ska fördela sin annonsering mellan olika mediekanaler. Särskilt i fråga om lokala medier saknas det transparens. Under covid-19-pandemin har Sloveniens medier fått det allt sämre ställt ur ekonomisk synvinkel och ingenting har gjorts för att dämpa pandemins konsekvenser för mediekanalerna. |
| --- | --- |

R.

Det finns inga öppna och tydliga principer för hur statsmakterna och regionala och lokala självstyrelseorgan ska fördela sin annonsering mellan olika mediekanaler. Särskilt i fråga om lokala medier saknas det transparens. Under covid-19-pandemin har Sloveniens medier fått det allt sämre ställt ur ekonomisk synvinkel och ingenting har gjorts för att dämpa pandemins konsekvenser för mediekanalerna.

| S. | Både i rapporten för 2021 från Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediemångfald och mediefrihet och från olika berörda parter har det rapporterats farhågor för den ekonomiska situationen för det nationella programföretaget RTV Slovenia och för att företaget är utsatt för politiskt tryck. EJF och pilotprojektet Media Freedom Rapid Response har uttryckt farhågor angående de ändringar som föreslagits i nyhetsprogrammen hos den slovenska offentliga tv-kanalen RTV Slovenia och som kan tänkas leda till att företaget får sämre möjligheter att informera allmänheten och utöva tillsyn över makthavarna (9). |
| --- | --- |

S.

Både i rapporten för 2021 från Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediemångfald och mediefrihet och från olika berörda parter har det rapporterats farhågor för den ekonomiska situationen för det nationella programföretaget RTV Slovenia och för att företaget är utsatt för politiskt tryck. EJF och pilotprojektet Media Freedom Rapid Response har uttryckt farhågor angående de ändringar som föreslagits i nyhetsprogrammen hos den slovenska offentliga tv-kanalen RTV Slovenia och som kan tänkas leda till att företaget får sämre möjligheter att informera allmänheten och utöva tillsyn över makthavarna (9).

| T. | Tillsammans med några andra medlemsstater har Slovenien hittills inte i dess helhet genomfört vare sig direktivet om audiovisuella medietjänster (10) eller den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (11), särskilt inte i fråga om att den nationella regleringsmyndigheten för mediemarknaderna ska vara oberoende, och inte heller de skärpta bestämmelserna för att bekämpa hets till våld eller hat eller för att det audiovisuella landskapet ska bli säkrare, rättvisare och mer mångfaldigt. |
| --- | --- |

T.

Tillsammans med några andra medlemsstater har Slovenien hittills inte i dess helhet genomfört vare sig direktivet om audiovisuella medietjänster (10) eller den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (11), särskilt inte i fråga om att den nationella regleringsmyndigheten för mediemarknaderna ska vara oberoende, och inte heller de skärpta bestämmelserna för att bekämpa hets till våld eller hat eller för att det audiovisuella landskapet ska bli säkrare, rättvisare och mer mångfaldigt.

| U. | Det råder fortfarande farhågor för påtryckningar på oberoende offentliga institutioner och på medierna, bland annat i form av smutskastningskampanjer, förtal, godtyckligt iscensatta brottsutredningar och rättsprocesser som en strategi mot engagemang från allmänheten (SLAPP), i regi av prominenta offentliga personer och politiker, också medlemmar av regeringen. Slovenien har ännu inte fullständigt avkriminaliserat förtal, något som kan få en hämmande verkan på yttrandefriheten och rapporteringen av missbruk från innehavare av offentlig ämbeten, samt leda till självcensur. |
| --- | --- |

U.

Det råder fortfarande farhågor för påtryckningar på oberoende offentliga institutioner och på medierna, bland annat i form av smutskastningskampanjer, förtal, godtyckligt iscensatta brottsutredningar och rättsprocesser som en strategi mot engagemang från allmänheten (SLAPP), i regi av prominenta offentliga personer och politiker, också medlemmar av regeringen. Slovenien har ännu inte fullständigt avkriminaliserat förtal, något som kan få en hämmande verkan på yttrandefriheten och rapporteringen av missbruk från innehavare av offentlig ämbeten, samt leda till självcensur.

| V. | De restriktiva åtgärderna för bekämpning av covid-19-pandemins spridning antogs oftast i form av förordningar och förelägganden och mera sällan i form av lagar och motsvarande rättsakter. Ett flertal av Sloveniens regerings dekret och andra bestämmelser om restriktiva åtgärder har av författningsdomstolen förklarats grundlagsstridiga, antingen för att de bryter mot proportionalitetsprincipen eller för att de saknar rättslig grund. |
| --- | --- |

V.

De restriktiva åtgärderna för bekämpning av covid-19-pandemins spridning antogs oftast i form av förordningar och förelägganden och mera sällan i form av lagar och motsvarande rättsakter. Ett flertal av Sloveniens regerings dekret och andra bestämmelser om restriktiva åtgärder har av författningsdomstolen förklarats grundlagsstridiga, antingen för att de bryter mot proportionalitetsprincipen eller för att de saknar rättslig grund.

| W. | I kapitlet om i Slovenien i sina rapporter om rättsstatsprincipen 2020 och 2021 kom kommissionen fram till att tillhandahållande av lämpliga resurser till domstolsrådet och statens åklagarråd är viktigt för att dessa självstyrande organ ska kunna fungera på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

W.

I kapitlet om i Slovenien i sina rapporter om rättsstatsprincipen 2020 och 2021 kom kommissionen fram till att tillhandahållande av lämpliga resurser till domstolsrådet och statens åklagarråd är viktigt för att dessa självstyrande organ ska kunna fungera på ett oberoende och effektivt sätt.

| X. | Rekordmånga fall har tagits upp inför författningsdomstolen. Ett antal av författningsdomstolens domar kom inte att genomföras inom utsatt tid. |
| --- | --- |

X.

Rekordmånga fall har tagits upp inför författningsdomstolen. Ett antal av författningsdomstolens domar kom inte att genomföras inom utsatt tid.

| Y. | Det har rapporterats om tecken som tyder på politisk inblandning i de utredande och lagförande myndigheternas verksamhet, framför allt i Sloveniens rikskriminalmyndighet. I oktober förklarades i ett förvaltningsdomstolsutslag att avskedandet av rikskriminalmyndighetens förra direktör var olagligt och en rättsprocess i högre instans om detta avvaktas nu. Enligt kapitlet om Slovenien i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 har de utredningar som rikskriminalmyndigheten gjort av fall med korruption på höga poster inte gett några konkreta resultat. |
| --- | --- |

Y.

Det har rapporterats om tecken som tyder på politisk inblandning i de utredande och lagförande myndigheternas verksamhet, framför allt i Sloveniens rikskriminalmyndighet. I oktober förklarades i ett förvaltningsdomstolsutslag att avskedandet av rikskriminalmyndighetens förra direktör var olagligt och en rättsprocess i högre instans om detta avvaktas nu. Enligt kapitlet om Slovenien i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 har de utredningar som rikskriminalmyndigheten gjort av fall med korruption på höga poster inte gett några konkreta resultat.

| Z. | Regeringen har antagit en ny lag om polisväsendets organisering och arbete. Lagen har varit i kraft sedan den 13 november 2021 och där ingår övergångsbestämmelser om att personer i ledande ställning inom polisen med omedelbar verkan ska upphöra att inneha sina tjänster. Detta har lett till att ca 130 polischefer fått sin befattning avslutad, bland dem direktörerna för den uniformerade polisen och kriminalpolisen, direktörerna för alla åtta polisstyrelser och 110 polisstationschefer. I och med ändringarna av polislagen ändras den tidpunkt från och med vilken allmänna åklagaren övertar handläggningen av ett fall, något som skulle kunna påverka åklagarämbetets oberoende. Tre direktörer vid rikskriminalmyndigheten avskedades under 2021 och det skedde ett flertal byten inom den högre polisledningen, bland annat i form av att direktören för statspolisenheten blev olagligt avskedad. Inrikesministern och polisgeneraldirektören har fortfarande inte genomfört domstolsutslag nr 82/2020-33 om detta olagliga avskedande (12). |
| --- | --- |

Z.

Regeringen har antagit en ny lag om polisväsendets organisering och arbete. Lagen har varit i kraft sedan den 13 november 2021 och där ingår övergångsbestämmelser om att personer i ledande ställning inom polisen med omedelbar verkan ska upphöra att inneha sina tjänster. Detta har lett till att ca 130 polischefer fått sin befattning avslutad, bland dem direktörerna för den uniformerade polisen och kriminalpolisen, direktörerna för alla åtta polisstyrelser och 110 polisstationschefer. I och med ändringarna av polislagen ändras den tidpunkt från och med vilken allmänna åklagaren övertar handläggningen av ett fall, något som skulle kunna påverka åklagarämbetets oberoende. Tre direktörer vid rikskriminalmyndigheten avskedades under 2021 och det skedde ett flertal byten inom den högre polisledningen, bland annat i form av att direktören för statspolisenheten blev olagligt avskedad. Inrikesministern och polisgeneraldirektören har fortfarande inte genomfört domstolsutslag nr 82/2020-33 om detta olagliga avskedande (12).

| AA. | Enligt kapitlet om Slovenien i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 har civilsamhället fått sitt utrymme inskränkt. Smutskastningskampanjer mot icke-statliga organisationer har rapporterats, och dessa sägs utspela sig i synnerhet i de sociala medierna. Dessa kampanjer drabbar särskilt de civilsamhällesorganisationer som arbetar med migranter, mediekunnighet eller människohandel. Enligt uppgifter från CNVOS, som är Sloveniens nationella paraplynätverk för icke-statliga organisationer har endast sådana civilsamhällesorganisationer som fått ställning av att bedriva verksamhet i allmänhetens intresse lyckats få allmänna medel. Finansieringen av icke-statliga organisationer ökade från 372 miljoner euro under 2019 till 416 miljoner under 2020 och regeringen har genomfört ett flertal lagändringar till stöd för icke-statliga organisationer under pandemin (13). |
| --- | --- |

AA.

Enligt kapitlet om Slovenien i kommissionens rapport om rättsstatsprincipen 2021 har civilsamhället fått sitt utrymme inskränkt. Smutskastningskampanjer mot icke-statliga organisationer har rapporterats, och dessa sägs utspela sig i synnerhet i de sociala medierna. Dessa kampanjer drabbar särskilt de civilsamhällesorganisationer som arbetar med migranter, mediekunnighet eller människohandel. Enligt uppgifter från CNVOS, som är Sloveniens nationella paraplynätverk för icke-statliga organisationer har endast sådana civilsamhällesorganisationer som fått ställning av att bedriva verksamhet i allmänhetens intresse lyckats få allmänna medel. Finansieringen av icke-statliga organisationer ökade från 372 miljoner euro under 2019 till 416 miljoner under 2020 och regeringen har genomfört ett flertal lagändringar till stöd för icke-statliga organisationer under pandemin (13).

| AB. | Sloveniens högsta domstol har kommit fram till att landets polis betett sig olagligt i fallet med en asylsökande som fallit offer för en serie avvisningar, och att det brutits mot den asylsökandes rätt till förbud mot kollektiva utvisningar, förbud mot tortyr och rätt till asylförfaranden (14). |
| --- | --- |

AB.

Sloveniens högsta domstol har kommit fram till att landets polis betett sig olagligt i fallet med en asylsökande som fallit offer för en serie avvisningar, och att det brutits mot den asylsökandes rätt till förbud mot kollektiva utvisningar, förbud mot tortyr och rätt till asylförfaranden (14).

| AC. | En delegation från gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter besökte Slovenien mellan den 13 och 15 oktober 2021 och drog därvid den slutsatsen att de offentliga institutionerna i landet på det hela taget fungerar bra, framför allt författningsdomstolen, dataskyddskommissarien och högsta statsåklagaren. Samtidigt uttryckte delegationen djup oro över andra frågor som förs på tal i denna resolution. |
| --- | --- |

AC.

En delegation från gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter besökte Slovenien mellan den 13 och 15 oktober 2021 och drog därvid den slutsatsen att de offentliga institutionerna i landet på det hela taget fungerar bra, framför allt författningsdomstolen, dataskyddskommissarien och högsta statsåklagaren. Samtidigt uttryckte delegationen djup oro över andra frågor som förs på tal i denna resolution.

| 1. | Europaparlamentet anser det väsentligt att garantera att de gemensamma europeiska värden som förtecknas i artikel 2 i EU-fördraget respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över nivån på den offentliga debatten i Slovenien och över det klimat av fiendskap, misstroende och djup polarisering som råder i landet och som urholkat förtroendet för och mellan offentliga organ. Parlamentet understryker att prominenta offentliga personer och politiker, också medlemmar av regeringen, måste föregå med gott exempel och tillförsäkra att den offentliga debatten präglas av respekt och förs under civiliserade former, utan skrämseltaktik, påhopp, tillmälen och trakasserier. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att Eppos kollegium den 24 november 2021 utnämnt de två delegerade åklagarna från Slovenien, efter sex månaders dröjsmål, vilket innebär att Eppos sammansättning nu blivit fullständig och att det utnämnts delegerade åklagare från alla medlemsstater som deltar i Eppo. Parlamentet anser att ett fullt funktionsdugligt Eppo är utslagsgivande för att unionsbudgetens integritet ska kunna skyddas och lagföring av brott mot EU:s ekonomiska intressen ska kunna säkerställas. Parlamentet uttrycker oro över justitieministeriets förslag till ändringar av lagen om statsåklagare, vilka skulle göra det möjligt att med retroaktiv verkan ändra kriterierna för utnämning av åklagare och skapa risk för att de två delegerade Eppoåklagare som nyligen utnämndes av Slovenien skulle avskedas (15). Parlamentet uppmanar Sloveniens regering att se till att Eppo kan fungera på ett strukturerat och effektivt sätt i Slovenien, i enlighet med vad som fastställs i förordningen om Eppo. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att så snabbt som möjligt slutföra förfarandet med utnämning av de nationella åklagare som blivit utvalda men väntar på att få bekräftelse. Parlamentet konstaterar att domstolsrådet och statens åklagarråd fått utökade resurser och understryker vikten av att dessa självstyrande organ får vara ekonomiskt oberoende och beviljas tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att staten återupptagit sina betalningar till STA. Parlamentet understryker vikten av STA:s ekonomiska bärkraft på lång sikt för att STA ska kunna fungera självständigt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Parlamentet uppmanar regeringen att återuppta statsfinansieringen av Eppo, eftersom regeringen är skyldig att utbetala dessa medel, och att verkställa utbetalningarna av dem regelbundet och i full överensstämmelse med nationell rätt. Parlamentet uppmanar regeringen att garantera STA dess redaktionella oberoende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker oro över alla angrepp och smutskastningskampanjer, allt förtal och alla godtyckligt iscensatta brottsutredningar eller SLAPP, i regi av prominenta offentliga personer och politiker, också medlemmar av regeringen, särskilt när det sker genom försorg av myndigheter och offentliga tjänstemän och uppmanar alla det berör att sluta upp med allt sådant. Parlamentet uppmanar Sloveniens regering att säkerställa att det offentliga televisionsföretaget RTV Slovenia får tillräcklig finansiering och att upphöra med all politisk inblandning och alla påtryckningar på dess redaktionella politik och att slå vakt om företagets oberoende. Parlamentet uppmanar myndigheterna att förbättra insynen i medieägandet, fastställa tydliga regler för de belopp som staten eller statsägda företag lägger ut på annonsering och säkerställa att allmänheten och journalisterna kan få tillgång till offentlig information i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar de lagändringar som lagts fram av regeringen i juli 2020 och var avsedda att antas vid utgången av 2021 och som, ifall de antogs, skulle öka insynen i medieägandet. Parlamentet uppmanar Sloveniens regering, nationalförsamling och nationalråd att påskynda den behandling av massmedielagen som nu är aktuell. Parlamentet understryker också att det behövs tydliga bestämmelser för hur statens annonser ska fördelas och för att säkerställa effektiv åtkomst till offentlig information för allmänheten och journalisterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker oro över den fortsatta praxisen med styrning genom dekret och således utan parlamentarisk tillsyn och är särskilt oroat över huruvida dagens extraordinära åtgärder mot bakgrund av covid-19-pandemin varit nödvändiga och proportionella. Parlamentet konstaterar att många regeringsdekret saknar en tydlig rättslig grund, varjämte de ofta inte heller offentliggörs i landets officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att den rättsliga och institutionella ramen för förebyggande och bekämpning av korruption fortsatt att förbättras, vilket framgår framför allt av lagändringar som dels fått kommissionen för förebyggande av korruption att bli mera oberoende, bättre organiserad och mera välfungerande, fastän detta organs personalresurser fortfarande är begränsade, dels stärkt den rättsliga ramen för lobbyverksamhet, skydd av visselblåsare och deklaration av tillgångar. Parlamentet konstaterar att den tidigare strategin i hög grad kommit att genomföras, men förblir oroat över att det inte tillses effektivt att bestämmelserna mot korruption följs och över att vissa åtgärder fortfarande låter vänta på sig och att ingen nya plan har antagits. Dessutom oroar sig parlamentet över kapaciteten för effektiva utredningar och över det låga antalet fällande domar i korruptionsmål, särskilt på höga poster. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Sloveniens regering att säkerställa att ändringarna av polislagen på inget sätt kommer att leda till otillbörlig inblandning eller påverka polisväsendets kapacitet och/eller allmänna åklagarämbetets roll och oberoende. Parlamentet uppmanar Sloveniens regering att ställa tillräckligt med ekonomiska resurser till förfogande för att myndigheterna fullständigt och utan obefogade hinder ska kunna sköta sina uppgifter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att myndigheterna intensifierar sina insatser för att åtgärda stora människorättsfrågor som berör asylsökande och migranter, romer, personer som efter f.d. Jugoslaviens sönderfall bor kvar i Slovenien utan rättslig status och personer som lever i fattigdom (16). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att ombudsmannen för mänskliga rättigheter, såsom det förutsätts i Parisprinciperna, fått ställning som nationell människorättsinstitution i kategori A, efter att ha bemödat sig om att uppnå denna ställning sedan 2015. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar regeringen till fullständig respekt för Sloveniens statsförfattning, unionsrätten, folkrätten samt landets skyldigheter som EU-medlem och som del av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att alla medlemsstater fullständigt måste följa unionsrätten i sin lagstiftnings- och förvaltningspraxis och fullständigt måste respektera rättsstatsprincipen och maktfördelningsläran. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Slovenien att ofördröjligen införliva med sin nationella rätt direktivet om audiovisuella medietjänster och direktivet om en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. Parlamentet uppmanar ytterligare Slovenien att införliva med sin nationella rätt (EU:s visselblåsardirektiv) (17). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Sloveniens regering att snabbt och fullständigt genomföra författningsdomstolens utslag. Parlamentet uppmanar Sloveniens regering att säkerställa tillräcklig finansiering för domstolsrådet och statens åklagarråd, författningsdomstolen och Högsta domstolen och att respektera deras ekonomiska oberoende så att dessa självstyrande organ och oberoende institutioner kan fungera på ett oberoende och effektivt sätt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet, till Sloveniens president, regering och parlament samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0313.

(2)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(4)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 2.

(5)  https://rsf.org/en/ranking/2021.

(6)  https://rm.coe.int/memorandum-on-freedom-of-expression-and-media-freedom-in-slovenia/1680a2ae85.

(7)  https://www.zaobstanek.si/en

(8)  https://ipi.media/slovenia-mfrr-welcomes-end-to-sta-funding-crisis/

(9)  https://www.ecpmf.eu/slovenia-concerns-over-controversial-changes-to-rtv-programming/

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (EUT L 303, 28.11.2018, s. 69).

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (EUT L 321, 17.12.2018, s. 36).

(12)  https://www.24ur.com/novice/slovenija/spremembe-policija.html

(13)  https://www.cnvos.si/en/ngo-sector-slovenia/public-funding-aggregated-data/

(14)  https://www.sodnapraksa.si/?q=&advanceSerch=1&database[SOVS]=SOVS&database[IESP]=IESP&database[VDSS]=VDSS&database[UPRS]=UPRS&_submit=i%C5%A1%C4%8Di&doc_code=&task_code=23/2021&source2=&us_decision=&ecli=&meet_dateFrom=&meet_dateTo=&senat_judge=&areas=&institutes=&core_text=&decision=&description=&connection2=&publication=&rowsPerPage=20&page=0&id=2015081111448095

https://push-forward.org/novica/javno-pismo-ob-sodbi-vrhovnega-sodisca-glede-nezakonitosti-postopkov-slovenske-policije-na

(15)  https://www.gov.si/drzavni-organi/vlada/seje-vlade/gradiva-v-obravnavi/show/7833.

(16)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-slovenia-from-20-to-23-march-2017-by-nils-muizn/1680730405.

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/134 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/134

---

P9_TA(2021)0513

Situationen i Nicaragua

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen i Nicaragua (2021/3000(RSP))

(2022/C 251/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, särskilt resolutionen av den 8 juli 2021 om situationen i Nicaragua (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, särskilt resolutionen av den 8 juli 2021 om situationen i Nicaragua (1),

| — | med beaktande av förklaringarna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar, särskilt förklaringen av den 8 november 2021 om Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik på EU:s vägnar, särskilt förklaringen av den 8 november 2021 om Nicaragua,

| — | med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (2) (associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (2) (associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika),

| — | med beaktande av rådets förordningar och beslut om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna i Nicaragua, och med beaktande av rådets beslut av den 11 oktober 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2019/1720 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Nicaragua, genom vilket sanktionerna förlängdes till och med den 15 oktober 2022 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordningar och beslut om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna i Nicaragua, och med beaktande av rådets beslut av den 11 oktober 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2019/1720 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Nicaragua, genom vilket sanktionerna förlängdes till och med den 15 oktober 2022 (3),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande från 59 länder om Nicaragua som antogs den 22 juni 2021 vid den 47:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande från 59 länder om Nicaragua som antogs den 22 juni 2021 vid den 47:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den muntliga uppdateringen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, vid den 48:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 13 september 2021 om situationen för mänskliga rättigheter i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga uppdateringen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, vid den 48:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 13 september 2021 om situationen för mänskliga rättigheter i Nicaragua,

| — | med beaktande av Amerikanska samarbetsorganisationens generalförsamlings (OAS) resolution av den 12 november 2021 om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amerikanska samarbetsorganisationens generalförsamlings (OAS) resolution av den 12 november 2021 om situationen i Nicaragua,

| — | med beaktande av den åtgärdsförklaring som Förenta staternas president Joe Biden antog den 16 november 2021 om ett tillfälligt inreseförbud, som invandrare och icke-invandrare, för personer som är ansvariga för politik eller handlingar som hotar demokratin i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den åtgärdsförklaring som Förenta staternas president Joe Biden antog den 16 november 2021 om ett tillfälligt inreseförbud, som invandrare och icke-invandrare, för personer som är ansvariga för politik eller handlingar som hotar demokratin i Nicaragua,

| — | med beaktande av uttalandena från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR), särskilt uttalandena av den 10 november 2021, där man fördömde de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som rapporterats under valet i Nicaragua, och av den 20 november 2021 där man betonade kommissionens jurisdiktion över Nicaragua och beklagade Nicaraguas beslut att utträda ur OAS-stadgan mot bakgrund av de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR), särskilt uttalandena av den 10 november 2021, där man fördömde de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som rapporterats under valet i Nicaragua, och av den 20 november 2021 där man betonade kommissionens jurisdiktion över Nicaragua och beklagade Nicaraguas beslut att utträda ur OAS-stadgan mot bakgrund av de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av OAS resolution av den 8 december 2021 om resultatet av det ständiga rådets överläggningar den 29 november 2021 om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OAS resolution av den 8 december 2021 om resultatet av det ständiga rådets överläggningar den 29 november 2021 om situationen i Nicaragua,

| — | med beaktande av den internationella konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen från 1966 om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av det regionala avtalet om tillgång till information, allmänhetens deltagande och rättslig prövning i miljöfrågor i Latinamerika och Västindien, vilket undertecknades den 4 mars 2018 i Escazú, Costa Rica, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det regionala avtalet om tillgång till information, allmänhetens deltagande och rättslig prövning i miljöfrågor i Latinamerika och Västindien, vilket undertecknades den 4 mars 2018 i Escazú, Costa Rica,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 7 november 2021 iscensatte president Daniel Ortegas regim en fars för att ge sken av en valprocess i Nicaragua som varken var fri eller rättvis och som var helt odemokratisk och illegitim och präglades av bedrägerier. |
| --- | --- |

A.

Den 7 november 2021 iscensatte president Daniel Ortegas regim en fars för att ge sken av en valprocess i Nicaragua som varken var fri eller rättvis och som var helt odemokratisk och illegitim och präglades av bedrägerier.

| B. | Den sittande presidenten Daniel Ortega, som har styrt landet sedan 2007, omvalde sig själv för en femte mandatperiod – hans fjärde mandatperiod i rad – med cirka 75 % av de avgivna rösterna och med ett valdeltagande på 65 % , enligt det högsta valrådet. Enligt trovärdiga observationer som gjorts av civilsamhällesorganisationer i Nicaragua var valdeltagandet mycket lägre. Andelen icke-röstande bedömdes vara omkring 81,5 %. |
| --- | --- |

B.

Den sittande presidenten Daniel Ortega, som har styrt landet sedan 2007, omvalde sig själv för en femte mandatperiod – hans fjärde mandatperiod i rad – med cirka 75 % av de avgivna rösterna och med ett valdeltagande på 65 % , enligt det högsta valrådet. Enligt trovärdiga observationer som gjorts av civilsamhällesorganisationer i Nicaragua var valdeltagandet mycket lägre. Andelen icke-röstande bedömdes vara omkring 81,5 %.

| C. | Daniel Ortega instruerade alla andra nicaraguanska myndigheter att mobilisera alla tillgängliga resurser för att manipulera resultatet av denna process. Mellan maj och november 2021 eliminerade de nicaraguanska myndigheterna effektivt all trovärdig valkonkurrens och undergrävde integriteten i valprocessen genom systematiska godtyckliga frihetsberövanden, trakasserier och hot mot sju förhandskandidater till presidentvalet och ca 40 oppositionsledare, studentledare och bondeledare, journalister, människorättsförsvarare och företrädare för näringslivet. Dessa godtyckligt gripna konfronteras med falska, politiskt motiverade och tvetydiga anklagelser om brott utan bevis i en process som präglas av allvarliga kränkningar av rättssäkerhetsgarantierna, vilket visar att rättsväsendet inte är oberoende. Det regimledda högsta valrådet hade upphävt ställningen som juridisk person för alla oberoende oppositionspartier, inbegripet sju förhandskandidater till presidentvalet. |
| --- | --- |

C.

Daniel Ortega instruerade alla andra nicaraguanska myndigheter att mobilisera alla tillgängliga resurser för att manipulera resultatet av denna process. Mellan maj och november 2021 eliminerade de nicaraguanska myndigheterna effektivt all trovärdig valkonkurrens och undergrävde integriteten i valprocessen genom systematiska godtyckliga frihetsberövanden, trakasserier och hot mot sju förhandskandidater till presidentvalet och ca 40 oppositionsledare, studentledare och bondeledare, journalister, människorättsförsvarare och företrädare för näringslivet. Dessa godtyckligt gripna konfronteras med falska, politiskt motiverade och tvetydiga anklagelser om brott utan bevis i en process som präglas av allvarliga kränkningar av rättssäkerhetsgarantierna, vilket visar att rättsväsendet inte är oberoende. Det regimledda högsta valrådet hade upphävt ställningen som juridisk person för alla oberoende oppositionspartier, inbegripet sju förhandskandidater till presidentvalet.

| D. | Enligt organisationer i det civila samhället registrerades 285 politiska våldshandlingar och påtryckningar på valdagen, däribland förföljelser, trakasserier, hot och utpressning som främst riktade sig mot arbetare och tjänstemän inom den offentliga sektorn, studenter och sjukvårdspersonal i syfte att tvinga dem att rösta. Den nicaraguanska regimen berövade det nicaraguanska folket dess medborgerliga och politiska rättigheter och dess yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, förbjöd ett stort antal civilsamhällesorganisationer och uppfyllde inte sina åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter enligt Nicaraguas konstitution, den interamerikanska demokratistadgan och internationella konventioner som landet är part i. |
| --- | --- |

D.

Enligt organisationer i det civila samhället registrerades 285 politiska våldshandlingar och påtryckningar på valdagen, däribland förföljelser, trakasserier, hot och utpressning som främst riktade sig mot arbetare och tjänstemän inom den offentliga sektorn, studenter och sjukvårdspersonal i syfte att tvinga dem att rösta. Den nicaraguanska regimen berövade det nicaraguanska folket dess medborgerliga och politiska rättigheter och dess yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, förbjöd ett stort antal civilsamhällesorganisationer och uppfyllde inte sina åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter enligt Nicaraguas konstitution, den interamerikanska demokratistadgan och internationella konventioner som landet är part i.

| E. | Regimen har i allt högre grad riktat in sig på och attackerat journalistik, pressfriheten och rätten till information. Sju internationella mediekanaler hindrades från att komma in i landet för att bevaka det riggade valet. Oberoende journalistsammanslutningar har rapporterat minst 52 attacker mot oberoende journalister mellan den 25 oktober och den 7 november 2021. Endast officiella medier ackrediterades den 7 november 2021, i strid med rätten till information och yttrandefriheten, vilket ledde till ytterligare skärpning av censuren och mediemörkläggningen. Det förekommer liknande mönster av förtryck mot människorättsförsvarare, miljöförsvarare, kvinnor och hbtqi-aktivister, sociala och politiska ledare, företagsledare, advokater, medicinsk personal och anställda vid icke-statliga organisationer, bland andra. |
| --- | --- |

E.

Regimen har i allt högre grad riktat in sig på och attackerat journalistik, pressfriheten och rätten till information. Sju internationella mediekanaler hindrades från att komma in i landet för att bevaka det riggade valet. Oberoende journalistsammanslutningar har rapporterat minst 52 attacker mot oberoende journalister mellan den 25 oktober och den 7 november 2021. Endast officiella medier ackrediterades den 7 november 2021, i strid med rätten till information och yttrandefriheten, vilket ledde till ytterligare skärpning av censuren och mediemörkläggningen. Det förekommer liknande mönster av förtryck mot människorättsförsvarare, miljöförsvarare, kvinnor och hbtqi-aktivister, sociala och politiska ledare, företagsledare, advokater, medicinsk personal och anställda vid icke-statliga organisationer, bland andra.

| F. | Mellan den 3 och 7 november 2021 rapporterades ca 35 godtyckliga frihetsberövanden i landet. Endast nio av de gripna har frigivits och 26 sitter fortfarande fängslade. Detta innebär minst 170 helt godtyckligt frihetsberövade personer. Dessa kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som enligt uppgift huvudsakligen begås av poliser, kommunala tjänstemän, halvstatliga agenter och civila grupper organiserade som milissupportrar, ökade under dagarna före det riggade valet. |
| --- | --- |

F.

Mellan den 3 och 7 november 2021 rapporterades ca 35 godtyckliga frihetsberövanden i landet. Endast nio av de gripna har frigivits och 26 sitter fortfarande fängslade. Detta innebär minst 170 helt godtyckligt frihetsberövade personer. Dessa kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som enligt uppgift huvudsakligen begås av poliser, kommunala tjänstemän, halvstatliga agenter och civila grupper organiserade som milissupportrar, ökade under dagarna före det riggade valet.

| G. | I IACHR:s rapport från oktober 2021 konstaterades det att en polisstat hade inrättats i Nicaragua genom förtryck, korruption, valfusk och strukturell straffrihet som regeringen gjort sig skyldig till för att bevara sitt obegränsade maktmonopol, sina privilegier och sin immunitet. |
| --- | --- |

G.

I IACHR:s rapport från oktober 2021 konstaterades det att en polisstat hade inrättats i Nicaragua genom förtryck, korruption, valfusk och strukturell straffrihet som regeringen gjort sig skyldig till för att bevara sitt obegränsade maktmonopol, sina privilegier och sin immunitet.

| H. | Flera internationella organisationer och över 40 nationer har uttryckt stark kritik mot valet i Nicaragua och vägrat erkänna det som demokratiskt. |
| --- | --- |

H.

Flera internationella organisationer och över 40 nationer har uttryckt stark kritik mot valet i Nicaragua och vägrat erkänna det som demokratiskt.

| I. | Den nicaraguanska regimen har under de senaste åren antagit alltmer restriktiva lagar som institutionaliserar förtrycket och legaliserar de handlingar som begåtts i landet sedan de antogs. Nicaragua har förvandlats till en rädslans republik och över 140 000 medborgare har tvingats söka skydd i exil och under mycket svåra socioekonomiska levnadsförhållanden. |
| --- | --- |

I.

Den nicaraguanska regimen har under de senaste åren antagit alltmer restriktiva lagar som institutionaliserar förtrycket och legaliserar de handlingar som begåtts i landet sedan de antogs. Nicaragua har förvandlats till en rädslans republik och över 140 000 medborgare har tvingats söka skydd i exil och under mycket svåra socioekonomiska levnadsförhållanden.

| J. | Den nicaraguanska regimen har avskogat och förstört territorierna för ursprungsbefolkningar och folkgrupper med afrikanskt ursprung genom koncessioner till gruvbolag och stöd till bosättare. Tolv ledande miljöaktivister dödades i Nicaragua 2020, en ökning från fem år 2019, vilket gör landet till det farligaste per capita för mark- och miljöförsvarare 2020. Mord och aggressioner, som har förekommit sedan januari 2020 i samband med territoriella tvister och mot ursprungsbefolkningar i Nicaragua, förblir ostraffade, särskilt i Norra Karibienkustens autonoma region, bland annat mord på nio personer som tillhör ursprungsbefolkningen den 23 augusti 2020 och sexuella övergrepp på två kvinnor som skedde under en attack kopplad till en marktvist om guldbrytning i Sauni. |
| --- | --- |

J.

Den nicaraguanska regimen har avskogat och förstört territorierna för ursprungsbefolkningar och folkgrupper med afrikanskt ursprung genom koncessioner till gruvbolag och stöd till bosättare. Tolv ledande miljöaktivister dödades i Nicaragua 2020, en ökning från fem år 2019, vilket gör landet till det farligaste per capita för mark- och miljöförsvarare 2020. Mord och aggressioner, som har förekommit sedan januari 2020 i samband med territoriella tvister och mot ursprungsbefolkningar i Nicaragua, förblir ostraffade, särskilt i Norra Karibienkustens autonoma region, bland annat mord på nio personer som tillhör ursprungsbefolkningen den 23 augusti 2020 och sexuella övergrepp på två kvinnor som skedde under en attack kopplad till en marktvist om guldbrytning i Sauni.

| 1. | Europaparlamentet fördömer det skenval som iscensattes av Ortega-Murillo-regimen den 7 november 2021 och som kränkte alla internationella demokratiska normer för trovärdiga, inkluderande, rättvisa och öppna val. Parlamentet förkastar legitimiteten i resultatet av detta låtsasval, och anser därför att de institutionella myndigheter som detta riggade val gett upphov till saknar demokratisk legitimitet. Parlamentet ansluter sig till uttalanden om att detta val fullbordar omvandlingen av Nicaragua till en autokratisk regim. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de nicaraguanska myndigheterna att upprätthålla och respektera de mänskliga rättigheterna och låta det nicaraguanska folket utöva sina medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet begär att val ska hållas i enlighet med internationella normer och den interamerikanska demokratiska stadgan för att säkerställa att det nicaraguanska folkets demokratiska strävanden förverkligas och att internationella organisationer och organisationer i det civila samhället ges tillträde till landet, utan restriktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sin solidaritet med det nicaraguanska folket och fördömer våldet, de systematiska tillslagen mot politiska oppositionsledare, förtrycket av aktörer i det civila samhället, människorättsförsvarare och deras familjer samt medier, och i synnerhet de dödsfall som inträffat till följd av detta, den utbredda straffriheten för brott som begåtts mot dem, samt den ihållande korruptionen från nicaraguanska regimtjänstemäns sida. Parlamentet påminner om att dessa handlingar utgör ett tydligt brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, och visar att president Daniel Ortega, vicepresident Rosario Murillo och tjänstemän inom den nicaraguanska regimen fortsätter att underlåta att försvara dessa principer och värden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att alla godtyckligt frihetsberövade politiska fångar, oppositionsaktivister, människorättsförsvarare, miljöförsvarare och journalister omedelbart och villkorslöst ska friges, och att åtalen mot dem ska dras tillbaka. Parlamentet fördömer de fortsatta psykologiska och fysiska övergrepp som polisen och kriminalvårdsmyndigheterna utsätter dem för, och som i särskilt hög grad drabbar kvinnor, och situationen för vissa av dem som frihetsberövats under isolering och utan möjligheter att få träffa advokater och familjer eller få läkarvård. Parlamentet påminner om att Nicaragua måste efterleva FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar (Nelson Mandela-reglerna), vilket fortfarande är en skyldighet enligt internationell rätt. Parlamentet begär att regimen omedelbart lägger fram bevis på att de fängslade fortfarande lever och bevis på var de befinner sig. Parlamentet avvisar Ortega-regimens beslut att frysa de rättsliga förfarandena mot dem, vilket skulle leda till att de hålls fängslade på obestämd tid i väntan på rättegång. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet kräver rättvisa och ansvarsskyldighet för alla drabbade, i enlighet med Nicaraguas lagar och internationella åtaganden och skyldigheter, på grundval av opartiska, grundliga och oberoende utredningar. Parlamentet uppmanar med kraft de nicaraguanska myndigheterna att genomföra djupgående strukturreformer för att säkerställa rättsliga minimigarantier och rättssäkerhet. Parlamentet fördömer dessutom det ökande våldet och hoten mot människorättsförsvarare, hbtqi-personer, kvinnor och aktivister från ursprungsbefolkningen i landet, inklusive kvinnomord. Parlamentet uppmanar de nicaraguanska myndigheterna att sätta stopp för förtrycket och kränkningarna av mänskliga rättigheter och återupprätta full respekt för de mänskliga rättigheterna, särskilt genom att upphäva alla restriktiva och illegitima lagar och återinföra status som juridisk person för organisationer som företräder människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja inrättandet av en mekanism för utredning och ansvarsskyldighet inom FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att den enda lösningen på den djupa politiska krisen i Nicaragua är en inkluderande och meningsfull nationell dialog, och beklagar att den nicaraguanska regimen upprepade gånger visat brist på engagemang och en ovilja att inleda en sådan process. Parlamentet konstaterar att fria, rättvisa och öppna val, återupprättande av rättsstaten och friheter, ett slut på förtrycket och den rädsla som präglar samhället, frigivning av godtyckligt frihetsberövade politiska fångar, återupprättande av den rättsliga statusen för politiska partier som godtyckligt uteslutits samt möjligheter för personer i exil att återvända utan undantag och med fullständiga garantier och för internationella människorättsorgan att komma tillbaka till landet är nödvändiga villkor för en dialog med den nicaraguanska regimen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att följa det civila samhällets aktuella och framtida insatser för att skapa förutsättningar för en dialog som leder till en övergång till demokrati, i linje med vad som fastställdes i avtalen från mars 2019. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet stöder vice ordförandens/den höga representantens uttalande om att beakta alla instrument som står till EU:s förfogande för att vidta ytterligare åtgärder, även sådana som kan gå utöver individuella restriktioner, samtidigt som man strävar efter att undvika alla åtgärder som potentiellt skulle kunna öka det nicaraguanska folkets lidande. Parlamentet välkomnar att Rosario Murillo, tillsammans med flera andra, förts upp på den förteckning över personer som omfattas av sanktioner som förlängdes fram till oktober 2022. Parlamentet begär att Daniel Ortega omgående ska läggas till i förteckningen över personer som är föremål för sanktioner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att den nicaraguanska regimens korruption, som familjen Ortega-Murillo drar direkt nytta av, och patrimonialism, som också inbegriper förstörelsen av landets naturresurser, är endemisk och utbredd och leder landet mot en ekonomisk och humanitär kollaps. Parlamentet påpekar att EU och dess medlemsstater bör upprätthålla sitt humanitära bistånd för att stödja de mest utsatta, samtidigt som man undersöker alternativa åtgärder för att ta itu med den utbredda korruptionen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU och dess medlemsstater att övervaka de EU-medel som anslås, bland annat genom multilaterala och finansiella institutioner, för att se till att de inte bidrar till att stärka korruptionen inom regimen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är bestört över den ökande kriminaliseringen och förföljelsen av miljöförsvarare i Nicaragua. Parlamentet fördömer de fortsatta attackerna och angreppen mot Nicaraguas ursprungsbefolkningar. Parlamentet uppmanar Nicaraguas regering att fullgöra sina skyldigheter enligt Escazú-avtalet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att noga övervaka situationen på plats genom sina företrädare och ambassader i Nicaragua, bland annat genom övervakning av rättegångar och genom att besöka kritiker och oppositionsledare i fängelser eller i husarrest, och att underlätta utfärdandet av nödvisum och ge tillfälligt skydd av politiska skäl i medlemsstaterna. Parlamentet framhåller och lovordar den viktiga roll som det civila samhället, människorättsförsvarare, miljöförsvarare och journalister spelar i Nicaragua. Parlamentet begär att Europeiska utrikestjänsten stärker sin regelbundna dialog med civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare och stärker mekanismerna för att stödja deras oumbärliga arbete. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att Nicaraguas utrikesminister den 19 november 2021 sade upp OAS-stadgan, och framhåller att detta beslut också kommer att strypa landets tillgång till finansiering från Interamerikanska utvecklingsbanken, och innebära att Nicaragua drar sig ur de regionala OAS-mekanismerna för skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet påminner om att Nicaragua trots att landet utträder ur stadgan fortfarande är bundet av sina skyldigheter med avseende på andra instrument inom OAS, däribland den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att detta utträde kan ta upp till två år att träda i kraft. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet och demokratiska likasinnade partner att öka sitt politiska tryck på den nicaraguanska regimen på ett samordnat sätt i multilaterala forum för att bistå och bidra till en snabb övergång där den demokratiska ordningen och folksuveräniteten till fullo kan återställas för det nicaraguanska folket. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att Nicaraguas regim den 10 december 2021 bröt de diplomatiska förbindelserna med det demokratiska Taiwan för att söka stöd från den totalitära staten Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att Nicaragua, i enlighet med associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika, måste respektera och stärka principerna om rättsstatlighet, demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar sitt krav på att demokratiklausulen i associeringsavtalet ska aktiveras, med tanke på de rådande omständigheterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på omedelbar utlämning av Alessio Casimirri till Italien. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare, parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, det centralamerikanska parlamentet, Limagruppen samt Republiken Nicaraguas regering och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0359.

(2)  EUT L 346, 15.12.2012, s. 3.

(3)  EUT L 361, 12.10.2021, s. 52.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/138 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/138

---

P9_TA(2021)0514

MeToo och trakasserier – konsekvenserna för EU- institutionerna

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om MeToo och trakasserier – konsekvenserna för EU-institutionerna 2021/2986(RSP)

(2022/C 251/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om våld och trakasserier och dess huvudsakliga bestämmelser (konvention nr 190), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om våld och trakasserier och dess huvudsakliga bestämmelser (konvention nr 190),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som trädde i kraft den 1 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), som trädde i kraft den 1 augusti 2014,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 maj 2020 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2021 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 maj 2020 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2021 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (6),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindexrapport för 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindexrapport för 2020,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens rapport av den 17 december 2018 om värdighet på arbetsplatsen inom EU:s institutioner och byråer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens rapport av den 17 december 2018 om värdighet på arbetsplatsen inom EU:s institutioner och byråer,

| — | med beaktande av bilaga II till sin arbetsordning Kod för lämpligt uppträdande för ledamöter av Europaparlamentet i utövandet av deras uppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga II till sin arbetsordning Kod för lämpligt uppträdande för ledamöter av Europaparlamentet i utövandet av deras uppdrag,

| — | med beaktande av yttrandet SJ-0328/21 (D(2021)24350) från sin rättstjänst av den 18 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet SJ-0328/21 (D(2021)24350) från sin rättstjänst av den 18 november 2021,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen MeToo and harassment – the consequences for the EU institutions (O-000074/2021 – B9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen MeToo and harassment – the consequences for the EU institutions (O-000074/2021 – B9-0045/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett av unionens grundläggande värden och finns inskriven i artikel 2 i EU-fördraget. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i EU-fördragen och i stadgan. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett av unionens grundläggande värden och finns inskriven i artikel 2 i EU-fördraget. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i EU-fördragen och i stadgan.

| B. | I EU:s lagstiftning (7) definieras sexuella trakasserier som någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas. Sexuella trakasserier är en form av våld mot kvinnor och flickor och en extrem form av könsdiskriminering som i oproportionerligt hög grad drabbar kvinnor och flickor. Könsrelaterat våld har sin grund i den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män samt i sexism och könsstereotyper, som har lett till att män styr över och diskriminerar kvinnor. Ungefär 90 % av offren för sexuella trakasserier är kvinnor och ungefär 10 % är män. |
| --- | --- |

B.

I EU:s lagstiftning (7) definieras sexuella trakasserier som någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas. Sexuella trakasserier är en form av våld mot kvinnor och flickor och en extrem form av könsdiskriminering som i oproportionerligt hög grad drabbar kvinnor och flickor. Könsrelaterat våld har sin grund i den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män samt i sexism och könsstereotyper, som har lett till att män styr över och diskriminerar kvinnor. Ungefär 90 % av offren för sexuella trakasserier är kvinnor och ungefär 10 % är män.

| C. | Enligt en rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) av den 3 mars 2014Violence against women: an EU-wide survey har en av tre kvinnor upplevt fysiskt eller sexuellt våld under sitt vuxna liv. Upp till 55 % av alla kvinnor i EU har utsatts för sexuella trakasserier. 32 % av alla drabbade i EU uppgav att förövaren var en chef, kollega eller kund. 75 % av alla kvinnor inom yrken som kräver kvalifikationer eller kvinnor inom högsta ledningen har utsatts för sexuella trakasserier. 61 % av alla kvinnor som arbetar inom tjänstesektorn har utsatts för sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

C.

Enligt en rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) av den 3 mars 2014Violence against women: an EU-wide survey har en av tre kvinnor upplevt fysiskt eller sexuellt våld under sitt vuxna liv. Upp till 55 % av alla kvinnor i EU har utsatts för sexuella trakasserier. 32 % av alla drabbade i EU uppgav att förövaren var en chef, kollega eller kund. 75 % av alla kvinnor inom yrken som kräver kvalifikationer eller kvinnor inom högsta ledningen har utsatts för sexuella trakasserier. 61 % av alla kvinnor som arbetar inom tjänstesektorn har utsatts för sexuella trakasserier.

| D. | Nättrakasserier, liksom andra former av könsrelaterat nätvåld, har blivit allt vanligare. Vid den europeiska mervärdesbedömningen av könsrelaterat nätvåld (8) framkom det att uppskattningsvis mellan 4 och 7 % av EU:s kvinnor hade upplevt nättrakasserier under de tolv månader som föregått undersökningen. |
| --- | --- |

D.

Nättrakasserier, liksom andra former av könsrelaterat nätvåld, har blivit allt vanligare. Vid den europeiska mervärdesbedömningen av könsrelaterat nätvåld (8) framkom det att uppskattningsvis mellan 4 och 7 % av EU:s kvinnor hade upplevt nättrakasserier under de tolv månader som föregått undersökningen.

| E. | Tre år efter MeToo-rörelsen har det inte gjorts tillräckliga framsteg med åtgärder mot sexuella trakasserier, och det återstår mycket att göra inom och utanför unionens institutioner. |
| --- | --- |

E.

Tre år efter MeToo-rörelsen har det inte gjorts tillräckliga framsteg med åtgärder mot sexuella trakasserier, och det återstår mycket att göra inom och utanför unionens institutioner.

| F. | Forskning visar att trakasserier är mer utbredda än vad man i allmänhet tror och att de är kraftigt underrapporterade (9). Trakasserier sammanhänger ofta med andra former av diskriminering än könsdiskriminering och kräver ett intersektionellt grepp på problematiken och åtgärder från alla infallsvinklar. |
| --- | --- |

F.

Forskning visar att trakasserier är mer utbredda än vad man i allmänhet tror och att de är kraftigt underrapporterade (9). Trakasserier sammanhänger ofta med andra former av diskriminering än könsdiskriminering och kräver ett intersektionellt grepp på problematiken och åtgärder från alla infallsvinklar.

| G. | Sexuellt våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen är en fråga om hälsa och säkerhet och bör behandlas och förebyggas som sådan. |
| --- | --- |

G.

Sexuellt våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen är en fråga om hälsa och säkerhet och bör behandlas och förebyggas som sådan.

| H. | Offren för sexuella trakasserier återfinns ofta bland den personal som har den mest utsatta ställningen vid Europaparlamentet, bland annat unga yrkespersoner, praktikanter, ackrediterade parlamentsassistenter och kontraktsanställda. |
| --- | --- |

H.

Offren för sexuella trakasserier återfinns ofta bland den personal som har den mest utsatta ställningen vid Europaparlamentet, bland annat unga yrkespersoner, praktikanter, ackrediterade parlamentsassistenter och kontraktsanställda.

| I. | En av orsakerna till att sexuella trakasserier är underrapporterade är bristen på medvetenhet, vilken ibland grundar sig på att man inte riktigt förstår hur allvarliga saker det rör sig om och på att det saknas kunskap om kanaler för stöd till offren eller om hur känslig frågan upplevs som. Till detta kommer att man befarar viktimisering eller förlust av arbetet. |
| --- | --- |

I.

En av orsakerna till att sexuella trakasserier är underrapporterade är bristen på medvetenhet, vilken ibland grundar sig på att man inte riktigt förstår hur allvarliga saker det rör sig om och på att det saknas kunskap om kanaler för stöd till offren eller om hur känslig frågan upplevs som. Till detta kommer att man befarar viktimisering eller förlust av arbetet.

| J. | MeToo-rörelsen har nödsakat EU-institutionerna att planera och börja anpassa sina interna regler och förfaranden för att det skulle gå bättre att känna igen, motverka och sanktionera trakasserier. |
| --- | --- |

J.

MeToo-rörelsen har nödsakat EU-institutionerna att planera och börja anpassa sina interna regler och förfaranden för att det skulle gå bättre att känna igen, motverka och sanktionera trakasserier.

| K. | Man måste fortfarande främja och ytterligare förbättra både jämställdheten och förverkligandet av jämställdhetsintegering i EU, också på ledande poster inom EU-institutionerna (10). |
| --- | --- |

K.

Man måste fortfarande främja och ytterligare förbättra både jämställdheten och förverkligandet av jämställdhetsintegering i EU, också på ledande poster inom EU-institutionerna (10).

| L. | Visserblåsare spelar en nyckelroll för att sexuella trakasserier och psykisk mobbning ska kunna avslöjas, liksom också vanstyre och diskriminering i arbetslivet. |
| --- | --- |

L.

Visserblåsare spelar en nyckelroll för att sexuella trakasserier och psykisk mobbning ska kunna avslöjas, liksom också vanstyre och diskriminering i arbetslivet.

| M. | I sina tidigare resolutioner har Europaparlamentet yrkat på ett flertal åtgärder som ska säkerställa att nolltolerans blir norm, men bara ett fåtal av dem kom att fullständigt genomföras i enlighet med kraven i resolutionen om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU och måste följas upp. |
| --- | --- |

M.

I sina tidigare resolutioner har Europaparlamentet yrkat på ett flertal åtgärder som ska säkerställa att nolltolerans blir norm, men bara ett fåtal av dem kom att fullständigt genomföras i enlighet med kraven i resolutionen om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU och måste följas upp.

| N. | Covid-19-pandemin och de nya arbetsmetoder som Europaparlamentet genomfört under pandemin kan ha gjort det mindre sannolikt med fysiska trakasserier, men till följd av den har det likväl blivit svårare för offren för trakasserier att anmäla sina klagomål och vända sig till en rådgivare för att få vägledning och stöd. |
| --- | --- |

N.

Covid-19-pandemin och de nya arbetsmetoder som Europaparlamentet genomfört under pandemin kan ha gjort det mindre sannolikt med fysiska trakasserier, men till följd av den har det likväl blivit svårare för offren för trakasserier att anmäla sina klagomål och vända sig till en rådgivare för att få vägledning och stöd.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla former av könsrelaterat våld, bland dem också sexuellt våld, och alla former av trakasserier, i all synnerhet sexuella trakasserier. Parlamentet upprepar med eftertryck sitt tidigare uttryckta åtagande om att bekämpa könsrelaterat våld och sin åsikt om att ett omfattande direktiv som omfattar alla former av sådant våld är det bästa sättet att få ett slut på det. Parlamentet uppmanar än en gång rådet att snabbt slutföra EU:s ratificering av Istanbulkonventionen, på grundval av en bred anslutning utan några begränsningar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att trakasserier och i all synnerhet sexuella trakasserier på arbetsplatsen kränker mänskliga rättigheter och utgör ett grovt angrepp på människors psykiska och fysiska hälsa, som får dem att känna sig osäkra på arbetsplatsen och ibland hindrar dem från att utföra sitt arbete. Parlamentet noterar att kvinnor löper betydligt större risk att utsättas för sexuella trakasserier än män. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att nyckelfaktorn för att man ska få till stånd en trygg arbetsmiljö består i förebyggande, som bör fås till stånd genom information, medvetandehöjande och främjande av kampanjer och strategier för noll trakasserier, samtidigt som man bygger upp formella och informella strukturer för att åtgärda trakasserier och i all synnerhet sexuella trakasserier och för att ge offren råd och psykiskt stöd, samt råd om hur de kan ta kontakt med polisen och hur de kan hänskjuta sin sak till rättslig prövning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet berömmer de insatser som gjorts av Europaparlamentet under kampanjen MeToo och som bidrar till att bryta tystnaden och höja medvetenheten om att hela personalen behöver få bättre arbetsvillkor. |
| --- | --- |

4.

Tillförsäkra nolltolerans för trakasserier som ett viktigt inslag i parlamentets jämställdhetspolitik

| 5. | Europaparlamentet anser att det förekommer fall av sexuella trakasserier vid parlamentet, trots det som hittills gjorts för att införa en strategi för noll trakasserier, och att offren inte törs använda de kanaler som står dem till buds, vilket innebär att det måste göras mer för att förebygga sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar presidiets beslut från 2018, där det fastställs förfaranden och åtgärder för att förebygga trakasserier och i all synnerhet sexuella trakasserier, såsom koden för lämpligt uppträdande för ledamöter av Europaparlamentet, vilken inlemmades i parlamentets arbetsordning i januari 2019. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar antagandet under 2020 av Europaparlamentets jämställdhetshandlingsplan och dess färdplan från 2021 för genomförande av den. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar dock att åtgärderna mot sexuella trakasserier inte är tillräckligt kraftfulla och man bland dem inte heller återfinner alla åtgärder som påyrkats i tidigare resolutioner. Parlamentet yrkar därför på att






  a) | parlamentets tjänster ska göra utbildning mot trakasserier tillgänglig på alla språk eller med tolkning och välja enskilda delegationer och politiska grupper som mål för uppsökande verksamhet, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

parlamentets tjänster ska göra utbildning mot trakasserier tillgänglig på alla språk eller med tolkning och välja enskilda delegationer och politiska grupper som mål för uppsökande verksamhet,

| b) | parlamentets tjänster ska göra upp en offentlig förteckning över ledamöter av Europaparlamentet som deltagit i denna utbildning mot trakasserier, samt offentliggöra denna förteckning på Europaparlamentets webbplats såsom ett föredöme för andra ledamöter, och |
| --- | --- |

b)

parlamentets tjänster ska göra upp en offentlig förteckning över ledamöter av Europaparlamentet som deltagit i denna utbildning mot trakasserier, samt offentliggöra denna förteckning på Europaparlamentets webbplats såsom ett föredöme för andra ledamöter, och

| c) | yrkar än en gång (11) på kraftfullare åtgärder till förebyggande av alla former av trakasserier, framför allt sexuella trakasserier och yrkar framför allt på att obligatorisk utbildning mot trakasserier snarast möjligt ska införas för alla ledamöter och alldeles i början av mandatperioden för nyvalda ledamöter, i linje med den juridiska rådgivning som parlamentet fått, i och med att det visat sig att det inte räcker med frivillig utbildning om förebyggande av trakasserier. |
| --- | --- |

c)

yrkar än en gång (11) på kraftfullare åtgärder till förebyggande av alla former av trakasserier, framför allt sexuella trakasserier och yrkar framför allt på att obligatorisk utbildning mot trakasserier snarast möjligt ska införas för alla ledamöter och alldeles i början av mandatperioden för nyvalda ledamöter, i linje med den juridiska rådgivning som parlamentet fått, i och med att det visat sig att det inte räcker med frivillig utbildning om förebyggande av trakasserier.

| d) | Parlamentet uppmanar parlamentets tjänster att bedöma eventuella konsekvenser, såsom möjligheten att begränsa rekryteringen av personal utan att detta påverkar ledamöternas rätt att få ersättning för kostnader för sina assistenter, såsom en bland flera möjliga åtgärder att tillgripa ifall skyldigheten enligt punkt 8 c i denna resolution inte fullgörs, när en ledamot vägrar att delta i obligatoriskt utbildning mot trakasserier. |
| --- | --- |

d)

Parlamentet uppmanar parlamentets tjänster att bedöma eventuella konsekvenser, såsom möjligheten att begränsa rekryteringen av personal utan att detta påverkar ledamöternas rätt att få ersättning för kostnader för sina assistenter, såsom en bland flera möjliga åtgärder att tillgripa ifall skyldigheten enligt punkt 8 c i denna resolution inte fullgörs, när en ledamot vägrar att delta i obligatoriskt utbildning mot trakasserier.

| 9. | Europaparlamentet vill att det ska arbetas för bättre medvetande om problematiken och att parlamentets strategi för noll trakasserier ska införas för alla dem som regelbundet arbetar i parlamentets fastigheter, så att de får verktyg för igenkänning av alla former av trakasserier, framför allt sexuella trakasserier och kan anmäla dem. Till detta bör ytterligare fogas information om vilka stödstrukturer som finns att tillgå. Parlamentet understryker att dessa stödstrukturer måste göras mer välkända och lättillgängliga. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet yrkar också på åtgärder avsedda att skydda mot viktimisering av eller repressalier mot klagomålsframställare, offer, vittnen och visselblåsare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet yrkar på att parlamentet ska fortsatta offentliga fördömanden av sexuella trakasserier och fortsatt utformande av kampanjer för ökat medvetande för kamp mot alla former av trakasserier inom Europaparlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att det införts konfidentiella rådgivare för offren för trakasserier och i all synnerhet sexuella trakasserier, eftersom de är en värdefull källa till stöd och råd, och uppmanar parlamentets relevanta organ att säkerställa att de kan anlitas av alla som behöver dem och kan ge allt bistånd som behövs. Parlamentet understryker att urvalsförfarandet måste vara transparent för ledamöterna av kommittéerna mot trakasserier och för de konfidentiella rådgivarna och att det måste finnas en tidsram för dessa uppdrag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet yrkar på att de relevanta organen inom parlamentet ska införa professionella mekanismer avsedda för stöd och hjälp till offren för sexuella trakasserier, genom att göra dem mera tillgängliga och synliga och få slut på stigmatiseringen. Parlamentet understryker att man måste undvika viktimisering och yrkar på att de ovannämnda organen ska säkerställa att offrens karriärutveckling inte försvåras. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet yrkar på att ledningen på alla nivåer ska få mer målinriktad utbildning om sin institutionella roll för att bygga in strategin för noll trakasserier i sina dagliga rutiner, varvid tyngdpunkten särskilt ska förläggas till de mest utsatta grupperna, såsom praktikanter, ackrediterade assistenter och kontraktsanställda. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erkänner de försök som hittills gjorts för att Europaparlamentet ska präglas av jämställdhet och jämställdhetsintegrering, också i form av en balanserad könsfördelning på ledande poster och betonar att ett fullständigt genomförande av färdplanen och de redan planerade regelbundna översynerna för att förbättra parlamentets jämställdhetshandlingsplan skulle kunna bidra till att vi fick en kultur av ömsesidig respekt, förebygga alla former av trakasserier och skapa ett jämställdhetsmedvetet parlament. Parlamentet betonar att det behövs ökat medvetande om jämställdhetshandlingsplanen med tillhörande färdplan, för att ett effektivt förverkligande av dem ska kunna säkerställas. Parlamentet yrkar på att de offentliggörs på parlamentets webbplats. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar det arbete som gjorts av rådgivande kommittén för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och Europaparlamentets ledamöter och förebyggande av trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet yrkar på fullständig insyn i hur parlamentet åtgärdar fall av trakasserier, med samtidigt skydd av de drabbades identitet, och uppmanar kommissionen att årligen sammanställa och på Europaparlamentets webbplats offentliggöra sina övervakningsrapporter och riskbedömningar, och att genomföra kontrollmekanismer och framför allt de externa bedömningarna från rådgivande kommittén för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och Europaparlamentets ledamöter och förebyggande av trakasserier på arbetsplatsen. Parlamentet yrkar än en gång (12) på en oberoende effektivitetsutvärdering av det nuvarande systemet, vilken ska göras av utomstående granskare som valts på ett öppet sätt, samt på att ändringar vid behov ska föreslås så snabbt som möjligt och före utgången av denna valperiod, för att säkerställa oberoende och en balanserad könsfördelning och för att undvika intressekonflikter i de befintliga strukturerna.






  a. | Parlamentet anhåller om en reform av kommittéernas sammansättning för att säkerställa att de innefattar oberoende experter med styrkt sakkunskap när det gäller att åtgärda frågor om trakasserier på arbetsplatsen och att det bland kommittéernas formella och röstberättigade medlemmar finns läkare, terapeuter och juridiskt sakkunniga inom området trakasserier. |
| --- | --- | --- |

16.

a.

Parlamentet anhåller om en reform av kommittéernas sammansättning för att säkerställa att de innefattar oberoende experter med styrkt sakkunskap när det gäller att åtgärda frågor om trakasserier på arbetsplatsen och att det bland kommittéernas formella och röstberättigade medlemmar finns läkare, terapeuter och juridiskt sakkunniga inom området trakasserier.

| b. | Parlamentet påpekar att också ledamöter av Europaparlamentet kan tänkas falla offer för sexuella trakasserier och yrkar på att Europaparlamentets relevanta tjänstegrenar och grupper ska vidta konkreta åtgärder med tanke på detta. |
| --- | --- |

b.

Parlamentet påpekar att också ledamöter av Europaparlamentet kan tänkas falla offer för sexuella trakasserier och yrkar på att Europaparlamentets relevanta tjänstegrenar och grupper ska vidta konkreta åtgärder med tanke på detta.

| c. | Parlamentet vill att det inrättas en arbetsgrupp med oberoende experter som ska sammankallas med uppdrag att undersöka sexuella trakasserier och övergrepp inom parlamentet och som ska utvärdera parlamentets befintliga rådgivande kommitté för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och Europaparlamentets ledamöter och förebyggande av trakasserier på arbetsplatsen och rådgivande kommittén för parlamentets personal om förebyggande av trakasserier och föreslå lämpliga ändringar. |
| --- | --- |

c.

Parlamentet vill att det inrättas en arbetsgrupp med oberoende experter som ska sammankallas med uppdrag att undersöka sexuella trakasserier och övergrepp inom parlamentet och som ska utvärdera parlamentets befintliga rådgivande kommitté för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och Europaparlamentets ledamöter och förebyggande av trakasserier på arbetsplatsen och rådgivande kommittén för parlamentets personal om förebyggande av trakasserier och föreslå lämpliga ändringar.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att Europeiska ombudspersonen en gång om året förser parlamentets högnivågrupp om jämställdhet och mångfald med uppgifter om klagomål på dålig förvaltning med anknytning till fall av påstådda trakasserier i Europaparlamentet som kommit till ombudspersonenns kännedom. |
| --- | --- |

17.

Samarbete mellan EU-institutionerna

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU:s alla institutioner och byråer att regelbundet utbyta bästa praxis för hur man ska åtgärda trakasserier, även i form av strategier mot trakasserier, samt riktlinjer och eventuella nya bestämmelser om hur denna fråga ska hanteras. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU:s alla institutioner att införa ett nät av konfidentiella rådgivare eller yttre medlingspersoner som ska ge vägledning och stöd till offer för sexuella trakasserier, och uppmuntrar till samarbete mellan konfidentiella rådgivare inom olika EU-organ, något som skulle få en väsentlig betydelse för smärre organ med färre medlemmar av personalen att tillgå som stödpersoner. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU:s alla institutioner att bedöma och utgående från bedömningen anpassa sin interna politik för att alla, inte bara de fast anställda, utan också praktikanter eller entreprenörer utifrån, ska kunna anlita både formella och informella strukturer för att uppmärksamgöra fall av trakasserier och söka råd och psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Europaparlamentets utredningstjänst att beställa en studie av vilket mervärde som plattformar för visselblåsare på arbetsplatserna skulle kunna föra med sig och hur detta skulle kunna tillämpas inom EU:s institutioner. Resultat och rekommendationer bör läggas fram vid en workshop/en utfrågning med diskussion i de relevanta parlamentsutskotten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa tillräckliga instrument till förfogande för handläggning av fall av trakasserier, varvid sekundär viktimisering bör undvikas och det i samband med översynen av tjänsteföreskrifterna bör säkerställas svar i rätt tid. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU:s byråer och organ att anpassa sina interna regler så att alla former av trakasserier bekämpas, i all synnerhet sexuella trakasserier, och att säkerställa att de också förverkligar den grundläggande principen om jämställdhet på alla personal- och ledningsnivåer, och därvid även ta hänsyn till de nya förhållandena med distansarbete och de lärdomar med anknytning till detta man dragit under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka dels tillämpningen av dessa bestämmelser mot trakasserier, dels principen om jämställdhetshandlingsplaner för ytterligare jämställdhetsfrämjande och -förbättrande inom EU:s byråer och organ. |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU:s byråer och organ, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 192.

(3)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 48.

(4)  EUT C 323, 11.8.2021, s. 33.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0024.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0025.

(7)  Direktiv 2006/54/EG.

(8)  Europaparlamentets studie från mars 2021 Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment.

(9)  Europeiska ombudsmannens rapport om värdighet på arbetsplatsen inom EU:s institutioner och byråer.

(10)  Kommissionen meddelande En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020-2025.

(11)  Europaparlamentets resolution om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld, punkt 16. Europaparlamentet uppmanar talmannen, presidiet och sin administration att fortsätta sitt arbete för att säkerställa att Europaparlamentet är en arbetsplats fri från trakasserier och sexism, och att, i linje med de önskemål som antogs i 2017 års resolution om bekämpande av sexuella trakasserier och övergrepp i EU, vidta följande åtgärder: Genomföra obligatorisk utbildning om respekt och värdighet på arbetsplatsen för alla ledamöter av Europaparlamentet och för alla personalkategorier.” Resolution om bekämpning av sexuella trakasserier och övergrepp i EU, punkt 17.

(12)  Resolution om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2021, punkt 55.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/144

---

P9_TA(2021)0515

Situationen vid den ukrainska gränsen och i de ryskockuperade områdena i Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om situationen vid den ukrainska gränsen och i de ryskockuperade områdena i Ukraina (2021/3010(RSP))

(2022/C 251/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och rapporter om Ukraina och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och rapporter om Ukraina och Ryssland,

| — | med beaktande av FN-stadgan, FN:s havsrättskonvention, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan, FN:s havsrättskonvention, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Helsingforsslutakten av den 1 augusti 1975 och efterföljande dokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsslutakten av den 1 augusti 1975 och efterföljande dokument,

| — | med beaktande av Parisstadgan för ett nytt Europa av den 19–21 november 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisstadgan för ett nytt Europa av den 19–21 november 1990,

| — | med beaktande av Minsköverenskommelsen av den 19 september 2014 och åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen, som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Minsköverenskommelsen av den 19 september 2014 och åtgärdspaketet för genomförande av Minskavtalen, som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, särskilt avdelning II om politisk dialog och konvergens på området för utrikes frågor och säkerhet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, särskilt avdelning II om politisk dialog och konvergens på området för utrikes frågor och säkerhet (1),

| — | med beaktande av den första dialogen om cybersäkerhet mellan EU och Ukraina som hölls den 3 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första dialogen om cybersäkerhet mellan EU och Ukraina som hölls den 3 juni 2021,

| — | med beaktande av Förenta staternas och Ukrainas stadga om strategiskt partnerskap som undertecknades den 10 november 2021 av den amerikanska utrikesministern Antony Blinken och den ukrainska utrikesministern Dmytro Kuleba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta staternas och Ukrainas stadga om strategiskt partnerskap som undertecknades den 10 november 2021 av den amerikanska utrikesministern Antony Blinken och den ukrainska utrikesministern Dmytro Kuleba,

| — | med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, efter rådets (utrikes frågor) möte den 13 december 2021 om att alla angrepp mot Ukraina kommer att få politiska konsekvenser och medföra höga ekonomiska kostnader för Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, efter rådets (utrikes frågor) möte den 13 december 2021 om att alla angrepp mot Ukraina kommer att få politiska konsekvenser och medföra höga ekonomiska kostnader för Ryssland,

| — | med beaktande av uttalandet från Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg efter Natos utrikesministermöte den 30 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg efter Natos utrikesministermöte den 30 november 2021,

| — | med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 12 december 2021 om Ryssland och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 12 december 2021 om Ryssland och Ukraina,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 oktober 2021 från Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj, Europeiska rådets ordförande Charles Michel och kommissionens ordförande Ursula von der Leyen efter det 23:e toppmötet mellan EU och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 oktober 2021 från Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj, Europeiska rådets ordförande Charles Michel och kommissionens ordförande Ursula von der Leyen efter det 23:e toppmötet mellan EU och Ukraina,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 9 december 2021 om problem med militariseringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol i Ukraina samt delar av Svarta havet och Azovska sjön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 9 december 2021 om problem med militariseringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol i Ukraina samt delar av Svarta havet och Azovska sjön,

| — | med beaktande av Budapestmemorandumet om säkerhetsgarantier av den 5 december 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapestmemorandumet om säkerhetsgarantier av den 5 december 1994,

| — | med beaktande av EU:s politik med avseende på krisen i Ukraina, inbegripet dess restriktiva åtgärder, som har varit i kraft sedan 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik med avseende på krisen i Ukraina, inbegripet dess restriktiva åtgärder, som har varit i kraft sedan 2014,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt FN-stadgan och folkrättens principer ska alla stater ”i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende”. |
| --- | --- |

A.

Enligt FN-stadgan och folkrättens principer ska alla stater ”i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende”.

| B. | Mot bakgrund av en kris vid gränsen mellan EU och Belarus har Ryska federationen stadigt ökat sin militära närvaro längs Ukrainas gränser, där det för närvarande finns omkring 100 000 soldater, och i regionerna Donetsk och Luhansk i Ukraina, som i dag är ockuperade av ryskstödda styrkor, och har avsevärt utökat sin militära verksamhet i det ockuperade Krim och i Svartahavsbäckenet. Denna militära uppbyggnad bekräftas av färska kommersiella satellitbilder. Den senaste tidens uppbyggnad anses vara mer omfattande än den förra militära uppbyggnaden i våras. |
| --- | --- |

B.

Mot bakgrund av en kris vid gränsen mellan EU och Belarus har Ryska federationen stadigt ökat sin militära närvaro längs Ukrainas gränser, där det för närvarande finns omkring 100 000 soldater, och i regionerna Donetsk och Luhansk i Ukraina, som i dag är ockuperade av ryskstödda styrkor, och har avsevärt utökat sin militära verksamhet i det ockuperade Krim och i Svartahavsbäckenet. Denna militära uppbyggnad bekräftas av färska kommersiella satellitbilder. Den senaste tidens uppbyggnad anses vara mer omfattande än den förra militära uppbyggnaden i våras.

| C. | Enligt amerikanska underrättelserapporter skulle Ryssland denna gång kunna sätta in upp till 175 000 soldater fram till början av 2022. Denna offensiva utveckling kan antingen tolkas som förberedelser för en militär offensiv aggression på flera fronter eller som ett hot om att använda våld mot grannlandet Ukraina i syfte att inkräkta på landets suveränitet och politiska oberoende, vilket strider mot Ryska federationens internationella skyldigheter. Aljaksandr Lukasjenka har tillkännagett sitt fulla stöd till Ryssland i händelse av militära aktioner mot Ukraina. |
| --- | --- |

C.

Enligt amerikanska underrättelserapporter skulle Ryssland denna gång kunna sätta in upp till 175 000 soldater fram till början av 2022. Denna offensiva utveckling kan antingen tolkas som förberedelser för en militär offensiv aggression på flera fronter eller som ett hot om att använda våld mot grannlandet Ukraina i syfte att inkräkta på landets suveränitet och politiska oberoende, vilket strider mot Ryska federationens internationella skyldigheter. Aljaksandr Lukasjenka har tillkännagett sitt fulla stöd till Ryssland i händelse av militära aktioner mot Ukraina.

| D. | Den senaste tidens ryska trupprörelser nära den ukrainska gränsen har åtföljts av ökad inblandning och desinformationskampanjer från ryska proxyaktörer och medier i EU, Ukraina och även i Ryssland. Dessa hybridmetoder har inkluderat en ökad mängd innehåll som är nedsättande gentemot Nato och Ukraina, försök att lägga skulden för en eventuell framtida rysk militär upptrappning på Ukraina och Nato, samt spridning av felaktig information, inbegripet personligen från president Putin och före detta president Medvedev. |
| --- | --- |

D.

Den senaste tidens ryska trupprörelser nära den ukrainska gränsen har åtföljts av ökad inblandning och desinformationskampanjer från ryska proxyaktörer och medier i EU, Ukraina och även i Ryssland. Dessa hybridmetoder har inkluderat en ökad mängd innehåll som är nedsättande gentemot Nato och Ukraina, försök att lägga skulden för en eventuell framtida rysk militär upptrappning på Ukraina och Nato, samt spridning av felaktig information, inbegripet personligen från president Putin och före detta president Medvedev.

| E. | Det har gått mer än sex år sedan Minskavtalen antogs och över sju år sedan Ryssland olagligen annekterade Krimhalvön och sedan det krig som Ryssland för i Ukraina bröt ut. Fler än 14 000 människor har mist livet under den pågående konflikten, och den har lett till att närmare två miljoner människor nu är internflyktingar. Försörjningsmöjligheterna för befolkningen i de ryskkontrollerade och annekterade områdena i Ukraina och de omgivande regionerna fortsätter att påverkas allvarligt. Ryssland är part i konflikten och kan därför inte agera som medlare. |
| --- | --- |

E.

Det har gått mer än sex år sedan Minskavtalen antogs och över sju år sedan Ryssland olagligen annekterade Krimhalvön och sedan det krig som Ryssland för i Ukraina bröt ut. Fler än 14 000 människor har mist livet under den pågående konflikten, och den har lett till att närmare två miljoner människor nu är internflyktingar. Försörjningsmöjligheterna för befolkningen i de ryskkontrollerade och annekterade områdena i Ukraina och de omgivande regionerna fortsätter att påverkas allvarligt. Ryssland är part i konflikten och kan därför inte agera som medlare.

| F. | Genomförandet av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen från februari 2015 har drabbats av allvarliga bakslag, särskilt på grund av de ensidiga åtgärder som Ryssland vidtagit i strid med sina åtaganden enligt avtalen. |
| --- | --- |

F.

Genomförandet av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen från februari 2015 har drabbats av allvarliga bakslag, särskilt på grund av de ensidiga åtgärder som Ryssland vidtagit i strid med sina åtaganden enligt avtalen.

| G. | Sedan 2014 har det rapporterats om anställda i det ryska privata militära företaget Wagner-gruppen som strider sida vid sida med pro-ryska separatister i östra Ukraina, från början omkring 250 stridande och nu uppåt 2 500 personer. |
| --- | --- |

G.

Sedan 2014 har det rapporterats om anställda i det ryska privata militära företaget Wagner-gruppen som strider sida vid sida med pro-ryska separatister i östra Ukraina, från början omkring 250 stridande och nu uppåt 2 500 personer.

| H. | I den senaste rapporten från FN:s övervakningsuppdrag för mänskliga rättigheter i Ukraina, som offentliggjordes den 1 december 2021, konstateras det att fientligheterna i Donbasskonfliktområdet har trappats upp och att antalet civila dödsoffer på den ukrainska sidan och skador på infrastruktur har ökat. I rapporten noteras också att domstolarna i de självutnämnda Donbassrepublikerna har fortsatt att döma civila för konfliktrelaterade brott utan en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

H.

I den senaste rapporten från FN:s övervakningsuppdrag för mänskliga rättigheter i Ukraina, som offentliggjordes den 1 december 2021, konstateras det att fientligheterna i Donbasskonfliktområdet har trappats upp och att antalet civila dödsoffer på den ukrainska sidan och skador på infrastruktur har ökat. I rapporten noteras också att domstolarna i de självutnämnda Donbassrepublikerna har fortsatt att döma civila för konfliktrelaterade brott utan en rättvis rättegång.

| I. | Det finns över 160 olagliga fängelser i de ryskockuperade områdena på ukrainskt territorium i regionerna Donetsk och Luhansk, där mer än 3 000 personer har hållits olagligt fängslade och utsatts för tortyr och omänsklig behandling sedan konflikten bröt ut. |
| --- | --- |

I.

Det finns över 160 olagliga fängelser i de ryskockuperade områdena på ukrainskt territorium i regionerna Donetsk och Luhansk, där mer än 3 000 personer har hållits olagligt fängslade och utsatts för tortyr och omänsklig behandling sedan konflikten bröt ut.

| J. | Ryssland fortsätter att bryta mot vapenvilan i Donbass, med 2 346 attacker mot ukrainska positioner, vilket har till att 65 ukrainska soldater dödats och 261 skadats, däribland 29 soldater från den ukrainska försvarsmakten som dödades av krypskyttar mellan den 27 juli 2020 och den 2 december 2021. |
| --- | --- |

J.

Ryssland fortsätter att bryta mot vapenvilan i Donbass, med 2 346 attacker mot ukrainska positioner, vilket har till att 65 ukrainska soldater dödats och 261 skadats, däribland 29 soldater från den ukrainska försvarsmakten som dödades av krypskyttar mellan den 27 juli 2020 och den 2 december 2021.

| K. | I april 2021 stängde det ryska försvarsministeriet ensidigt vattnen runt Kertjsundet för icke-kommersiella fartyg från andra länder, och hindrade därigenom fartyg från att passera fritt till och från Azovska sjön. Trots att Ryssland hade meddelat att man skulle häva restriktionerna i oktober 2021 är de fortfarande i kraft. Dessa hinder har negativa konsekvenser för Ukrainas hamnar i Azovska sjön och för den internationella sjöfarten i Svarta havet. |
| --- | --- |

K.

I april 2021 stängde det ryska försvarsministeriet ensidigt vattnen runt Kertjsundet för icke-kommersiella fartyg från andra länder, och hindrade därigenom fartyg från att passera fritt till och från Azovska sjön. Trots att Ryssland hade meddelat att man skulle häva restriktionerna i oktober 2021 är de fortfarande i kraft. Dessa hinder har negativa konsekvenser för Ukrainas hamnar i Azovska sjön och för den internationella sjöfarten i Svarta havet.

| L. | Rysslands president Putin undertecknade ett dekret den 15 november 2021 om förenklade handelsregler i syfte att tillåta tillträde för varor till och från regionerna Donetsk och Luhansk, som för tillfället inte kontrolleras av regeringen i Ukraina. |
| --- | --- |

L.

Rysslands president Putin undertecknade ett dekret den 15 november 2021 om förenklade handelsregler i syfte att tillåta tillträde för varor till och från regionerna Donetsk och Luhansk, som för tillfället inte kontrolleras av regeringen i Ukraina.

| M. | I Förenta staternas och Ukrainas stadga om strategiskt partnerskap av den 10 november 2021 föreskrivs det att Förenta staterna och Ukraina avser att fortsätta med en rad omfattande åtgärder för att förhindra externa direkta och hybrida angrepp mot Ukraina och att ställa Ryssland till svars för sådana angrepp och överträdelser av internationell rätt. |
| --- | --- |

M.

I Förenta staternas och Ukrainas stadga om strategiskt partnerskap av den 10 november 2021 föreskrivs det att Förenta staterna och Ukraina avser att fortsätta med en rad omfattande åtgärder för att förhindra externa direkta och hybrida angrepp mot Ukraina och att ställa Ryssland till svars för sådana angrepp och överträdelser av internationell rätt.

| N. | Den 1 december 2021 krävde president Putin rättsligt bindande garantier från Nato om att Nato inte kommer att genomföra någon ytterligare utvidgning österut. Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg förklarade den 30 november 2021, efter mötet med Natos utrikesministrar, att Ryssland varken har veto eller någon rätt att blanda sig i denna process, med hänvisning till Ukrainas potentiella medlemskap i Nato. |
| --- | --- |

N.

Den 1 december 2021 krävde president Putin rättsligt bindande garantier från Nato om att Nato inte kommer att genomföra någon ytterligare utvidgning österut. Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg förklarade den 30 november 2021, efter mötet med Natos utrikesministrar, att Ryssland varken har veto eller någon rätt att blanda sig i denna process, med hänvisning till Ukrainas potentiella medlemskap i Nato.

| 1. | Europaparlamentet stöder Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för EU:s linje att inte erkänna den olagliga annekteringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol. Parlamentet fördömer Rysslands direkta och indirekta inblandning i den väpnade konflikten i östra Ukraina, liksom de ihållande människorättskränkningar som begåtts i dessa territorier och i det annekterade Krim. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer Rysslands nuvarande omfattande militära uppbyggnad längs gränserna med Ukraina och avvisar alla ryska motiveringar för detta. Parlamentet påminner om att detta är den andra gången i år som något sådant händer. Parlamentet understryker att samtidigt med denna militära uppbyggnad har den krigshetsande retoriken från rysk sida ökat dramatiskt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver att Ryska federationen omedelbart och fullständigt ska dra tillbaka sina militära styrkor, upphöra med att hota Ukrainas territoriella integritet, vilket har en destabiliserande effekt i och utanför hela regionen, upphöra med alla åtgärder som ytterligare förvärrar konflikten och trappa ned spänningarna i linje med Rysslands internationella åtaganden. Parlamentet betonar att man behöver finna en politisk lösning på konflikten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att den ryska militära uppbyggnaden också utgör ett hot mot den övergripande freden, stabiliteten och säkerheten i Europa, och uppmanar Ryssland att leva upp till sina internationella skyldigheter, såsom principerna och åtagandena inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om öppenhet i samband med militära rörelser, inbegripet Wiendokumentet. Dessutom uppmanar parlamentet med kraft Ryssland att fullgöra sin skyldighet enligt FN:s havsrättskonvention och garantera fri sjöfart och transitpassage genom det internationella Kertjsundet till hamnarna i Azovska sjön. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är djupt oroat över den fortsatta militariseringen av Azovska sjön, Svarta havet och Östersjöregionen, särskilt över militariseringen av Kaliningradområdet och det olagligt ockuperade Krim, inbegripet Ryska federationens utveckling av avregling (anti-access and area denial, A2/AD), vilket inbegriper användning av nya S-400-antiflygsystem, och en aldrig tidigare skådad uppbyggnad av konventionella styrkor och förberedelser för en eventuell utplacering av kärnvapen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med folket i Ukraina, som har lidit svårt sedan 2014 till följd av kriget, åtföljt av en allvarlig ekonomisk kris, och som nu lever under hot om en fullskalig militär offensiv som sätter alla invånares liv i fara. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att en säkerhetsdialog mellan EU och Ukraina bör vara ambitiös och bidra till en samstämmig bedömning av säkerhetsutmaningarna på plats. Parlamentet betonar att vänligt sinnade länder bör stärka sitt militära stöd till Ukraina och sitt tillhandahållande av försvarsvapen, vilket är i linje med artikel 51 i FN-stadgan, som tillåter individuellt och kollektivt självförsvar. Parlamentet välkomnar det beslut som Europeiska unionens råd fattade den 2 december 2021 om att förse Ukraina med ett paket på 31 miljoner euro inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten för att bidra till att stärka motståndskraften och försvarskapaciteten. Parlamentet konstaterar att Ukrainas potentiella framtida deltagande i projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete (Pesco) avsevärt skulle förbättra Ukrainas nationella försvarskapacitet i linje med EU:s bästa praxis och standarder, såsom förklarats i associeringsavtalet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att en regelbundet återkommande rysk militär uppbyggnad vid den ukrainska gränsen är ett sätt att driva igenom politiska eftergifter från västvärlden på Ukrainas bekostnad. Parlamentet betonar att ett lands val av allianser inte får underställas ett tredjelands godkännande, och avvisar därför alla försök från Rysslands sida att inkludera vissa länder i sin ”inflytandesfär” och därmed forma deras framtid. Parlamentet påminner om att den ryska sidan skulle uppfatta kompromisser eller ett undfallande agerande från västvärldens sida som ett tecken på svaghet och endast känna sig stärkt att ytterligare trappa upp sin aggressiva strategi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att Rysslands militära upptrappning också är en del av en bredare strategi som även omfattar element av hybridkrigföring från Rysslands sida mot Europeiska unionen och dess likasinnade partner, som syftar till att orsaka kaos och förvirring i dess grannskap, vid dess gränser och inom Europeiska unionen. Parlamentet upprepar att Ryssland använder sig av en rad olika hot, däribland militära, digitala och energirelaterade hot samt desinformation, som utnyttjar EU:s öppna system för att försvaga det. Parlamentet anser att EU måste vara medvetet om sina egna och sina grannskapspartners sårbarheter, och stärka motståndskraften för att effektivt kunna motverka alla hybridattacker och förbättra samarbetet med sina partner, särskilt när det gäller desinformation, samt förbättra kapaciteten för fredlig konfliktlösning, med särskilt fokus på situationen för kvinnor och utsatta grupper i konfliktområden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att Europeiska unionen måste vara beredd att rikta en mycket stark varning till Ryska federationen om att militära fientligheter inte bara är oacceptabla, utan att de också medför ett högt ekonomisk och politiskt pris. Parlamentet välkomnar de senaste uttalandena från EU:s och G7-ländernas utrikesministrar, där de uttrycker sitt starka stöd för samordnade internationella åtgärder mot en eventuell militär aggression från Ryska federationens sida mot Ukraina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att se till att rådet hålls informerat om Ryska federationens militära åtgärder och förblir berett att snabbt enas om ytterligare gemensamma åtgärder, särskilt antagandet av stränga ekonomiska och finansiella sanktioner i nära samordning med Förenta staterna, Nato och andra partner, i syfte att ta itu med omedelbara och trovärdiga hot från Rysslands sida, i stället för att vänta på en ny invasion innan åtgärder vidtas. Parlamentet understryker behovet av en enhetlig strategi för avskräckande åtgärder från EU:s och dess partners sida. Parlamentet understryker att alla åtgärder bör vidtas i samordning med Ukraina. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att det nya paketet med sanktioner bör omfatta den ryska officerskåren och flaggofficerer som deltar i planeringen av en eventuell invasion, samt personer och oligarker i den ryska presidentens omedelbara närhet och deras familjer. Parlamentet kräver att sådana sanktioner ska innebära att man fryser finansiella och fysiska tillgångar i EU, inför reseförbud och utesluter Ryssland från SWIFT-betalningssystemet, vilket betyder att ryska företag utesluts från den internationella finansmarknaden och att köp av ryska statsobligationer på primär- och sekundärmarknaderna förbjuds, och att sanktionerna ska riktas mot viktiga sektorer inom den ryska ekonomin och strypa finansieringen av underrättelsetjänster och militären. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att EU:s första och omedelbara åtgärd i händelse av en rysk attack mot Ukraina bör vara att avbryta alla resemöjligheter och dra tillbaka undantaget från viseringskravet för innehavare av ryska diplomatpass, med undantag för ackrediterade diplomater. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet kräver att EU vidtar brådskande och trovärdiga åtgärder för att minska sitt beroende av import av rysk energi och uppmanar EU att visa större energisolidaritet med Ukraina, i enlighet med associeringsavtalet, genom att i högre grad koppla samman energiinfrastrukturer. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU-institutionerna och alla medlemsstater att se till att gasledningen Nord Stream 2 inte tas i bruk, oavsett om den vid någon tidpunkt uppfyller bestämmelserna i EU:s gasdirektiv (2). Parlamentet upprepar sin långsiktiga och grundläggande oro över de politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga riskerna i samband med Nord Stream 2-projektet. Parlamentet understryker att uppförandet av de kontroversiella kärnkraftverk som byggs av Rosatom behöver stoppas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna bör se till att de inte längre är platser som välkomnar ryska förmögenheter och investeringar av oklart ursprung, och att de därför bland annat bör inrätta en global mekanism för sanktioner mot korruption och konsekvent genomföra och verkställa befintliga direktiv mot penningtvätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att öka sina ansträngningar för att hejda Kremls strategiska investeringar inom EU som syftar till att störa samhällsordningen, undergräva demokratiska processer och institutioner samt sprida korruption, och att skapa större öppenhet, särskilt när det gäller medel som den ryska eliten placerar eller använder inom EU. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att vidta kraftfulla åtgärder för att avskräcka Ryssland från att kringgå befintliga EU-sanktioner. EU bör i detta syfte se över och uppdatera sina tillämpliga förordningar för att täppa till flera kryphål och därmed göra sanktionerna effektivare och göra så att Ryssland får betala ett betydligt högre pris för sitt fientliga agerande. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att vid sitt möte den 16 december 2021 diskutera och ingående utvärdera alla tänkbara reaktioner på de ryska hoten mot säkerheten i Europa och att fortsätta sina tidigare diskussioner om en övergripande EU-strategi gentemot Ryssland. Parlamentet uppmanar EU och europeiska partner att diskutera långsiktiga planer för europeisk säkerhet i syfte att tillsammans hantera framtida militära hot på kontinenten. Parlamentet uttrycker sin oro över den pågående försämringen av grundpelarna i den internationella säkerhets- och vapenkontrollstrukturen, som har utsatts för manipulering och upprepade överträdelser från Rysslands sida. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i detta sammanhang därför betrakta Ryssland som ett allvarligt hot mot den europeiska kontinenten i den strategiska kompassen, vilket också angavs i rapporten från Natos reflektionsgrupp. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att upphöra med ensidiga åtgärder som strider mot åtagandena inom ramen för Minskavtalen och hindrar deras fortsatta genomförande, förvärrar konflikten i östra Ukraina och ger upphov till internationella tvivel om Rysslands politiska vilja och förmåga att uppfylla sina åtaganden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland och ryskstödda separatister att ansluta sig till överenskommelsen om eldupphör. Parlamentet uppmanar Ryssland att på ett konstruktivt sätt engagera sig i Normandieformatet och trepartsgruppen för Ukraina, och att fullgöra sina internationella skyldigheter, särskilt enligt Minskavtalen och FN:s havsrättskonvention. Parlamentet kräver att alla olagligt frihetsberövade och fängslade ukrainska medborgare omedelbart ska friges. Parlamentet uppmanar rådet att även utvidga tillämpningsområdet för sina sanktioner till att omfatta påtvingade utfärdanden av pass, anordnande av olagliga val på Krim och beslutet att involvera invånarna i de icke regeringskontrollerade ukrainska områdena Donetsk och Luhansk i valet till statsduman i september 2021, och att höja det pris som Ryssland betalar för att blockera genomförandet av Minskavtalen och samtalen i Normandieformatet. Parlamentet uppmanar Internationella brottmålsdomstolen att utreda de brott som begåtts av den ryska sidan och dess ombud på Krimhalvön och i östra Ukraina. Parlamentet framhåller den roll som Internationella brottmålsdomstolen och mål där universell jurisdiktion gäller kan spela i detta avseende. Parlamentet anser att den politiska och militära ledningen för de facto-myndigheterna i de så kallade folkrepublikerna Luhansk och Donetsk bör bestraffas inom ramen för EU:s globala system för sanktioner avseende de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar hur viktigt OSSE:s särskilda övervakningsuppdrag i Ukraina är och att det kan fortsätta sitt arbete, utan några begränsningar, efter mars 2022 när dess nuvarande mandat förväntas upphöra. Parlamentet fördömer skarpt Rysslands handlingar som hindrar OSSE:s särskilda övervakningsuppdrag från att utöva sin roll, genom att störa uppdragets obemannade luftfartyg och blockera observatörernas tillträde till de ockuperade områdena. Parlamentet beklagar Rysslands beslut att stoppa OSSE:s observatörsgrupp vid de ryska kontrollpunkterna i Gukovo och Donetsk. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet stöder kraftfullt Ukrainas ansträngningar att ställa ryska legosoldater som begått krigsförbrytelser inför rätta, och uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att i högre grad samarbeta i detta syfte. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för den internationella utredningen av omständigheterna kring den tragiska nedskjutningen av Malaysian Airlines flyg MH17, som skulle kunna utgöra en krigsförbrytelse, och upprepar sin begäran att de ansvariga ska ställas inför rätta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet fördömer president Putins undertecknade av dekretet om förenklade handelsregler för att tillåta åtgärder för att öka tillträdet för varor till och från de för närvarande icke-regeringskontrollerade områdena Donetsk och Luhansk i Ukraina, och uppmanar Ryssland att upphäva dekretet. Parlamentet understryker att sådana ensidiga åtgärder kränker Ukrainas suveränitet och territoriella integritet, även när det gäller tullkontroll, och skulle öka spänningarna och förlänga status quo, samtidigt som de förhindrar den framtida återintegreringsprocessen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den internationella Krimplattformen och dess verksamhet. Parlamentet anser att den är ett viktigt verktyg för att behålla frågan om den olagliga annekteringen av Krimhalvön högt på den internationella dagordningen. Parlamentet välkomnar EU:s starka stöd för detta initiativ, och uppmanar EU att ytterligare bidra till utvecklingen av initiativets samråds- och samordningsformat. Parlamentet beklagar djupt att internationella organisationer och människorättsförsvarare fortfarande nekas tillträde till Krim. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar det ryska folket att inte tro på den ständigt närvarande officiella propaganda som beskriver väst som det ryska folkets och den ryska statens fiender. Parlamentet påminner om att demokrati och frihet utgör ett hot endast mot den korrupta ryska eliten, inte mot folket. Parlamentet uttrycker en önskan om att inleda en dialog och bygga upp framtida förbindelser med ett demokratiskt Ryssland. Parlamentet påminner om att den aggressiva politik som förs externt och internt –”Kreml först och främst” – skadar det ryska folket. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet stöder de ukrainska myndigheternas ansträngningar att reformera landet i linje med bestämmelserna i associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att upprätthålla ett trovärdigt långsiktigt perspektiv för Ukrainas anslutning till EU i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, på samma sätt som för alla europeiska stater. Parlamentet understryker att sådana insatser är nödvändiga för att öka Ukrainas motståndskraft och mer effektivt motverka nuvarande och framtida ryska aggressionshandlingar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Ukrainas president, regering och Verchovna Rada samt Ryska federationens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94).

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/150 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/150

---

P9_TA(2021)0516

Genomförandet av Kimberleyprocessens certifieringssystem

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2021 om genomförandet av Kimberleyprocessens certifieringssystem (2021/2885(RSP))

(2022/C 251/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Kimberleyprocessens certifieringssystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kimberleyprocessens certifieringssystem,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2368/2002 av den 20 december 2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (1) och kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (COM(2021)0115), som syftar till att av tydlighetsskäl omarbeta senare ändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2368/2002 av den 20 december 2002 om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (1) och kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för den internationella handeln med rådiamanter (COM(2021)0115), som syftar till att av tydlighetsskäl omarbeta senare ändringar,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om upprättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (3),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om genomförandet av Kimberleyprocessens certifieringssystem (O-000073/2021 – B9-0044/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om genomförandet av Kimberleyprocessens certifieringssystem (O-000073/2021 – B9-0044/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för internationell handel, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för internationell handel, och av följande skäl:

| A. | Kimberleyprocessens certifieringssystem inrättades 2003 som ett certifieringssystem med FN-mandat för att stoppa handeln med konfliktdiamanter som underblåser inbördeskrig. Kimberleyprocessens certifieringssystem har en trepartsstruktur som inbegriper regeringar med beslutsbefogenheter, och den internationella diamantindustrin och det civila samhället som observatörer Besluten i Kimberleyprocessens certifieringssystem fattas med absolut konsensus bland de 56 deltagande medlemmarna, som företräder 82 länder. EU och dess 27 medlemsstater räknas som en enda deltagare. |
| --- | --- |

A.

Kimberleyprocessens certifieringssystem inrättades 2003 som ett certifieringssystem med FN-mandat för att stoppa handeln med konfliktdiamanter som underblåser inbördeskrig. Kimberleyprocessens certifieringssystem har en trepartsstruktur som inbegriper regeringar med beslutsbefogenheter, och den internationella diamantindustrin och det civila samhället som observatörer Besluten i Kimberleyprocessens certifieringssystem fattas med absolut konsensus bland de 56 deltagande medlemmarna, som företräder 82 länder. EU och dess 27 medlemsstater räknas som en enda deltagare.

| B. | Konfliktdiamanter definieras i Kimberleyprocessens certifieringssystem som ”rådiamanter som används av rebellrörelser eller deras allierade för att finansiera konflikter avsedda att undergräva lagligen tillsatta regeringar”. Kimberleyprocessens certifieringssystem uppger att det har varit effektivt när det gäller att stoppa handeln med konfliktdiamanter enligt den ursprungliga definitionen, och att denna handel nu står för mindre än 1 % av handeln med rådiamanter, jämfört med 15 % 2003. |
| --- | --- |

B.

Konfliktdiamanter definieras i Kimberleyprocessens certifieringssystem som ”rådiamanter som används av rebellrörelser eller deras allierade för att finansiera konflikter avsedda att undergräva lagligen tillsatta regeringar”. Kimberleyprocessens certifieringssystem uppger att det har varit effektivt när det gäller att stoppa handeln med konfliktdiamanter enligt den ursprungliga definitionen, och att denna handel nu står för mindre än 1 % av handeln med rådiamanter, jämfört med 15 % 2003.

| C. | Kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer fortfarande i samband med diamantutvinning i diamantrika konfliktdrabbade områden och högriskområden och kan omfatta barn- och tvångsarbete, misshandel, tortyr, sexuellt våld, ofrivilliga försvinnanden, tvångsförflyttningar och omplaceringar, illegalt markrofferi och ödeläggelse av rituellt eller kulturellt betydelsefulla platser. |
| --- | --- |

C.

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer fortfarande i samband med diamantutvinning i diamantrika konfliktdrabbade områden och högriskområden och kan omfatta barn- och tvångsarbete, misshandel, tortyr, sexuellt våld, ofrivilliga försvinnanden, tvångsförflyttningar och omplaceringar, illegalt markrofferi och ödeläggelse av rituellt eller kulturellt betydelsefulla platser.

| D. | Sedan Kimberleyprocessens certifieringssystem trädde i kraft som ett globalt initiativ 2003 har konflikternas karaktär och den lokala verkligheten förändrats. Kimberleyprocessens certifieringssystem fångar inte upp situationer där offentliga eller privata säkerhetsstyrkor, företag, brottslingar eller väpnade grupper använder utbrett eller systematiskt våld för att säkra sina ekonomiska intressen inom diamantutvinningen. Konsumenternas önskemål om att känna till diamanternas ursprung och de etiska frågor som hänger samman med dem kan för närvarande inte tillgodoses. Detta leder till minskad efterfrågan på naturliga diamanter och därmed negativa konsekvenser för den lagliga diamantindustrin och den hantverksmässiga gruvsektorn. Mekanismer såsom Kimberleyprocessens certifieringssystem måste regelbundet ses över och uppdateras för att säkerställa att de kan leva upp till konsumenternas förväntningar och internationella skyldigheter i fråga om företagens sociala ansvar och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

D.

Sedan Kimberleyprocessens certifieringssystem trädde i kraft som ett globalt initiativ 2003 har konflikternas karaktär och den lokala verkligheten förändrats. Kimberleyprocessens certifieringssystem fångar inte upp situationer där offentliga eller privata säkerhetsstyrkor, företag, brottslingar eller väpnade grupper använder utbrett eller systematiskt våld för att säkra sina ekonomiska intressen inom diamantutvinningen. Konsumenternas önskemål om att känna till diamanternas ursprung och de etiska frågor som hänger samman med dem kan för närvarande inte tillgodoses. Detta leder till minskad efterfrågan på naturliga diamanter och därmed negativa konsekvenser för den lagliga diamantindustrin och den hantverksmässiga gruvsektorn. Mekanismer såsom Kimberleyprocessens certifieringssystem måste regelbundet ses över och uppdateras för att säkerställa att de kan leva upp till konsumenternas förväntningar och internationella skyldigheter i fråga om företagens sociala ansvar och hållbar utveckling.

| E. | EU har arbetat för att bredda den ursprungliga definitionen av konfliktdiamanter i Kimberleyprocessens certifieringssystem i syfte att inkludera kränkningar av de mänskliga rättigheterna, men detta nådde ingen framgång på grund av den konsensusbaserade beslutsprocessen och motstånd från vissa stora producent-, handels- och konsumentländer. |
| --- | --- |

E.

EU har arbetat för att bredda den ursprungliga definitionen av konfliktdiamanter i Kimberleyprocessens certifieringssystem i syfte att inkludera kränkningar av de mänskliga rättigheterna, men detta nådde ingen framgång på grund av den konsensusbaserade beslutsprocessen och motstånd från vissa stora producent-, handels- och konsumentländer.

| F. | World Diamond Council System of Warranties är ett omfattande frivilligt branschprogram för självreglering, som syftar till att spåra diamanter som är certifierade genom Kimberleyprocessen genom hela leveranskedjan, däribland slipade och polerade stenar. |
| --- | --- |

F.

World Diamond Council System of Warranties är ett omfattande frivilligt branschprogram för självreglering, som syftar till att spåra diamanter som är certifierade genom Kimberleyprocessen genom hela leveranskedjan, däribland slipade och polerade stenar.

| 1. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att revidera definitionen av konfliktdiamanter så att den inkluderar mänskliga rättigheter och de sociala och miljömässiga konfliktrelaterade dimensionerna av diamantproduktionen, för att säkerställa att diamanter som kommer till EU:s marknad inte är kopplade till kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller miljöbrott, oavsett om de begåtts av rebellgrupper, regeringar eller privata företag. Parlamentet betonar att Kimberleyprocessens certifieringssystem inte enbart bör tillämpas på rådiamanter utan även på slipade och polerade stenar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet vill se ett mer kraftfullt genomförande av Kimberleyprocessens certifieringssystem för att säkerställa att inga konfliktdiamanter kommer in i de lagliga leveranskedjorna. Parlamentet vill se en förstärkt och förbättrad övervakning och tillämpning av de deltagande staternas interna kontroller. Parlamentet uppmanar med kraft parterna i Kimberleyprocessens certifieringssystem att inrätta en oberoende övervakningsmekanism, eftersom de rekommendationer som utfärdas i samband med besöken för inbördes utvärdering är av icke-bindande karaktär och ofta inte åtgärdar bristerna i genomförandet av interna kontroller eller medför meningsfulla ändringar i fall av bristande efterlevnad av minimikraven i Kimberleyprocessens certifieringssystem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är djupt oroat över de senaste rapporterna om försöken att tysta det civila samhällets observatörer vid Kimberleyprocessens senaste extra möte. Parlamentet betonar på nytt det civila samhällets centrala roll i Kimberleyprocessens certifieringssystems trepartsstruktur och kräver full respekt för yttrandefriheten för det civila samhällets företrädare. Parlamentet noterar vikten av tillförlitlig finansiering för organisationer i det civila samhället som arbetar med konfliktmineraler och konfliktdiamanter, |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den legitima diamantindustrins engagemang för Kimberleyprocessens certifieringssystem och inrättandet av World Diamond Council System of Warranties. Parlamentet konstaterar att det krävs stabila, transparenta och ansvarsfulla leveranskedjor inom diamantsektorn för att skapa sysselsättning och säkra gruvsamhällenas inkomster. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att kunna spåra diamanterna från gruvan till marknaden och inte enbart med stöd av den pappersdokumentation som åtföljer diamantleveranserna. Parlamentet stöder fullt ut idéerna om att använda ny teknik såsom blockkedjeteknik för att förbättra spårbarheten. Parlamentet välkomnar arbetet med en digitalisering av Kimberleyprocessens certifikat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med de bakomliggande orsakerna till diamantrelaterade konflikter och våld längs hela försörjningskedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att se till att tillräckliga medel anslås för kapacitetsuppbyggnad inom ramen för det tematiska programmet för fred, stabilitet och konfliktförebyggande till stöd för en hållbar och konfliktkänslig förvaltning av naturresurser och till stöd för efterlevnaden av Kimberleyprocessen och andra liknande initiativ som gäller för konfliktmineraler, i syfte att förbättra levnadsvillkoren i gruvsamhällena och stärka den hantverksmässiga gruvsektorn. Parlamentet kräver att man vid tilldelningen av anslag från de geografiska fonderna även uppmärksammar kapacitetsuppbyggnad och konfliktförebyggande verksamhet |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att ta en global ledarskapsroll i genomförandet av initiativ för ansvarsfull anskaffning, såsom OECD:s vägledning om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfulla leveranskedjor för mineraler från konfliktdrabbade områden och högriskområden samt OECD:s uppdaterade riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet upprepar att ansvarsfull anskaffning och tillbörlig aktsamhet måste överensstämma med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar unionen att föregå med gott exempel och fortsätta att genomföra sin värdedrivna handelsagenda för att främja positiva förändringar i tredjeländer. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att EU:s regler om handel med diamanter måste återspegla högsta ambitionsnivå. Parlamentet uppmanar EU att överväga ytterligare autonoma åtgärder för att säkerställa att råa, slipade och polerade diamanter med koppling till kränkningar av de mänskliga rättigheterna inte släpps ut på EU-marknaden för att komma till rätta med bristerna i Kimberleyprocessens certifieringssystem. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska utrikestjänsten samt till den nuvarande ordföranden och vice ordföranden för Kimberleyprocessens certifieringssystem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 358, 31.12.2002, s. 28.

(2)  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

(3)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Måndag den 13 december 2021

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/153 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/153

---

P9_TA(2021)0484

Utvärdering av medicinsk teknik ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 december 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 251/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10531/3/2021 – C9-0422/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10531/3/2021 – C9-0422/2021),

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från den tjeckiska deputeradekammaren, den tyska förbundsdagen, den franska senaten och den polska sejmen som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från den tjeckiska deputeradekammaren, den tyska förbundsdagen, den franska senaten och den polska sejmen som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2018 och den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2018 och den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0051),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0334/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0334/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 283, 10.8.2018, s. 28 och EUT C 286, 16.7.2021, s. 95.

(2)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 638,

---

Tisdag den 14 december 2021

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/154

---

P9_TA(2021)0485

Unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/216 vad gäller unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0313), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0313),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0228/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel (A9-0333/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel (A9-0333/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0146

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2019/216 vad gäller unionens tullkvot för nötkött av hög kvalitet från Paraguay

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/111.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/155 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/155

---

P9_TA(2021)0486

Europaåret för ungdomar 2022 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett Europaår för ungdomar 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0634), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0634),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0379/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0379/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet av den 17 november 2021 om resultatet budgetförlikningen med avseende på kommissionens förslag till beslut av Europaparlamentet och rådet om ett Europaår för ungdomar 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från budgetutskottet av den 17 november 2021 om resultatet budgetförlikningen med avseende på kommissionens förslag till beslut av Europaparlamentet och rådet om ett Europaår för ungdomar 2022,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0322/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A9-0322/2021), och av följande skäl:

| A. | På grund av brådskande skäl är det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av tidsfristen på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

A.

På grund av brådskande skäl är det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av tidsfristen på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0328

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/... om ett Europaår för ungdomar (2022)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2021/2316.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om finansieringen av Europaåret för ungdomar (2022) – beslut (EU) 2021/2316

Europaparlamentet och rådet är eniga om att en lägsta driftsbudget för genomförandet av Europaåret för ungdomar (2022) ska fastställas till 8 miljoner EUR. Av detta belopp ska 3 miljoner EUR komma från Europeiska solidaritetskårens årsbudget för 2022 och 5 miljoner EUR från programmet Erasmus+ årsbudget för 2022.

Dessutom är medlagstiftarna fast beslutna att skapa ett varaktigt arv för Europaåret, även efter 2022. Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt artikel 314 i EUF-fördraget, bör eventuell ytterligare finansiering efter 2022 fastställas i den fleråriga budgetramen 2021–2027.

Uttalande från kommissionen om finansieringen av Europaåret för ungdomar (2022) – beslut (EU) 2021/2316

Kommissionen noterar medlagstiftarnas överenskommelse om att införa en lägsta driftsbudget på 8 miljoner EUR för genomförandet av Europaåret för ungdomar (2022), utan att detta påverkar möjligheten att komplettera detta belopp på 8 miljoner EUR med bidrag från andra relevanta unionsprogram och unionsinstrument.

Dessutom kommer kommissionen att göra en kartläggning under hela året och regelbundet uppdatera den med angivande av möjliga och faktiska bidrag från unionsprogram och unionsinstrument till genomförandet av Europaåret för ungdomar och med rapportering om verksamheten. Kommissionen kommer regelbundet att informera Europaparlamentet och rådet om hur utnyttjandet av bidrag från unionsprogrammen fortskrider. Dessa bidrag bör betraktas som kompletterande och utöver den lägsta driftsbudgeten på 8 miljoner EUR.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/158 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/158

---

P9_TA(2021)0487

Gemensamma utredningsgrupper: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0020),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0005/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 november 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 november 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0236/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0236/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0008

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till unionens regler om skydd av personuppgifter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/211.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/159

---

P9_TA(2021)0488

Europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0021),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0006/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 november 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 november 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0237/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0237/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0009

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till unionens regler om skydd av personuppgifter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/228.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/160

---

P9_TA(2021)0490

Ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att förse Kroatien med stöd

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att förse Kroatien med stöd i samband med de jordbävningar som inleddes den 28 december 2020 (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

(2022/C 251/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0963 – C9-0403/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0963 – C9-0403/2021),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 9,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 10,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om mildrande av konsekvenserna av jordbävningarna i Kroatien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om mildrande av konsekvenserna av jordbävningarna i Kroatien (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om effektiviteten i medlemsstaternas användning av medel från EU:s solidaritetsfond vid naturkatastrofer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om effektiviteten i medlemsstaternas användning av medel från EU:s solidaritetsfond vid naturkatastrofer (5),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0343/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0343/2021), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet och medkänsla med alla enskilda personer som drabbats av jordbävningarna, deras familjer och de kroatiska nationella, regionala och lokala myndigheter som deltar i nödhjälpsinsatserna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar beslutet som en konkret och synlig form av unionens solidaritet med sina medborgare och de regioner i Kroatien som drabbats av jordbävningarna mellan den 28 december 2020 och den 21 februari 2021. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att frigöra ekonomiskt stöd genom Europeiska unionens solidaritetsfond för att se till att stödet kan nå de drabbade regionerna i god tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att det tog lång tid från Kroatiens ansökan om ekonomiskt stöd den 18 mars 2021 till kommissionens förslag om utnyttjande av fonden i slutet av oktober 2021. Parlamentet understryker än en gång vikten av ett snabbt utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i framtiden för att hjälpa behövande människor och regioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att solidaritetsfonden har varit utsatt för betydande påfrestningar under det första året av den fleråriga budgetramen 2021–2027, att naturkatastrofer till sin natur är oförutsägbara och att deras antal och allvarlighetsgrad sannolikt kommer att öka med tiden och bli dyrare på grund av klimatförändringarna. Parlamentet understryker därför sin växande oro över bristen på resurser till solidaritetsfonden under perioden 2021–2027. Parlamentet anser att det totala finansieringsbeloppet och tilldelningsarrangemangen för reserven för solidaritet och katastrofbistånd inte säkerställer att solidaritetsfonden blir så effektiv som möjligt och efterlyser en översyn av reserven för solidaritet och katastrofbistånd vid nästa översyn av den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0023.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0429.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Kroatien i samband med de jordbävningar som började den 28 december 2020

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/49.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/163

---

P9_TA(2021)0491

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2021/003 IT/Porto Canale – Italien

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

(2022/C 251/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0935 – C9-0399/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0935 – C9-0399/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0345/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0345/2021),

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering.

| B. | Den 15 juli 2021 lämnade Italien in ansökan EGF/2021/003 IT/Porto Canale om ekonomiskt bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF), efter uppsägningar av 190 arbetstagare i företaget Porto Industriale di Cagliari SpA i den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 52 i Nace Rev. 2 (Magasinering och stödtjänster till transport) i Nuts 2-regionen Sardegna (ITG2) i Italien, under en referensperiod för ansökan från den 1 september 2020 till den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

B.

Den 15 juli 2021 lämnade Italien in ansökan EGF/2021/003 IT/Porto Canale om ekonomiskt bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF), efter uppsägningar av 190 arbetstagare i företaget Porto Industriale di Cagliari SpA i den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 52 i Nace Rev. 2 (Magasinering och stödtjänster till transport) i Nuts 2-regionen Sardegna (ITG2) i Italien, under en referensperiod för ansökan från den 1 september 2020 till den 1 januari 2021.

| C. | Ansökan baseras på insatskriteriet i artikel 4.3 i EGF-förordningen, med avvikelse från kriterierna i artikel 4.2 a som föreskriver att verksamheten för minst 200 uppsagda arbetstagare ska ha upphört under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat, inbegripet arbetstagare som har blivit uppsagda hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört. |
| --- | --- |

C.

Ansökan baseras på insatskriteriet i artikel 4.3 i EGF-förordningen, med avvikelse från kriterierna i artikel 4.2 a som föreskriver att verksamheten för minst 200 uppsagda arbetstagare ska ha upphört under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat, inbegripet arbetstagare som har blivit uppsagda hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört.

| D. | Trots att mindre än 200 uppsägningar ägde rum inom den fyra månader långa referensperioden skulle avvikelsen från artikel 4.2 a kunna beviljas eftersom de ägde rum på en liten arbetsmarknad, med en BNP per capita på 21 600 EUR 2018 jämfört med det europeiska genomsnittet på 31 000 EUR (4), och som allvarligt påverkades av krisen 2008 (5) och pandemin (6). |
| --- | --- |

D.

Trots att mindre än 200 uppsägningar ägde rum inom den fyra månader långa referensperioden skulle avvikelsen från artikel 4.2 a kunna beviljas eftersom de ägde rum på en liten arbetsmarknad, med en BNP per capita på 21 600 EUR 2018 jämfört med det europeiska genomsnittet på 31 000 EUR (4), och som allvarligt påverkades av krisen 2008 (5) och pandemin (6).

| E. | Verksamheten i hamnen i Cagliari hade minskat mellan 2011 och 2018. Under 2018 minskade trafiken med 90 % på grund av bristen på landförbindelser till resten av Italien och den gradvisa flytten av containervolymer och verksamheter till nav som ligger i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

E.

Verksamheten i hamnen i Cagliari hade minskat mellan 2011 och 2018. Under 2018 minskade trafiken med 90 % på grund av bristen på landförbindelser till resten av Italien och den gradvisa flytten av containervolymer och verksamheter till nav som ligger i Medelhavsområdet.

| F. | Contship Italia Group, den enda aktieägaren i Porto Industriale di Cagliari S.p.A, koncessionshavaren för den nya containerterminalen, beslutade därför 2019 att upphöra med sin verksamhet i Cagliari och försätta sitt dotterbolag Porto Industriale di Cagliari SpA i frivillig likvidation. Ingen ny koncessionshavare hittades trots att tidsfristen förlängdes tre gånger, vilket ledde till att de 190 arbetstagare som var kvar på företaget sades upp i september 2020. |
| --- | --- |

F.

Contship Italia Group, den enda aktieägaren i Porto Industriale di Cagliari S.p.A, koncessionshavaren för den nya containerterminalen, beslutade därför 2019 att upphöra med sin verksamhet i Cagliari och försätta sitt dotterbolag Porto Industriale di Cagliari SpA i frivillig likvidation. Ingen ny koncessionshavare hittades trots att tidsfristen förlängdes tre gånger, vilket ledde till att de 190 arbetstagare som var kvar på företaget sades upp i september 2020.

| G. | Det högsta årliga beloppet för EGF får i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 inte överstiga 186 miljoner EUR (i 2018 års priser). |
| --- | --- |

G.

Det högsta årliga beloppet för EGF får i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 inte överstiga 186 miljoner EUR (i 2018 års priser).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.3 i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien är berättigat till ett ekonomiskt bidrag på 1 493 407 EUR enligt den förordningen, vilket motsvarar 85 % av den totala kostnaden på 1 756 950 EUR, inklusive utgifter för individanpassade tjänster på 1 686 750 EUR och utgifter för genomförande av EGF (7) på 70 200 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in ansökan den 15 juli 2021 och att kommissionen slutligen fastställde sin bedömning den 28 oktober 2021 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att ansökan gäller totalt 190 uppsagda arbetstagare vars verksamhet har upphört vid företaget Porto Industriale di Cagliari SpA. Parlamentet konstaterar vidare att Italien förväntar sig att alla berättigade stödmottagare kommer att delta i åtgärderna (berörda stödmottagare). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de sociala konsekvenserna av uppsägningarna förväntas bli omfattande för Sardiniens ekonomi, som också drabbades hårt av covid-19-krisen, och där antalet människor i sysselsättning minskade med 4,6 % 2020 jämfört med en minskning på 2,0 % i hela Italien (8). Parlamentet noterar vidare att en annan pågående EGF-ansökan gäller uppsägningarna vid Air Italy i Sardinien. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att på grund av pandemin ökade antalet sardinska hushåll utan arbetsinkomst till 16,5 % under 2020 (3,5 procentenheter mer än 2019). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att de flesta av de uppsagda arbetstagarna är män (90,5 %) i åldern 30–54 år (98,4 %) med gymnasial eller eftergymnasial utbildning (83,7 %). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europarlamentet noterar att Italien började tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda bidragsmottagarna den 8 oktober 2020 och att perioden för berättigande till ekonomiskt bidrag från EGF därför kommer att löpa från och med den 8 oktober 2020 till och med 24 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare och egenföretagare består av följande åtgärder: Allmän information och yrkesvägledning, rådgivning om karriärutveckling, stöd vid arbetssökande, handledning för anpassning till nytt jobb, starta eget-hjälp, starta eget-bidrag, utbildning och incitament och bidrag för särskilda kostnader. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar möjligheten till särskilda tidsbegränsade åtgärder i det samordnade paketet vilket bland annat inbegriper att betala bidrag för barnomsorg i enlighet med artikel 7.2 b i den nya EGF-förordningen för att underlätta för arbetssökande att delta i föreslagna aktiviteter och deras övergång till arbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet gläder sig över att utbildningarna kommer att fokusera på grön ekonomi, blå ekonomi, serviceyrken, hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster, främjande av kulturarv och kulturverksamhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att Italien började ådra sig de administrativa kostnaderna för att genomföra EGF den 18 januari 2021, och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering därför kommer att berättiga till ekonomiskt bidrag från EGF från och med den 18 januari 2021 till och med 31 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna planerades i enlighet med den italienska nationella strategin för hållbar utveckling (SNSvS) (9) och att det samordnade paketet med individanpassade tjänster utarbetades gemensamt av Regionen Sardinien, Aspal (10), Cagliari kommun, Cagliaris hamnmyndighet och fackförbunden. Parlamentet konstaterar att arbetsmarknadens parter deltog fullt ut i planeringen och finjusteringen av åtgärdspaketet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de italienska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från någon annan unionsfond eller något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att bidrag från EGF inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal och inte heller bidrag eller rättigheter som mottagarna av EGF-bidrag åtnjuter för att till fullo säkerställa bidragets additionalitet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att alla förfarandemässiga krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(5)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(6)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna.Årsrapport, juni 2021.

(7)  I enlighet med artikel 7.5 i EGF-förordningen.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna.Årsrapport, juni 2021.

(9)  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS).

(10)  Den regionala offentliga arbetsförmedlingen.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/003 IT/Porto Canale

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/48)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/167 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/167

---

P9_TA(2021)0492

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2021/002 IT/Air Italy – Italien

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

(2022/C 251/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0936 – C9-0400/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0936 – C9-0400/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0346/2021),

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering.

| B. | Den 15 juli 2021 lämnade Italien in ansökan EGF/2021/002 IT/Air Italy om ekonomiskt bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF), efter uppsägningar av 466 arbetstagare i företaget Air Italy SpA i den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 51 i Nace Rev. 2 (lufttransport) i Nuts 2-regionen Sardegna (ITG2) i Italien, under en referensperiod för ansökan från den 1 september 2020 till den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

B.

Den 15 juli 2021 lämnade Italien in ansökan EGF/2021/002 IT/Air Italy om ekonomiskt bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF), efter uppsägningar av 466 arbetstagare i företaget Air Italy SpA i den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 51 i Nace Rev. 2 (lufttransport) i Nuts 2-regionen Sardegna (ITG2) i Italien, under en referensperiod för ansökan från den 1 september 2020 till den 1 januari 2021.

| C. | Ansökan avser 466 uppsagda arbetstagare vars verksamhet har upphört under referensperioden i företaget Air Italy SpA, medan 145 arbetstagare sades upp före eller efter referensperioden till följd av samma händelser som ledde till att de uppsagda arbetstagarnas verksamhet upphörde under referensperioden, och därmed också kommer att betraktas som berättigade bidragsmottagare. |
| --- | --- |

C.

Ansökan avser 466 uppsagda arbetstagare vars verksamhet har upphört under referensperioden i företaget Air Italy SpA, medan 145 arbetstagare sades upp före eller efter referensperioden till följd av samma händelser som ledde till att de uppsagda arbetstagarnas verksamhet upphörde under referensperioden, och därmed också kommer att betraktas som berättigade bidragsmottagare.

| D. | Ansökan baseras på insatskriteriet i artikel 4.2 a i EGF-förordningen, enligt vilket verksamheten för minst 200 uppsagda arbetstagare ska ha upphört under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

Ansökan baseras på insatskriteriet i artikel 4.2 a i EGF-förordningen, enligt vilket verksamheten för minst 200 uppsagda arbetstagare ska ha upphört under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat.

| E. | Air Italy har stått inför olika problem (4) sedan starten 2018 efter sammanslagningen av Meridiana Fly och Air Italy, vilket ledde till att förlusterna ökade från 160 miljoner EUR 2018 till 230 miljoner EUR 2019. |
| --- | --- |

E.

Air Italy har stått inför olika problem (4) sedan starten 2018 efter sammanslagningen av Meridiana Fly och Air Italy, vilket ledde till att förlusterna ökade från 160 miljoner EUR 2018 till 230 miljoner EUR 2019.

| F. | Den 11 februari 2020 godkände Air Italys aktieägare en frivillig likvidation och att all verksamhet ställdes in från och med den 25 februari 2020. |
| --- | --- |

F.

Den 11 februari 2020 godkände Air Italys aktieägare en frivillig likvidation och att all verksamhet ställdes in från och med den 25 februari 2020.

| G. | Förfarandet för kollektiv uppsägning för 1 453 anställda vid Air Italy sköts upp till september 2020 på grund av covid-19-pandemin (5). |
| --- | --- |

G.

Förfarandet för kollektiv uppsägning för 1 453 anställda vid Air Italy sköts upp till september 2020 på grund av covid-19-pandemin (5).

| H. | Det högsta årliga beloppet för EGF får i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (6) inte överstiga 186 miljoner EUR (i 2018 års priser). |
| --- | --- |

H.

Det högsta årliga beloppet för EGF får i enlighet med artikel 8 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (6) inte överstiga 186 miljoner EUR (i 2018 års priser).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien är berättigat till ett ekonomiskt bidrag på 3 874 640 EUR enligt den förordningen, vilket motsvarar 85 % av den totala kostnaden på 4 558 400 EUR, inklusive utgifter för individanpassade tjänster på 4 376 000 EUR och utgifter för genomförande av EGF (7) på 182 400 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de italienska myndigheterna lämnade in ansökan den 15 juli 2021 och att kommissionen slutligen fastställde sin bedömning den 28 oktober 2021 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det totala antalet stödberättigade och berörda bidragsmottagare är 611 och påpekar att nästan hälften av de stödberättigade personerna är kvinnor (48,11 %). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de sociala konsekvenserna av uppsägningarna förväntas bli omfattande för Sardiniens ekonomi, som också drabbades hårt av covid-19-krisen och där antalet människor i sysselsättning minskade med 4,6 % 2020 jämfört med en minskning på 2,0 % i hela Italien (8). Parlamentet noterar vidare att en annan pågående EGF-ansökan gäller uppsägningarna vid Porto Canale i Sardinien. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att på grund av pandemin ökade antalet sardinska hushåll utan arbetsinkomst till 16,5 % under 2020 (3,5 procentenheter mer än 2019). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att de flesta av de uppsagda arbetstagarna har gymnasial eller eftergymnasial utbildning (93,3 %) och att de är mellan 30 och 54 år (69,23 %). Parlamentet noterar att den näst största åldersgruppen är över 54 år (30,77 %), vilket kan innebära ytterligare utmaningar när det gäller återinträde på arbetsmarknaden . |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europarlamentet noterar att Italien började tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda bidragsmottagarna den 4 november 2020 och att perioden för berättigande till ekonomiskt bidrag från EGF därför kommer att löpa från och med den 4 november 2020 till och med 24 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare består av följande åtgärder: allmän information och yrkesvägledning, stöd vid arbetssökande, utbildning, starta eget-hjälp, starta eget-bidrag och incitament och bidrag för särskilda kostnader. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar möjligheten till särskilda tidsbegränsade åtgärder i det samordnade paketet vilket bland annat inbegriper att betala bidrag för barnomsorg i enlighet med artikel 7.2 b i den nya EGF-förordningen för att underlätta för arbetssökande att delta i föreslagna aktiviteter och deras övergång till arbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det är Europeiska unionens sociala ansvar att ge de uppsagda arbetstagarna de kvalifikationer som krävs för den ekologiska och rättvisa omställningen i linje med den europeiska gröna given, särskilt för arbetstagare med kvalifikationer som är relevanta för sektorer som för närvarande är mycket koldioxidintensiva. Parlamentet gläder sig därför över att utbildningarna kommer att fokusera på grön ekonomi, blå ekonomi, serviceyrken, hälso- och sjukvårdstjänster och sociala tjänster, främjande av kulturarv och kulturverksamhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Italien började ådra sig de administrativa kostnaderna för att genomföra EGF den 4 november 2020, och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering därför kommer att berättiga till ekonomiskt bidrag från EGF från och med den 4 november 2020 till och med 31 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna planerades i enlighet med den italienska nationella strategin för hållbar utveckling (SNSvS) och att det samordnade paketet med individanpassade tjänster diskuterades mellan Aspal, den regionala offentliga arbetsförmedlingen, Regione Sardegna och de berörda fackförbunden. Parlamentet noterar att arbetsmarknadens parter deltog aktivt i planeringen av åtgärderna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de italienska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från någon annan unionsfond eller något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att bidrag från EGF inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal och inte heller bidrag eller rättigheter som mottagarna av EGF-bidrag åtnjuter för att till fullo säkerställa bidragets additionalitet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att alla förfarandemässiga krav har uppfyllts. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Till exempel dispyter med Alitalia om sträckor mellan det italienska fastlandet och Sardinien: www.quifinanza.it/soldi/air-italy; motståndet från tre amerikanska flygbolag mot ökningen av Air Italys direktflygningar mellan USA och Europa: https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000; eller tre nyinköpta Boeing 737 Max som var tvungna att hållas på marken på grund av säkerhetsbrister: www.quifinanza.it/soldi/air-italy.

(5)  Decreto Legge 17 marzo 2020, n.18. art. 46.

(6)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(7)  I enlighet med artikel 7.5 i EGF-förordningen.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Italien – EGF/2021/002 IT/Air Italy

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/51.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/171 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/171

---

P9_TA(2021)0493

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2021/004 ES/Aragón automotive – Spanien

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Spanien – EGF/2021/004 ES Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

(2022/C 251/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0683 – C9-0404/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0683 – C9-0404/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0344/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0344/2021), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering.

| B. | Spanien har lämnat in ansökan EGF/2021/004 ES/Aragón automotive om ekonomiskt bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF), efter uppsägningar av 592 arbetstagare inom den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 29 i Nace Rev. 2 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) i Nuts 2-regionen Aragonien (ES24) i Spanien, under en referensperiod för ansökan från den 1 november 2020 till den 1 maj 2021. |
| --- | --- |

B.

Spanien har lämnat in ansökan EGF/2021/004 ES/Aragón automotive om ekonomiskt bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF), efter uppsägningar av 592 arbetstagare inom den ekonomiska sektor som ingår i huvudgrupp 29 i Nace Rev. 2 (Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar) i Nuts 2-regionen Aragonien (ES24) i Spanien, under en referensperiod för ansökan från den 1 november 2020 till den 1 maj 2021.

| C. | Ansökan avser 592 uppsagda arbetstagare vars verksamhet har upphört under referensperioden i femtio företag (4), medan 460 arbetstagare sades upp före eller efter referensperioden, till följd av samma händelser som ledde till att de uppsagda arbetstagarnas verksamhet upphörde under referensperioden, och därmed också kommer att betraktas som berättigade bidragsmottagare. |
| --- | --- |

C.

Ansökan avser 592 uppsagda arbetstagare vars verksamhet har upphört under referensperioden i femtio företag (4), medan 460 arbetstagare sades upp före eller efter referensperioden, till följd av samma händelser som ledde till att de uppsagda arbetstagarnas verksamhet upphörde under referensperioden, och därmed också kommer att betraktas som berättigade bidragsmottagare.

| D. | Ansökan bygger på insatskriteriet i artikel 4.2 b i EGF-förordningen, enligt vilket det krävs att verksamheten upphör för minst 200 uppsagda arbetstagare under en referensperiod på sex månader på företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor enligt huvudgrupperna i Nace Rev. 2 och är belägna i en region eller två angränsande regioner på Nuts 2-nivå i en medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

Ansökan bygger på insatskriteriet i artikel 4.2 b i EGF-förordningen, enligt vilket det krävs att verksamheten upphör för minst 200 uppsagda arbetstagare under en referensperiod på sex månader på företag som alla verkar inom samma ekonomiska sektor enligt huvudgrupperna i Nace Rev. 2 och är belägna i en region eller två angränsande regioner på Nuts 2-nivå i en medlemsstat.

| E. | Covid-19-pandemin, de stränga nedstängningsåtgärder som genomfördes under andra kvartalet 2020 i Spanien (5) och den därpå följande bristen på halvledare (6) har påverkat bilindustrin i landet negativt. Under januari–juni 2021 var fordonsproduktionen i Spanien (1,2 miljoner enheter) fortfarande 21,6 % lägre än produktionen under samma period 2019 (7). |
| --- | --- |

E.

Covid-19-pandemin, de stränga nedstängningsåtgärder som genomfördes under andra kvartalet 2020 i Spanien (5) och den därpå följande bristen på halvledare (6) har påverkat bilindustrin i landet negativt. Under januari–juni 2021 var fordonsproduktionen i Spanien (1,2 miljoner enheter) fortfarande 21,6 % lägre än produktionen under samma period 2019 (7).

| F. | I Aragonien står bilindustrin för 2,42 % av nettosysselsättningen och omkring 6 % av regionens BNP (8), och den registrerade arbetslösheten är nu 26 % högre än före pandemin (75 578 arbetssökande i juni 2021 jämfört med 60 000 i juni 2019) (9). |
| --- | --- |

F.

I Aragonien står bilindustrin för 2,42 % av nettosysselsättningen och omkring 6 % av regionens BNP (8), och den registrerade arbetslösheten är nu 26 % högre än före pandemin (75 578 arbetssökande i juni 2021 jämfört med 60 000 i juni 2019) (9).

| G. | Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 8 i förordningen om den fleråriga budgetramen inte överskrida 186 miljoner euro (i 2018 års priser). |
| --- | --- |

G.

Det högsta årliga beloppet för fonden får i enlighet med artikel 8 i förordningen om den fleråriga budgetramen inte överskrida 186 miljoner euro (i 2018 års priser).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Spanien är berättigat till ett ekonomiskt stöd på 1 404 863 EUR enligt den förordningen, vilket motsvarar 85 % av den totala kostnaden på 1 652 780 EUR, inklusive utgifter för individanpassade tjänster på 1 600 280 EUR och utgifter för genomförande av EGF (10) på 52 500 EUR. Parlamentet noterar att alla förfarandekrav har uppfyllts. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in ansökan den 26 juli 2021 och att kommissionen slutligen fastställde sin bedömning den 8 november 2021 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att ansökan avser totalt 1 052 uppsagda arbetstagare inom den spanska bilindustrin. Det är beklagligt att Spanien förväntar sig att endast 320 av alla berättigade stödmottagare kommer att delta i åtgärderna (berörda stödmottagare). Parlamentet uppmuntrar de lokala myndigheterna att mer proaktivt motivera de uppsagda att delta i de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att en tredjedel av de berörda stödmottagarna är kvinnor (34,1 %) och nästan 40 % är över 54 år (39,7 %). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att uppsägningarna förväntas få betydande sociala konsekvenser för ekonomin i Aragonien, där 60 % av de arbetssökande är kvinnor och 49 % av alla arbetssökande är över 50 år (11). Parlamentet beklagar därför att uppsägningarna särskilt kommer att beröra två kategorier av arbetstagare som redan är missgynnade på den regionala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europarlamentet noterar att Spanien började tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda bidragsmottagarna den 15 oktober 2021 och att perioden för berättigande till ekonomiskt bidrag från EGF därför kommer att löpa från och med den 15 oktober 2021 till och med 24 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare och egenföretagare består av följande åtgärder: informations- och introduktionsmöten, yrkesvägledning, intensivt stöd vid arbetssökande, övergripande utbildning, omskolning och kompetenshöjande utbildning samt ekonomiska incitament. Eftersom 34,1 % av de berörda stödmottagarna är kvinnor uppmuntrar parlamentet myndigheterna att fokusera mer på program och åtgärder som utformats med hänsyn till kvinnors intressen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att de planerade åtgärderna bör genomföras i linje med Spaniens strategi för en cirkulär ekonomi baserad på giftfria materialkretslopp och att utbildningsåtgärderna bör uppfylla kravet på spridning av färdigheter som krävs i den digitala industriella tidsåldern och i en resurseffektiv ekonomi, i enlighet med artikel 7.2 i EGF-förordningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att Spanien började ådra sig de administrativa kostnaderna för att genomföra EGF den 1 oktober 2021, och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering därför kommer att berättiga till ekonomiskt bidrag från EGF från och med den 1 oktober 2021 till och med 31 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter (UGT (12), CCOO (13), CEPYME (14) och CEOE (15)). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att de spanska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från någon annan unionsfond eller något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att bidrag från EGF inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal och inte heller bidrag eller rättigheter som mottagarna av EGF-bidrag åtnjuter för att till fullo säkerställa bidragets additionalitet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Adieconti S.L., Lear Corporation Asientos S.L., Adient Automotive S.L., Lecitrailer Post Venta Zaragoza S.L., Adient Seating Spain S.L., Lecitrailer S.A., Af Aftermarket Iberica S.L., Magna Automotive Spain S.A.U., Android Industries Zaragoza S.L., Mahle Behr Spain S.A., Arcelormital Tailored Blanks Zaragoza S.L., Majorel Sp Solutions S.A.U, Carrocerías Moncayo S.L., Mann-Hummel Iberica S.A., Carrocerías Vicam S.L., Modulos Ribera Alta S.L.U., Carrocerías Vicente Salomon Sanz S.L., Opel España S.L.U., Casting Ros S.A., Proma Hispania S.A.Ad, Celulosa Fabril S.A., Remolques Jalon S.L., Cooper Estándar Automotive España Slu, Rhenus Automotive Systems Zaragoza, Copo Aragón S.L.U., Rigual S.A., Copo Zaragoza S.A., Ronal Iberica S.A. Unipersonal, Dana Automoción S.A., Schmitz Cargobull Iberica S.A., Faurecia Automotive España S.A., Seguridad De Servicio Movil S.L., Faurecia Sistemas de Escape, Talleres Emilio Montañes S.A., Flexngate Aragón S.L., Ti Group Automotive Systems S.A., Gestamp Aragón S.A., Traf Automotions S.L., Gestamp Manufacturing Autochasis S.L., Tristone Flowtech Spain S.A., Icer Brakes S.A., Union Tecnológica del Automóvil S.L., Ilunion Servicios Industriales Aragón S.L., Valeo Térmico S.A., Ilunion Servicios Industriales S.L., Zanini Epila S.L., Insonorizantes Pelzer S.A., ZF-Aftermarket Ibérica SL., Kdk-Dongkook Automotive Spain S.A., och Zfoam España SL.

(5)  Enligt uppgifter från Confemetal och Anfac hade pandemin en betydande inverkan på verksamheten och omsättningen hos de företag som verkar inom bilindustrin i Spanien. Detta ledde till minskad försäljning (32,3 %), tillverkning (18,9 %) och omsättning (11,3 %) 2020 jämfört med 2019: https://anfac.com/wp-content/uploads/202 1/07/Informe-Anual-ANFAC-2020.pdf.

(6)  I början av 2021 beräknades chipkrisen leda till förluster på omkring 60 miljarder EUR i bilindustrin. Beloppet har justerats uppåt till över 90 miljarder EUR: https://www.consultancy.eu/news/6273/global-chip-shortage-costs-automotive-sector-90-billion.

(7)  https://cincodias.elpais.com/cincodias/2021/07/22/companias/1626961844 _041144.html.

(8)  https://caaragon.com/.

(9)  https://www.facebook.com/GobAragon/posts/6537004519658572.

(10)  I enlighet med artikel 7.5 i EGF-förordningen.

(11)  http://www.aragon.es/iaest (registrerad arbetslöshet, juni 2021).

(12)  http://www.ugt.es.

(13)  https://www.ccoo.es.

(14)  https://www.cepyme.es.

(15)  https://www.ceoe.es.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Spanien – EGF/2021/004 ES/Aragón automotive

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/50.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/175

---

P9_TA(2021)0494

Förutsägbarhet för medlemsstaterna och förfaranden vid tvistlösning när traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel tillhandahålls *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna och förtydliga förfarandena vid tvistlösning när traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel tillhandahålls (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

(Samråd)

(2022/C 251/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0327), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0327),

| — | med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0257/2021),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU (2), Euratom, särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU (2), Euratom, särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/770 av den 30 april 2021 om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2021/770 av den 30 april 2021 om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (3),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 2/2021 över kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna och förtydliga förfarandena vid tvistlösning när traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel tillhandahålls (COM(2021) 327 final av den 25 juni 2021, 2021/0161(NLE)) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 2/2021 över kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna och förtydliga förfarandena vid tvistlösning när traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel tillhandahålls (COM(2021) 327 final av den 25 juni 2021, 2021/0161(NLE)) (4),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 25 mars 2021 om utkastet till rådets förordning om beräkning av egna medel baserade på plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns, om metoder och förfaranden för tillhandahållande av dessa egna medel, om åtgärder för att möta likviditetsbehov och om vissa aspekter av egna medel baserade på bruttonationalinkomst (5),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0347/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0347/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Även om rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (11) har visat sig vara ett solitt och stabilt ankare för EU:s mekanism för finansiering förefaller det vara önskvärt att förbättra
  de befintliga bestämmelserna
  om tillhandahållande av egna medel
  , i synnerhet
  för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna
  och införa förfaranden för tvistlösning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.

Även om rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (11) har visat sig vara ett solitt och stabilt ankare för EU:s mekanism för finansiering förefaller det vara önskvärt att förbättra
  de befintliga bestämmelserna
  om tillhandahållande av egna medel
  , i synnerhet
  för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna
  och införa förfaranden för tvistlösning
  .

| 1. | Även om rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (11) har visat sig vara ett solitt och stabilt ankare för EU:s mekanism för finansiering förefaller det vara önskvärt att förbättra
  vissa bestämmelser
  om tillhandahållande av egna medel för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Även om rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (11) har visat sig vara ett solitt och stabilt ankare för EU:s mekanism för finansiering förefaller det vara önskvärt att förbättra
  vissa bestämmelser
  om tillhandahållande av egna medel för att förbättra förutsägbarheten för medlemsstaterna.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7. | För att säkerställa att systemet förblir proportionellt med bibehållen avskräckande verkan, begränsas i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 höjningen av räntan över basräntan till 16 procentenheter.
  Denna begränsning på 16 procentenheter är bara tillämplig på alla fall som blev kända efter det att rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804 trädde i kraft (12).
  Följaktligen kan inte fall som redan var kända före det att förordning 2016/804 trädde i kraft, där mycket höga räntebelopp berörs, omfattas av denna begränsning oavsett om räntebeloppet redan har meddelats till medlemsstaterna. I dessa fall krävs fortfarande att medlemsstaterna betalar räntebelopp som inte är proportionerliga jämfört med det grundbelopp som ska betalas. För att klargöra och förenkla relevanta bestämmelser i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014, bör begränsningen av höjningen till 16 procentenheter tillämpas på alla räntebelopp som inte meddelats medlemsstaterna före det att denna förordning trädde i kraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

7.

För att säkerställa att systemet förblir proportionellt med bibehållen avskräckande verkan, begränsas i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 höjningen av räntan över basräntan till 16 procentenheter.
  Denna begränsning på 16 procentenheter är bara tillämplig på alla fall som blev kända efter det att rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804 trädde i kraft (12).
  Följaktligen kan inte fall som redan var kända före det att förordning 2016/804 trädde i kraft, där mycket höga räntebelopp berörs, omfattas av denna begränsning oavsett om räntebeloppet redan har meddelats till medlemsstaterna. I dessa fall krävs fortfarande att medlemsstaterna betalar räntebelopp som inte är proportionerliga jämfört med det grundbelopp som ska betalas. För att klargöra och förenkla relevanta bestämmelser i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014, bör begränsningen av höjningen till 16 procentenheter tillämpas på alla räntebelopp som inte meddelats medlemsstaterna före det att denna förordning trädde i kraft.

utgår

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10. | I fall av meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna och kommissionen avseende tillhandahållandet av traditionella egna medel bör ett omprövningsförfarande formaliseras och införas i förordning (EU, Euratom) No 609/2014 för att förbättra transparensen och klargöra medlemsstaternas rätt till försvar. Bestämmelser bör också införas för att spegla nuvarande praxis med villkorad betalning, som ger möjlighet att väcka talan mot kommissionen grundad på att den gjort en obehörig vinst i enlighet med artikel 268 i EUF-fördraget och artikel 340.2 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Ändring

10.

I fall av meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna och kommissionen avseende tillhandahållandet av traditionella egna medel bör ett omprövningsförfarande formaliseras och införas i förordning (EU, Euratom) No 609/2014 för att förbättra transparensen och klargöra medlemsstaternas rätt till försvar. Bestämmelser bör också införas för att spegla nuvarande praxis med villkorad betalning, som ger möjlighet att väcka talan mot kommissionen grundad på att den gjort en obehörig vinst i enlighet med artikel 268 i EUF-fördraget och artikel 340.2 i EUF-fördraget.

utgår

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4 – led b

Förordning (EU, Euratom) nr 609/2014

Artikel 10b – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 7: |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 7:

utgår

| | ”7.
     
  Om medlemsstaterna och kommissionen inte kan enas om särskilda justeringar av moms-baserade egna medel, enligt vad som avses i artikel 7.2 c första stycket, får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning i enlighet med artikel 13b.”. |
| --- | --- |

”7.
     
  Om medlemsstaterna och kommissionen inte kan enas om särskilda justeringar av moms-baserade egna medel, enligt vad som avses i artikel 7.2 c första stycket, får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning i enlighet med artikel 13b.”.

Ändring 5

Ändring 5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 5 – led b

Förordning (EU, Euratom) nr 609/2014

Artikel 12 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

utgår

utgår

| | ”Den sammanlagda höjning som följer av att första och andra styckena tillämpas får inte överstiga 16 procentenheter. Begränsningen av höjningen till 16 procentenheter ska tillämpas på alla fall där räntebeloppet inte har meddelats en medlemsstat före den [insert date – the entry into force of this (amending) Regulation]. Den höjda räntan ska tillämpas under hela dröjsmålsperioden.”. |
| --- | --- |

”Den sammanlagda höjning som följer av att första och andra styckena tillämpas får inte överstiga 16 procentenheter. Begränsningen av höjningen till 16 procentenheter ska tillämpas på alla fall där räntebeloppet inte har meddelats en medlemsstat före den [insert date – the entry into force of this (amending) Regulation]. Den höjda räntan ska tillämpas under hela dröjsmålsperioden.”.

Ändring 6

Ändring 6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 6 – led c

Förordning (EU, Euratom) nr 609/2014

Artikel 13 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 5: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

(c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 5:

Följande punkt ska läggas till som punkt 5:

utgår

utgår

| | ”5.
     
  Om medlemsstaten och kommissionen inte kan enas om orsakerna, enligt vad som avses i artikel 7.2 första stycket, får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning i enlighet med artikel 13b.”. |
| --- | --- |

”5.
     
  Om medlemsstaten och kommissionen inte kan enas om orsakerna, enligt vad som avses i artikel 7.2 första stycket, får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning i enlighet med artikel 13b.”.

Ändring 7

Ändring 7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 7

Artikel 1 – stycke 1 – led 7

Förordning (EU, Euratom) nr 609/2014

Artikel 13b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13b | utgår |
| Förfarande för prövning | |
| 1.
     
  I fall av meningsskiljaktigheter mellan en medlemsstat och kommissionen enligt vad som avses i artikel 13.5 eller som rör andra belopp av traditionella egna medel till unionsbudgeten, får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning inom tre månader från mottagandet. I fall av meningsskiljaktigheter mellan en medlemsstat och kommissionen enligt vad som avses i artikel 10b.7 får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning inom två månader från mottagandet. Utom för fall som det hänvisas till i artikel 10b.7 ska det i en sådan begäran finnas en motivering till den omprövning som begärs och inbegripa styrkande handlingar. Begäran och det därpå följande förfarandet ska inte ändra medlemsstaternas skyldighet att tillhandahålla egna medel när de ska betalas till unionsbudgeten. | |
| 2.
     
  Inom sex månader från mottagandet av begäran som föreskrivs i punkt 1 ska kommissionen meddela medlemsstaterna sina synpunkter på motiveringen i begäran. Om kommissionen anser det nödvändigt att begära ytterligare upplysningar ska perioden på sex månader räknas från den dag då kommissionen mottagit dessa upplysningar. De ytterligare upplysningarna ska lämnas av den berörda medlemsstaten inom tre månader. I fall av meningsskiljaktigheter mellan en medlemsstat och kommissionen i enlighet med artikel 10b.7 ska kommissionen meddela medlemsstaten sina synpunkter på motiveringen i begäran inom tre månader från mottagandet av begäran. | |
| 3.   
  Om medlemsstaten inte kan lämna några ytterligare relevanta upplysningar för förfarandet för prövning får den begära att kommissionen svarar på grundval av tillgängliga upplysningar. Tidsperioden på sex månader ska i så fall räknas från den dag då dessa upplysningar mottogs. | |
| 4.
     
  I fall en medlemsstat väcker talan om ogiltigförklarande mot ett beslut som kommissionen antagit i enlighet med artikel 9.1 a i förordning (EU) nr 1553/89 och om kommissionen ännu inte svarat på förfarandet om prövning avseende samma momskorrigering ska kommissionen tillfälligt avbryta förfarandet i avvaktan på en slutlig dom från Europeiska unionens domstol. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13b

Artikel 13b

utgår

utgår

Förfarande för prövning

Förfarande för prövning

1.
     
  I fall av meningsskiljaktigheter mellan en medlemsstat och kommissionen enligt vad som avses i artikel 13.5 eller som rör andra belopp av traditionella egna medel till unionsbudgeten, får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning inom tre månader från mottagandet. I fall av meningsskiljaktigheter mellan en medlemsstat och kommissionen enligt vad som avses i artikel 10b.7 får medlemsstaten begära att kommissionen omprövar sin bedömning inom två månader från mottagandet. Utom för fall som det hänvisas till i artikel 10b.7 ska det i en sådan begäran finnas en motivering till den omprövning som begärs och inbegripa styrkande handlingar. Begäran och det därpå följande förfarandet ska inte ändra medlemsstaternas skyldighet att tillhandahålla egna medel när de ska betalas till unionsbudgeten.

2.
     
  Inom sex månader från mottagandet av begäran som föreskrivs i punkt 1 ska kommissionen meddela medlemsstaterna sina synpunkter på motiveringen i begäran. Om kommissionen anser det nödvändigt att begära ytterligare upplysningar ska perioden på sex månader räknas från den dag då kommissionen mottagit dessa upplysningar. De ytterligare upplysningarna ska lämnas av den berörda medlemsstaten inom tre månader. I fall av meningsskiljaktigheter mellan en medlemsstat och kommissionen i enlighet med artikel 10b.7 ska kommissionen meddela medlemsstaten sina synpunkter på motiveringen i begäran inom tre månader från mottagandet av begäran.

3.   
  Om medlemsstaten inte kan lämna några ytterligare relevanta upplysningar för förfarandet för prövning får den begära att kommissionen svarar på grundval av tillgängliga upplysningar. Tidsperioden på sex månader ska i så fall räknas från den dag då dessa upplysningar mottogs.

4.
     
  I fall en medlemsstat väcker talan om ogiltigförklarande mot ett beslut som kommissionen antagit i enlighet med artikel 9.1 a i förordning (EU) nr 1553/89 och om kommissionen ännu inte svarat på förfarandet om prövning avseende samma momskorrigering ska kommissionen tillfälligt avbryta förfarandet i avvaktan på en slutlig dom från Europeiska unionens domstol.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

1

(2)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

2

(3)  EUT L 165, 11.5.2021, s. 15.

3

(4)  EUT C 402 I, 5.10.2021, s. 1.

4

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0104.

5

(11)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 av den 26 maj 2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov, EUT L 168, 7.6.2014, s. 39.

11

(11)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 av den 26 maj 2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov, EUT L 168, 7.6.2014, s. 39.

11

(12)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2016/804 av den 17 maj 2016 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov, (EUT L 132, 21.5.2016, s. 85).

12

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/181

---

P9_TA(2021)0495

Luftfartsavtal EU/Förenta Staterna ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 251/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06385/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06385/2021),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (1) (09913/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Amerikas förenta stater och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (1) (09913/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2 och 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0368/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2 och 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0368/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0335/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0335/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 223, 25.8.2010, s. 3.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/182 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/182

---

P9_TA(2021)0496

Partnerskapsavtalet om fiske EG/Gabon: Genomförandeprotokoll ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 december 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av genomförandeprotokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (2021–2026) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 251/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (09172/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (09172/2021),

| — | med beaktande av genomförandeprotokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (2021–2026) (09171/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförandeprotokollet till partnerskapsavtalet om fiske mellan Republiken Gabon och Europeiska gemenskapen (2021–2026) (09171/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a v, och 218.7, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a v, och 218.7, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0253/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från budgetutskottet,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0316/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0316/2021).

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Gabon.

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/183

---

P9_TA(2021)0497

Instrument för internationell upphandling ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 december 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens inre marknad för offentlig upphandling och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers marknader för offentlig upphandling (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/31)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ändrat förslag till
  EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens
  inre marknad för offentlig upphandling
  och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers
  marknader för offentlig upphandling | EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om tillträdet för
  ekonomiska aktörer,
  varor och tjänster från tredjeländer till unionens
  upphandlingsmarknad
  och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för
  ekonomiska aktörer,
  varor och tjänster från unionen till tredjeländers
  upphandlingsmarknader |

Kommissionens förslag

Ändring

Ändrat förslag till
  EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om tillträdet för varor och tjänster från tredjeländer till unionens
  inre marknad för offentlig upphandling
  och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för varor och tjänster från unionen till tredjeländers
  marknader för offentlig upphandling

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om tillträdet för
  ekonomiska aktörer,
  varor och tjänster från tredjeländer till unionens
  upphandlingsmarknad
  och förfaranden till stöd för förhandlingar om tillträde för
  ekonomiska aktörer,
  varor och tjänster från unionen till tredjeländers
  upphandlingsmarknader

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Det reviderade plurilaterala WTO-avtalet om offentlig upphandling ger unionens företag endast begränsat tillträde till marknaderna för offentlig upphandling i tredjeländer, och gäller bara ett begränsat antal WTO-medlemmar som är parter i avtalet. Det reviderade avtalet om offentlig upphandling ingicks av unionen i december 2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Det reviderade plurilaterala WTO-avtalet om offentlig upphandling ger unionens företag endast begränsat tillträde till marknaderna för offentlig upphandling i tredjeländer, och gäller bara ett begränsat antal WTO-medlemmar som är parter i avtalet. Det reviderade avtalet om offentlig upphandling ingicks av unionen i december 2013.

utgår

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Inom ramen för WTO och genom dess bilaterala förbindelser förespråkar unionen ett ambitiöst öppnande av unionens och dess handelspartners internationella
  marknader för offentlig upphandling
  , i en anda av ömsesidighet och gemensam nytta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Inom ramen för WTO och genom dess bilaterala förbindelser förespråkar unionen ett ambitiöst öppnande av unionens och dess handelspartners internationella
  marknader för offentlig upphandling
  , i en anda av ömsesidighet och gemensam nytta.

| (6) | Inom ramen för WTO och genom dess bilaterala förbindelser förespråkar unionen ett ambitiöst öppnande av unionens och dess handelspartners internationella
  upphandlingsmarknader
  , i en anda av ömsesidighet och gemensam nytta. |
| --- | --- |

(6)

Inom ramen för WTO och genom dess bilaterala förbindelser förespråkar unionen ett ambitiöst öppnande av unionens och dess handelspartners internationella
  upphandlingsmarknader
  , i en anda av ömsesidighet och gemensam nytta.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Det plurilaterala WTO-avtalet om offentlig upphandling och EU:s handelsavtal som inkluderar bestämmelser om upphandling ger ekonomiska aktörer från unionen marknadstillträde endast till upphandlingsmarknaderna i tredjeländer som är parter i dessa avtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Det plurilaterala WTO-avtalet om offentlig upphandling och EU:s handelsavtal som inkluderar bestämmelser om upphandling ger ekonomiska aktörer från unionen marknadstillträde endast till upphandlingsmarknaderna i tredjeländer som är parter i dessa avtal.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Om
  det berörda landet
  är part i WTO-avtalet om offentlig upphandling eller har ingått ett handelsavtal med EU med bestämmelser om
  offentlig
  upphandling, bör kommissionen följa samrådsmekanismerna och/eller tvistlösningsförfarandena enligt
  det avtalet
  , om det restriktiva bruket rör upphandling som omfattas av det
  landets
  åtaganden om marknadstillträde för unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Om
  det berörda landet
  är part i WTO-avtalet om offentlig upphandling eller har ingått ett handelsavtal med EU med bestämmelser om
  offentlig
  upphandling, bör kommissionen följa samrådsmekanismerna och/eller tvistlösningsförfarandena enligt
  det avtalet
  , om det restriktiva bruket rör upphandling som omfattas av det
  landets
  åtaganden om marknadstillträde för unionen.

| (7) | Om
  ett tredjeland
  är part i WTO-avtalet om offentlig upphandling eller har ingått ett handelsavtal med EU med bestämmelser om upphandling, bör kommissionen följa samrådsmekanismerna och/eller tvistlösningsförfarandena enligt
  de avtalen
  , om det restriktiva bruket rör upphandling som omfattas av det
  tredjelandets
  åtaganden om marknadstillträde för unionen. |
| --- | --- |

(7)

Om
  ett tredjeland
  är part i WTO-avtalet om offentlig upphandling eller har ingått ett handelsavtal med EU med bestämmelser om upphandling, bör kommissionen följa samrådsmekanismerna och/eller tvistlösningsförfarandena enligt
  de avtalen
  , om det restriktiva bruket rör upphandling som omfattas av det
  tredjelandets
  åtaganden om marknadstillträde för unionen.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Många tredjeländer är motvilliga till att öppna sina upphandlings- och koncessionsmarknader för internationell konkurrens eller till att öppna dessa marknader mer än vad de redan har gjort. Unionens ekonomiska aktörer möts därför av restriktivt upphandlingsbruk från många av unionens handelspartners sida. Detta restriktiva upphandlingsbruk leder till att omfattande affärsmöjligheter går förlorade. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Många tredjeländer är motvilliga till att öppna sina upphandlings- och koncessionsmarknader för internationell konkurrens eller till att öppna dessa marknader mer än vad de redan har gjort. Unionens ekonomiska aktörer möts därför av restriktivt upphandlingsbruk från många av unionens handelspartners sida. Detta restriktiva upphandlingsbruk leder till att omfattande affärsmöjligheter går förlorade.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Endast ett fåtal bestämmelser om den externa dimensionen av unionens politik för offentlig upphandling återfinns i direktiv 2014/25/EU

   (16)

  . Det gäller särskilt artiklarna 85 och 86. Dessa bestämmelser har ett begränsat tillämpningsområde och bör ersättas med nya. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Endast ett fåtal bestämmelser om den externa dimensionen av unionens politik för offentlig upphandling återfinns i direktiv 2014/25/EU

   (16)

  . Det gäller särskilt artiklarna 85 och 86. Dessa bestämmelser har ett begränsat tillämpningsområde och bör ersättas med nya.

utgår

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/
  2014

   (17) fastställs regler och förfaranden i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsavtal som ingåtts av unionen. Det finns inga regler och förfaranden för behandlingen av varor och tjänster som inte omfattas av sådana internationella avtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/
  2014

   (17) fastställs regler och förfaranden i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsavtal som ingåtts av unionen. Det finns inga regler och förfaranden för behandlingen av varor och tjänster som inte omfattas av sådana internationella avtal.

| (10) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/
  2014

   (4) fastställs regler och förfaranden i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsavtal som ingåtts av unionen. Det finns inga
  sådana
  regler och förfaranden för behandlingen av
  ekonomiska aktörer,
  varor och tjänster som inte omfattas av sådana internationella avtal. |
| --- | --- |

(10)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/
  2014

   (4) fastställs regler och förfaranden i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsavtal som ingåtts av unionen. Det finns inga
  sådana
  regler och förfaranden för behandlingen av
  ekonomiska aktörer,
  varor och tjänster som inte omfattas av sådana internationella avtal.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För att rättslig klarhet ska råda för
  ekonomiska aktörer,
  upphandlande myndigheter
  och
  upphandlande enheter
  i 
  unionen
  och tredjeländer
  , bör
  EU:s
  rättsordning återspegla de internationella åtaganden om marknadstillträde som unionen
  har
  ingått gentemot
  tredjeländer
  inom offentlig upphandling
  och
  koncessioner. Det skulle säkerställa att de faktiskt tillämpas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För att rättslig klarhet ska råda för
  ekonomiska aktörer,
  upphandlande myndigheter
  och
  upphandlande enheter
  i 
  unionen
  och tredjeländer
  , bör
  EU:s
  rättsordning återspegla de internationella åtaganden om marknadstillträde som unionen
  har
  ingått gentemot
  tredjeländer
  inom offentlig upphandling
  och
  koncessioner. Det skulle säkerställa att de faktiskt tillämpas
  .

| (11) | De internationella åtaganden om marknadstillträde som unionen har ingått gentemot tredjeländer inom upphandling och koncessioner kräver bland annat likabehandling av ekonomiska aktörer från dessa länder. Följaktligen kan åtgärder som antas enligt denna förordning endast tillämpas på
  ekonomiska aktörer,
  varor eller tjänster från länder som inte är parter i det plurilaterala WTO-avtalet om offentlig upphandling eller i bilaterala eller multilaterala handelsavtal med unionen som omfattar åtaganden om tillträde till upphandlings-
  och
  koncessionsmarknaderna, eller från länder som är parter i sådana avtal men endast när det gäller upphandlingsförfaranden för varor, tjänster eller koncessioner som inte omfattas av avtalen
  i 
  fråga. Oberoende av den tillämpning av åtgärder som antas enligt denna förordning, och i enlighet med kommissionens meddelande av den 24 juli 2019 Vägledning om tillträde för anbudsgivare
  och
  varor från
  tredjeländer
  till
  EU:s
  upphandlingsmarknad

   (1a)

  , och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU,
  har
  ekonomiska aktörer från
  tredjeländer
  som saknar avtal om öppnande av EU:s upphandlingsmarknad, eller vars varor, tjänster
  och
  byggentreprenader inte omfattas av ett sådant avtal, inte något säkrat tillträde till upphandlingsförfaranden i EU och kan uteslutas
  . |
| --- | --- |

(11)

De internationella åtaganden om marknadstillträde som unionen har ingått gentemot tredjeländer inom upphandling och koncessioner kräver bland annat likabehandling av ekonomiska aktörer från dessa länder. Följaktligen kan åtgärder som antas enligt denna förordning endast tillämpas på
  ekonomiska aktörer,
  varor eller tjänster från länder som inte är parter i det plurilaterala WTO-avtalet om offentlig upphandling eller i bilaterala eller multilaterala handelsavtal med unionen som omfattar åtaganden om tillträde till upphandlings-
  och
  koncessionsmarknaderna, eller från länder som är parter i sådana avtal men endast när det gäller upphandlingsförfaranden för varor, tjänster eller koncessioner som inte omfattas av avtalen
  i 
  fråga. Oberoende av den tillämpning av åtgärder som antas enligt denna förordning, och i enlighet med kommissionens meddelande av den 24 juli 2019 Vägledning om tillträde för anbudsgivare
  och
  varor från
  tredjeländer
  till
  EU:s
  upphandlingsmarknad

   (1a)

  , och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU,
  har
  ekonomiska aktörer från
  tredjeländer
  som saknar avtal om öppnande av EU:s upphandlingsmarknad, eller vars varor, tjänster
  och
  byggentreprenader inte omfattas av ett sådant avtal, inte något säkrat tillträde till upphandlingsförfaranden i EU och kan uteslutas
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För
  att förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer till vissa tredjeländers upphandlingsmarknader och koncessionsmarknader
  som skyddas av restriktiva och diskriminerandeupphandlingsåtgärder eller metoder och
  för
  att upprätthålla lika konkurrensvillkor på den inre marknaden krävs det en hänvisning till de regler om icke-förmånsberättigande ursprung som fastställts i EU:s tullagstiftning
  ,
  så att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter vet huruvida
  varor och tjänster
  omfattas av unionens internationella åtaganden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För
  att förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer till vissa tredjeländers upphandlingsmarknader och koncessionsmarknader
  som skyddas av restriktiva och diskriminerandeupphandlingsåtgärder eller metoder och
  för
  att upprätthålla lika konkurrensvillkor på den inre marknaden krävs det en hänvisning till de regler om icke-förmånsberättigande ursprung som fastställts i EU:s tullagstiftning
  ,
  så att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter vet huruvida
  varor och tjänster
  omfattas av unionens internationella åtaganden
  .

| (12) | En ändamålsenlig tillämpning av åtgärder som antas enligt denna förordning i syfte
  att förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer till vissa tredjeländers upphandlingsmarknader och koncessionsmarknader
  kräver en tydlig uppsättning ursprungsregler
  för
  ekonomiska aktörer
  , varor och tjänster. |
| --- | --- |

(12)

En ändamålsenlig tillämpning av åtgärder som antas enligt denna förordning i syfte
  att förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer till vissa tredjeländers upphandlingsmarknader och koncessionsmarknader
  kräver en tydlig uppsättning ursprungsregler
  för
  ekonomiska aktörer
  , varor och tjänster.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | En varas ursprung bör fastställas i enlighet med artiklarna
  22
  –
  26
  i rådets förordning (
  EEG
  ) nr
  2913
  /
  1992

   (5). |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

En varas ursprung bör fastställas i enlighet med artiklarna
  22
  –
  26
  i rådets förordning (
  EEG
  ) nr
  2913
  /
  1992

   (5).

| (13) | En varas ursprung bör fastställas i enlighet med artiklarna
  59
  –
  62
  i 
  Europaparlamentets och
  rådets förordning (
  EU
  ) nr
  952
  /
  2013

   (5). |
| --- | --- |

(13)

En varas ursprung bör fastställas i enlighet med artiklarna
  59
  –
  62
  i 
  Europaparlamentets och
  rådets förordning (
  EU
  ) nr
  952
  /
  2013

   (5).

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | En tjänsts ursprung bör fastställas med utgångspunkt från var den fysiska eller juridiska person som tillhandahåller den har sitt ursprung. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

En tjänsts ursprung bör fastställas med utgångspunkt från var den fysiska eller juridiska person som tillhandahåller den har sitt ursprung.

| (14) | En tjänsts ursprung bör fastställas med utgångspunkt från var den fysiska eller juridiska person som tillhandahåller den har sitt ursprung.
  En juridisk persons ursprung bör anses vara det land enligt vars lagstiftning den juridiska personen har bildats eller organiserats och inom vars territorium den juridiska personen har faktisk affärsverksamhet. Kriteriet för faktisk affärsverksamhet bör inte göra det möjligt att kringgå eventuella åtgärder som vidtas enligt denna förordning genom att skapa brevlådeföretag.


  Termen ”betydande affärsverksamhet” är ett begrepp som används i WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal. I unionsrätten är det likvärdigt med termen ”faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin” och nära kopplat till etableringsrätten enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionen offentliggör regelbundet riktlinjer baserade på rättspraxis avseende etableringsrätten, bland annat avseende begreppet faktisk eller stabil och fortlöpande anknytning till ekonomin. I artikel 86 i direktiv 2014/25/EU hänvisas även till begreppet ”direkt och faktisk koppling till ekonomin”, vilket är likvärdigt med begreppet ”betydande affärsverksamhet”. |
| --- | --- |

(14)

En tjänsts ursprung bör fastställas med utgångspunkt från var den fysiska eller juridiska person som tillhandahåller den har sitt ursprung.
  En juridisk persons ursprung bör anses vara det land enligt vars lagstiftning den juridiska personen har bildats eller organiserats och inom vars territorium den juridiska personen har faktisk affärsverksamhet. Kriteriet för faktisk affärsverksamhet bör inte göra det möjligt att kringgå eventuella åtgärder som vidtas enligt denna förordning genom att skapa brevlådeföretag.


  Termen ”betydande affärsverksamhet” är ett begrepp som används i WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal. I unionsrätten är det likvärdigt med termen ”faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin” och nära kopplat till etableringsrätten enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Kommissionen offentliggör regelbundet riktlinjer baserade på rättspraxis avseende etableringsrätten, bland annat avseende begreppet faktisk eller stabil och fortlöpande anknytning till ekonomin. I artikel 86 i direktiv 2014/25/EU hänvisas även till begreppet ”direkt och faktisk koppling till ekonomin”, vilket är likvärdigt med begreppet ”betydande affärsverksamhet”.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Mot bakgrund av unionens övergripande politiska mål att främja den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländer och deras integration i den globala värdekedjan, vilket utgör grunden för unionens upprättande av ett allmänt preferenssystem enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012

   (6)

  , bör denna förordning inte tillämpas för anbudsförfaranden där mer än 50 % av anbudets totala värde utgörs av varor och tjänster som i enlighet med unionens regler om icke-förmånsberättigande ursprung har sitt ursprung i minst utvecklade länder som omfattas av ordningen ”Allt utom vapen” eller i utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet enligt bilagorna IV och VII till förordning (EU) nr 978/2012. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Mot bakgrund av unionens övergripande politiska mål att främja den ekonomiska tillväxten i utvecklingsländer och deras integration i den globala värdekedjan, vilket utgör grunden för unionens upprättande av ett allmänt preferenssystem enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012

   (6)

  , bör denna förordning inte tillämpas för anbudsförfaranden där mer än 50 % av anbudets totala värde utgörs av varor och tjänster som i enlighet med unionens regler om icke-förmånsberättigande ursprung har sitt ursprung i minst utvecklade länder som omfattas av ordningen ”Allt utom vapen” eller i utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet enligt bilagorna IV och VII till förordning (EU) nr 978/2012.

utgår

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Mot bakgrund av unionens övergripande politiska mål att stödja små och medelstora företag, bör denna förordning inte heller tillämpas på anbud som lämnas av små och medelstora företag som är etablerade i unionen och som bedriver betydande affärs verksamhet med en direkt och verklig koppling till ekonomin i minst en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Mot bakgrund av unionens övergripande politiska mål att stödja små och medelstora företag, bör denna förordning inte heller tillämpas på anbud som lämnas av små och medelstora företag som är etablerade i unionen och som bedriver betydande affärs verksamhet med en direkt och verklig koppling till ekonomin i minst en medlemsstat.

utgår

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | När kommissionen bedömer huruvida
  restriktiva och/
  eller
  diskriminerande upphandlingsåtgärder
  eller
  upphandlingsmetoder
  förekommer i ett tredjeland, bör den undersöka i vilken mån landets lagar
  om offentlig
  upphandling och koncessioner säkerställer
  öppenhet
  enligt internationella standarder
  inom offentlig upphandling
  och
  utesluter all diskriminering av
  varor, tjänster
  och
  ekonomiska aktörer från unionen. Den bör också undersöka i vilken mån enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter tillämpar eller inför
  diskriminering av
  varor, tjänster
  och
  ekonomiska aktörer från unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

När kommissionen bedömer huruvida
  restriktiva och/
  eller
  diskriminerande upphandlingsåtgärder
  eller
  upphandlingsmetoder
  förekommer i ett tredjeland, bör den undersöka i vilken mån landets lagar
  om offentlig
  upphandling och koncessioner säkerställer
  öppenhet
  enligt internationella standarder
  inom offentlig upphandling
  och
  utesluter all diskriminering av
  varor, tjänster
  och
  ekonomiska aktörer från unionen. Den bör också undersöka i vilken mån enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter tillämpar eller inför
  diskriminering av
  varor, tjänster
  och
  ekonomiska aktörer från unionen.

| (17) | När kommissionen bedömer huruvida
  specifika åtgärder eller metoder som skulle kunna leda till försämring av tillträdet för unionens varor, tjänster
  eller
  ekonomiska aktörer till upphandlings-
  eller
  koncessionsmarknaderna
  förekommer i ett tredjeland, bör den undersöka i vilken mån landets lagar
  , regler eller andra åtgärder med avseende på
  upphandling och koncessioner säkerställer
  transparens
  enligt internationella standarder
  och inte leder till allvarliga
  och
  återkommande restriktioner gentemot
  varor, tjänster
  eller
  ekonomiska aktörer från unionen. Den bör också undersöka i vilken mån enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter tillämpar eller inför
  restriktiva metoder mot
  varor, tjänster
  eller
  ekonomiska aktörer från unionen. |
| --- | --- |

(17)

När kommissionen bedömer huruvida
  specifika åtgärder eller metoder som skulle kunna leda till försämring av tillträdet för unionens varor, tjänster
  eller
  ekonomiska aktörer till upphandlings-
  eller
  koncessionsmarknaderna
  förekommer i ett tredjeland, bör den undersöka i vilken mån landets lagar
  , regler eller andra åtgärder med avseende på
  upphandling och koncessioner säkerställer
  transparens
  enligt internationella standarder
  och inte leder till allvarliga
  och
  återkommande restriktioner gentemot
  varor, tjänster
  eller
  ekonomiska aktörer från unionen. Den bör också undersöka i vilken mån enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter tillämpar eller inför
  restriktiva metoder mot
  varor, tjänster
  eller
  ekonomiska aktörer från unionen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | På eget initiativ eller efter ansökan av berörda parter eller en medlemsstat,
  bör
  kommissionen
  när som helst kunna inleda en utredning av restriktiva upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder som påstås ha införts eller förekomma i ett tredjeland
  . Dessa utredningsförfaranden bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

På eget initiativ eller efter ansökan av berörda parter eller en medlemsstat,
  bör
  kommissionen
  när som helst kunna inleda en utredning av restriktiva upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder som påstås ha införts eller förekomma i ett tredjeland
  . Dessa utredningsförfaranden bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014.

| (19) | Kommissionen
  bör när som helst kunna inleda en
  transparent
  utredning av restriktiva
  eller diskriminerande
  upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder som påstås ha införts eller förekomma i ett tredjeland
  , om den anser att en sådan utredning ligger i unionens intresse
  . |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen
  bör när som helst kunna inleda en
  transparent
  utredning av restriktiva
  eller diskriminerande
  upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder som påstås ha införts eller förekomma i ett tredjeland
  , om den anser att en sådan utredning ligger i unionens intresse
  .

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Fastställandet av huruvida en utredning ligger i unionens intresse bör bygga på en helhetsbedömning av alla de olika intressena, inbegripet EU-industrins, användarnas, konsumenternas, arbetstagarnas och arbetsmarknadsparternas intressen. Kommissionen bör väga konsekvenserna av att inleda eller inte inleda en utredning mot dess effekter, och de potentiella åtgärder som kan antas enligt denna förordning, i samband med unionens bredare intressen. Det allmänna målet att uppnå ömsesidighet genom att få marknader i tredjeländer att öppnas och förbättra möjligheterna till marknadstillträde för EU:s ekonomiska aktörer bör särskilt beaktas, och i detta sammanhang skulle man kunna beakta förekomsten av anbudsgivare från tredjeländer på EU:s upphandlingsmarknad. Målet att begränsa onödiga administrativa bördor för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter samt ekonomiska aktörer bör också beaktas. Kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt sektorer som anses vara strategiska när det gäller EU:s offentliga upphandling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Fastställandet av huruvida en utredning ligger i unionens intresse bör bygga på en helhetsbedömning av alla de olika intressena, inbegripet EU-industrins, användarnas, konsumenternas, arbetstagarnas och arbetsmarknadsparternas intressen. Kommissionen bör väga konsekvenserna av att inleda eller inte inleda en utredning mot dess effekter, och de potentiella åtgärder som kan antas enligt denna förordning, i samband med unionens bredare intressen. Det allmänna målet att uppnå ömsesidighet genom att få marknader i tredjeländer att öppnas och förbättra möjligheterna till marknadstillträde för EU:s ekonomiska aktörer bör särskilt beaktas, och i detta sammanhang skulle man kunna beakta förekomsten av anbudsgivare från tredjeländer på EU:s upphandlingsmarknad. Målet att begränsa onödiga administrativa bördor för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter samt ekonomiska aktörer bör också beaktas. Kommissionen bör ägna särskild uppmärksamhet åt sektorer som anses vara strategiska när det gäller EU:s offentliga upphandling.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Med tanke på unionens övergripande politiska mål att stödja den ekonomiska tillväxten i de minst utvecklade länderna och i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer och deras integrering i de globala värdekedjorna skulle det inte ligga i unionens intresse att inleda en utredning mot sådana länder enligt denna förordning, såvida det inte finns rimliga indikationer på kringgående av eventuella antagna IPI-åtgärder. Följaktligen är denna förordning inte avsedd att tillämpas på de minst utvecklade länder som omfattas av ordningen ”Allt utom vapen”, utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet, enligt definitionen i förordning (EU) nr 978/2012, samt länder som omfattas av den allmänna ordning som avses i den förordningen, såvida inte dessa länders ekonomi anses vara konkurrenskraftig inom de berörda sektorerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Med tanke på unionens övergripande politiska mål att stödja den ekonomiska tillväxten i de minst utvecklade länderna och i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer och deras integrering i de globala värdekedjorna skulle det inte ligga i unionens intresse att inleda en utredning mot sådana länder enligt denna förordning, såvida det inte finns rimliga indikationer på kringgående av eventuella antagna IPI-åtgärder. Följaktligen är denna förordning inte avsedd att tillämpas på de minst utvecklade länder som omfattas av ordningen ”Allt utom vapen”, utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet, enligt definitionen i förordning (EU) nr 978/2012, samt länder som omfattas av den allmänna ordning som avses i den förordningen, såvida inte dessa länders ekonomi anses vara konkurrenskraftig inom de berörda sektorerna.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Om en restriktiv och/eller diskriminerande upphandlingsåtgärd eller upphandlingsmetod konstateras i ett tredjeland,
  bör kommissionen bjuda in det berörda
  landet
  till samråd för att förbättra möjligheterna för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen
  att delta i offentlig upphandling
  i det landet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Om en restriktiv och/eller diskriminerande upphandlingsåtgärd eller upphandlingsmetod konstateras i ett tredjeland,
  bör kommissionen bjuda in det berörda
  landet
  till samråd för att förbättra möjligheterna för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen
  att delta i offentlig upphandling
  i det landet.

| (20) | Vid genomförande av en utredning
  bör kommissionen bjuda in det berörda
  tredjelandet
  till samråd för att
  undanröja och avhjälpa eventuella restriktiva åtgärder eller metoder och effektivt
  förbättra möjligheterna för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen
  när det gäller upphandlings- och koncessionsmarknader
  i det landet. |
| --- | --- |

(20)

Vid genomförande av en utredning
  bör kommissionen bjuda in det berörda
  tredjelandet
  till samråd för att
  undanröja och avhjälpa eventuella restriktiva åtgärder eller metoder och effektivt
  förbättra möjligheterna för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen
  när det gäller upphandlings- och koncessionsmarknader
  i det landet.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Om samrådet med det berörda landet inte leder till
  att möjligheterna att delta
  i 
  upphandling inte förbättras i tillräcklig utsträckning
  för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen inom rimlig tid, bör kommissionen vid behov
  kunna anta lämpliga prisanpassningsåtgärder som är tillämpliga på anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i det landet och/
  eller
  som inbegriper varor och tjänster med ursprung i det landet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Om samrådet med det berörda landet inte leder till
  att möjligheterna att delta
  i 
  upphandling inte förbättras i tillräcklig utsträckning
  för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen inom rimlig tid, bör kommissionen vid behov
  kunna anta lämpliga prisanpassningsåtgärder som är tillämpliga på anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i det landet och/
  eller
  som inbegriper varor och tjänster med ursprung i det landet
  .

| (22) | Om
  utredningen bekräftar förekomsten av restriktiva åtgärder eller metoder och
  samrådet med det berörda landet inte leder till
  tillfredsställande korrigerande åtgärder som resulterar
  i 
  att den allvarliga och återkommande försämringen av tillträdet
  för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen
  faktiskt åtgärdas
  inom rimlig tid, eller det berörda tredjelandet avböjer att inleda samråd, bör kommissionen
  enligt denna förordning anta IPI-åtgärder, i form av en poänganpassningsåtgärd
  eller
  i form av uteslutning av anbud
  . |
| --- | --- |

(22)

Om
  utredningen bekräftar förekomsten av restriktiva åtgärder eller metoder och
  samrådet med det berörda landet inte leder till
  tillfredsställande korrigerande åtgärder som resulterar
  i 
  att den allvarliga och återkommande försämringen av tillträdet
  för ekonomiska aktörer, varor och tjänster från unionen
  faktiskt åtgärdas
  inom rimlig tid, eller det berörda tredjelandet avböjer att inleda samråd, bör kommissionen
  enligt denna förordning anta IPI-åtgärder, i form av en poänganpassningsåtgärd
  eller
  i form av uteslutning av anbud
  .

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Sådana åtgärder bör endast tillämpas i syfte att utvärdera anbud som omfattar varor eller tjänster med ursprung i det berörda landet. För att undvika att dessa åtgärder kringgås kan det också vara nödvändigt att inrikta sig på vissa utlandskontrollerade eller utlandsägda juridiska personer som, även om de är etablerade i Europeiska unionen, inte idkar faktisk affärsverksamhet som har en direkt och verklig koppling till åtminstone en medlemsstats ekonomi. Lämpliga åtgärder bör stå i proportion till det restriktiva upphandlingsbruk som de är riktade mot. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Sådana åtgärder bör endast tillämpas i syfte att utvärdera anbud som omfattar varor eller tjänster med ursprung i det berörda landet. För att undvika att dessa åtgärder kringgås kan det också vara nödvändigt att inrikta sig på vissa utlandskontrollerade eller utlandsägda juridiska personer som, även om de är etablerade i Europeiska unionen, inte idkar faktisk affärsverksamhet som har en direkt och verklig koppling till åtminstone en medlemsstats ekonomi. Lämpliga åtgärder bör stå i proportion till det restriktiva upphandlingsbruk som de är riktade mot.

| (23) | Poänganpassningsåtgärder bör endast tillämpas i syfte att utvärdera anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i det berörda landet. Sådana åtgärder bör inte påverka det pris som faktiskt ska betalas enligt det kontrakt som ingås med den anbudsgivare som tilldelats kontraktet. |
| --- | --- |

(23)

Poänganpassningsåtgärder bör endast tillämpas i syfte att utvärdera anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i det berörda landet. Sådana åtgärder bör inte påverka det pris som faktiskt ska betalas enligt det kontrakt som ingås med den anbudsgivare som tilldelats kontraktet.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | IPI-åtgärderna bör tillämpas på upphandlingsförfaranden som omfattas av denna förordning, inbegripet ramavtal och dynamiska inköpssystem. IPI-åtgärder bör även tillämpas vid specifika kontrakt som tilldelats inom ramen för ett dynamiskt inköpssystem när dessa dynamiska inköpssystem omfattas av en IPI-åtgärd. De bör dock inte tillämpas på sådana kontrakt under ett visst tröskelvärde i syfte att begränsa den totala administrativa bördan för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. För att undvika en eventuell dubbel tillämpning av IPI-åtgärder bör sådana åtgärder inte tillämpas på kontrakt som tilldelats på grundval av ett ramavtal, om IPI-åtgärder redan har tillämpats när ramavtalet ingicks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

IPI-åtgärderna bör tillämpas på upphandlingsförfaranden som omfattas av denna förordning, inbegripet ramavtal och dynamiska inköpssystem. IPI-åtgärder bör även tillämpas vid specifika kontrakt som tilldelats inom ramen för ett dynamiskt inköpssystem när dessa dynamiska inköpssystem omfattas av en IPI-åtgärd. De bör dock inte tillämpas på sådana kontrakt under ett visst tröskelvärde i syfte att begränsa den totala administrativa bördan för upphandlande myndigheter och upphandlande enheter. För att undvika en eventuell dubbel tillämpning av IPI-åtgärder bör sådana åtgärder inte tillämpas på kontrakt som tilldelats på grundval av ett ramavtal, om IPI-åtgärder redan har tillämpats när ramavtalet ingicks.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 23b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23b) | Mot bakgrund av unionens övergripande politiska mål att stödja små och medelstora företag bör kommissionen, upphandlande myndigheter och upphandlande enheter vederbörligen beakta effekterna av denna förordning i syfte att förhindra alltför stora bördor på små och medelstora företag. Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna tillhandahålla riktlinjer för bästa praxis för att uppnå detta mål, för att säkerställa att denna förordning är effektiv och genomförs på ett enhetligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23b)

Mot bakgrund av unionens övergripande politiska mål att stödja små och medelstora företag bör kommissionen, upphandlande myndigheter och upphandlande enheter vederbörligen beakta effekterna av denna förordning i syfte att förhindra alltför stora bördor på små och medelstora företag. Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna tillhandahålla riktlinjer för bästa praxis för att uppnå detta mål, för att säkerställa att denna förordning är effektiv och genomförs på ett enhetligt sätt.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 23c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23c) | För att undvika ett eventuellt kringgående av en IPI-åtgärd bör ytterligare avtalsförpliktelser åläggas utvalda anbudsgivare. Dessa skyldigheter bör endast gälla vid upphandlingsförfaranden där en IPI-åtgärd är tillämplig samt vid kontrakt som tilldelas på grundval av ett ramavtal om dessa kontrakt är lika med eller högre än ett visst tröskelvärde och ramavtalet var föremål för en IPI-åtgärd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23c)

För att undvika ett eventuellt kringgående av en IPI-åtgärd bör ytterligare avtalsförpliktelser åläggas utvalda anbudsgivare. Dessa skyldigheter bör endast gälla vid upphandlingsförfaranden där en IPI-åtgärd är tillämplig samt vid kontrakt som tilldelas på grundval av ett ramavtal om dessa kontrakt är lika med eller högre än ett visst tröskelvärde och ramavtalet var föremål för en IPI-åtgärd.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Prisanpassningsåtgärder bör inte inverka negativt på pågående handelsförhandlingar med det berörda landet. Om ett land för förhandlingar med unionen om sakfrågorna kring marknadstillträde inom offentlig upphandling bör kommissionen kunna avbryta åtgärderna medan förhandlingarna pågår. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Prisanpassningsåtgärder bör inte inverka negativt på pågående handelsförhandlingar med det berörda landet. Om ett land för förhandlingar med unionen om sakfrågorna kring marknadstillträde inom offentlig upphandling bör kommissionen kunna avbryta åtgärderna medan förhandlingarna pågår.

utgår

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | I syfte att förenkla upphandlande myndigheters eller upphandlande enheters tillämpning av en prisanpassningsåtgärd bör det finnas en presumtion om att alla ekonomiska aktörer med ursprung i ett berört tredjeland med vilket det inte finns något avtal om upphandling kommer att omfattas av åtgärden, såvida de inte kan visa att mindre än 50 % av det totala värdet av deras anbud utgörs av varor eller tjänster med ursprung i det berörda tredjelandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

I syfte att förenkla upphandlande myndigheters eller upphandlande enheters tillämpning av en prisanpassningsåtgärd bör det finnas en presumtion om att alla ekonomiska aktörer med ursprung i ett berört tredjeland med vilket det inte finns något avtal om upphandling kommer att omfattas av åtgärden, såvida de inte kan visa att mindre än 50 % av det totala värdet av deras anbud utgörs av varor eller tjänster med ursprung i det berörda tredjelandet.

utgår

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Medlemsstaterna är bäst lämpade att identifiera upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter, vilka bör tillämpa prisanpassningsåtgärden. Kommissionen bör fatta det slutliga beslutet på grundval av en förteckning som läggs fram av varje medlemsstat för att säkerställa att åtgärder vidtas på en lämplig nivå och att en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna uppnås. Vid behov bör kommissionen kunna fastställa en förteckning på eget initiativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Medlemsstaterna är bäst lämpade att identifiera upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter, vilka bör tillämpa prisanpassningsåtgärden. Kommissionen bör fatta det slutliga beslutet på grundval av en förteckning som läggs fram av varje medlemsstat för att säkerställa att åtgärder vidtas på en lämplig nivå och att en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna uppnås. Vid behov bör kommissionen kunna fastställa en förteckning på eget initiativ.

utgår

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Det är av yttersta vikt att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter har tillgång till ett brett urval av högkvalitativa produkter, så att de kan tillgodose sina inköpsbehov till konkurrenskraftiga priser. Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter bör därför ha möjlighet att inte tillämpa
  prisanpassnings åtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, om det inte finns tillgång till varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas och som uppfyller den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens krav, när
  det
  gäller
  att trygga
  väsentliga
  offentliga
  behov, exempelvis
  på området hälsa och allmän säkerhet. Detsamma bör gälla, om
  tillämpningen av
  åtgärden leder till en oproportionerlig ökning av priset eller kostnaderna
  för
  kontraktet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Det är av yttersta vikt att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter har tillgång till ett brett urval av högkvalitativa produkter, så att de kan tillgodose sina inköpsbehov till konkurrenskraftiga priser. Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter bör därför ha möjlighet att inte tillämpa
  prisanpassnings åtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, om det inte finns tillgång till varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas och som uppfyller den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens krav, när
  det
  gäller
  att trygga
  väsentliga
  offentliga
  behov, exempelvis
  på området hälsa och allmän säkerhet. Detsamma bör gälla, om
  tillämpningen av
  åtgärden leder till en oproportionerlig ökning av priset eller kostnaderna
  för
  kontraktet
  .

| (27) | Det är av yttersta vikt att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter har tillgång till ett brett urval av högkvalitativa produkter, så att de kan tillgodose sina inköpsbehov till konkurrenskraftiga priser. Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter bör därför ha möjlighet att
  undantagsvis
  inte tillämpa
  IPI-åtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, om det inte finns tillgång till varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas och som uppfyller den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens krav,
  eller
  när
  en sådan åtgärd
  gäller
  tryggande av
  väsentliga behov
  rörande offentlig politik
  , exempelvis
  när det gäller folkhälsa eller miljöskydd.
  Tillämpningen av
  dessa undantag bör godkännas av kommissionen. De upphandlande myndigheterna och upphandlande enheterna bör underrätta kommissionen i god tid och på ett heltäckande sätt för att möjliggöra lämplig övervakning av genomförandet av denna förordning. |
| --- | --- |

(27)

Det är av yttersta vikt att upphandlande myndigheter och upphandlande enheter har tillgång till ett brett urval av högkvalitativa produkter, så att de kan tillgodose sina inköpsbehov till konkurrenskraftiga priser. Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter bör därför ha möjlighet att
  undantagsvis
  inte tillämpa
  IPI-åtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, om det inte finns tillgång till varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas och som uppfyller den upphandlande myndighetens eller upphandlande enhetens krav,
  eller
  när
  en sådan åtgärd
  gäller
  tryggande av
  väsentliga behov
  rörande offentlig politik
  , exempelvis
  när det gäller folkhälsa eller miljöskydd.
  Tillämpningen av
  dessa undantag bör godkännas av kommissionen. De upphandlande myndigheterna och upphandlande enheterna bör underrätta kommissionen i god tid och på ett heltäckande sätt för att möjliggöra lämplig övervakning av genomförandet av denna förordning.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Om upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter felaktigt åsidosätter
  prisanpassningsåtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, bör kommissionen kunna tillämpa korrrigeringsmekanismen i artikel 3 i rådets direktiv 89/665/EEG (20) eller artikel 8 i rådets direktiv 92/13/EEG (21). Dessutom bör kontrakt vara ogiltiga, om de ingåtts av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter med en ekonomisk aktör som upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i strid med
  prisanpassningsåtgärder
  som begränsar tillgången till varor och tjänster som inte omfattas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Om upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter felaktigt åsidosätter
  prisanpassningsåtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, bör kommissionen kunna tillämpa korrrigeringsmekanismen i artikel 3 i rådets direktiv 89/665/EEG (20) eller artikel 8 i rådets direktiv 92/13/EEG (21). Dessutom bör kontrakt vara ogiltiga, om de ingåtts av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter med en ekonomisk aktör som upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i strid med
  prisanpassningsåtgärder
  som begränsar tillgången till varor och tjänster som inte omfattas.

| (28) | Om upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter felaktigt åsidosätter
  IPI-åtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, bör kommissionen kunna tillämpa korrigeringsmekanismen i artikel 3 i rådets direktiv 89/665/EEG (20) eller artikel 8 i rådets direktiv 92/13/EEG (21). Dessutom bör kontrakt vara ogiltiga, om de ingåtts av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter med en ekonomisk aktör som upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i strid med
  IPI-åtgärder
  som begränsar tillgången till varor och tjänster som inte omfattas. |
| --- | --- |

(28)

Om upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter felaktigt åsidosätter
  IPI-åtgärder
  som begränsar tillgången till varor eller tjänster som inte omfattas, bör kommissionen kunna tillämpa korrigeringsmekanismen i artikel 3 i rådets direktiv 89/665/EEG (20) eller artikel 8 i rådets direktiv 92/13/EEG (21). Dessutom bör kontrakt vara ogiltiga, om de ingåtts av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter med en ekonomisk aktör som upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i strid med
  IPI-åtgärder
  som begränsar tillgången till varor och tjänster som inte omfattas.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter vad gäller antagande, återkallande
  eller
  tillfälligt upphävande eller återinförande av en
  prisanpassningsåtgärd
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter vad gäller antagande, återkallande
  eller
  tillfälligt upphävande eller återinförande av en
  prisanpassningsåtgärd
  .

| (30) | Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter vad gäller antagande, återkallande, tillfälligt upphävande eller återinförande av en
  IPI-åtgärd och kommissionen bör biträdas av den kommitté som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1843

   (22)

  (handelshinderförordningen)
  .
  Vid behov och i frågor som rör unionens rättsliga ram för offentlig upphandling bör kommissionen också rådfråga den rådgivande kommitté för offentlig upphandling som inrättats genom rådets beslut 71/306/EEG. |
| --- | --- |

(30)

Granskningsförfarandet bör användas vid antagandet av genomförandeakter vad gäller antagande, återkallande, tillfälligt upphävande eller återinförande av en
  IPI-åtgärd och kommissionen bör biträdas av den kommitté som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1843

   (22)

  (handelshinderförordningen)
  .
  Vid behov och i frågor som rör unionens rättsliga ram för offentlig upphandling bör kommissionen också rådfråga den rådgivande kommitté för offentlig upphandling som inrättats genom rådets beslut 71/306/EEG.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Information som mottagits i enlighet med denna förordning bör endast användas för det ändamål för vilket den begärts och med vederbörlig hänsyn till tillämpliga dataskydds- och sekretesskrav på unionsnivå och nationell nivå. Förordning (EG) nr 1049/2001 samt artikel 28 i direktiv 2014/23/EU, artikel 21 i direktiv 2014/24/EU och artikel 39 i direktiv 2014/25/EU bör tillämpas i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Information som mottagits i enlighet med denna förordning bör endast användas för det ändamål för vilket den begärts och med vederbörlig hänsyn till tillämpliga dataskydds- och sekretesskrav på unionsnivå och nationell nivå. Förordning (EG) nr 1049/2001 samt artikel 28 i direktiv 2014/23/EU, artikel 21 i direktiv 2014/24/EU och artikel 39 i direktiv 2014/25/EU bör tillämpas i enlighet med detta.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | Regelbunden rapportering från kommissionens sida bör göra det möjligt
  att
  övervaka hur
  de
  förfaranden som fastställs genom
  denna
  förordning tillämpas
  och
  hur effektiva de är
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

Regelbunden rapportering från kommissionens sida bör göra det möjligt
  att
  övervaka hur
  de
  förfaranden som fastställs genom
  denna
  förordning tillämpas
  och
  hur effektiva de är
  .

| (32) | I enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016

   (1a)

  om bättre lagstiftning9a och i syfte
  att
  bland annat minska
  de
  administrativa bördorna, särskilt för medlemsstaterna, bör kommissionen regelbundet se över
  denna
  förordnings tillämpningsområde, sätt att fungera
  och
  effektivitet. Kommissionen bör lämna en utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet. Översynen kan följas upp med lämpliga lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

(32)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget (budgetförordningen) föreskrivs att regler och principer för offentliga kontrakt som tilldelas av unionens institutioner för egen räkning bör baseras på reglerna i relevant EU-regelverk för offentlig upphandling. Vid översynen av budgetförordningen är det därför lämpligt att föreskriva att IPI-förordningen även ska tillämpas på offentliga kontrakt som tilldelas av unionens institutioner.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | I enlighet med proportionalitetsprincipen är det för att uppnå det grundläggande målet att fastställa en gemensam politik gentemot tredjeland på området offentlig upphandling och koncessioner nödvändigt och lämpligt att fastställa gemensamma regler om behandlingen av anbud som innefattar varor och tjänster som inte omfattas av unionens internationella åtaganden. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5.4 i fördraget om Europeiska unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

I enlighet med proportionalitetsprincipen är det för att uppnå det grundläggande målet att fastställa en gemensam politik gentemot tredjeland på området offentlig upphandling och koncessioner nödvändigt och lämpligt att fastställa gemensamma regler om behandlingen av anbud som innefattar varor och tjänster som inte omfattas av unionens internationella åtaganden. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5.4 i fördraget om Europeiska unionen.

utgår

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I denna förordning fastställs åtgärder som ska förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster till marknader för
  offentlig
  upphandling och koncessioner i tredjeländer. Den fastställer förfaranden som kommissionen ska följa när den utreder påstådda
  restriktiva och diskriminerande upphandlingsåtgärder
  eller
  upphandlingsmetoder som införts av eller tillämpas
  i 
  tredje länder
  mot unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster, och när den inleder samråd med de berörda tredjeländerna. | 1.   I denna förordning fastställs åtgärder som ska förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster till marknader för upphandling och koncessioner i tredjeländer
  , när det gäller upphandling som inte omfattas
  . Den fastställer förfaranden som kommissionen ska följa när den utreder påstådda
  åtgärder
  eller
  metoder
  i 
  tredjeländer
  mot unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster, och när den inleder samråd med de berörda tredjeländerna. |
| Den
  föreskriver en möjlighet att tillämpa
  prisanpassningsåtgärder på vissa anbud
  för
  kontrakt
  för
  utförande av en byggentreprenad eller uppförande av ett byggnadsverk
  ,
  för leverans av varor och/
  eller
  tillhandahållande av tjänster och
  för
  koncessioner, på grundval av de berörda
  ekonomiska
  aktörernas
  ,
  varornas
  eller
  tjänsternas ursprung
  . | Denna förordning
  föreskriver en möjlighet
  för kommissionen
  att tillämpa
  IPI-åtgärder, genom genomförandeakter
  ,
  gentemot sådana åtgärder
  eller
  metoder från tredjeländer
  för
  att begränsa tillträdet för
  ekonomiska
  aktörer
  ,
  varor
  eller
  tjänster från tredjeländer till unionens upphandlingsförfaranden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   I denna förordning fastställs åtgärder som ska förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster till marknader för
  offentlig
  upphandling och koncessioner i tredjeländer. Den fastställer förfaranden som kommissionen ska följa när den utreder påstådda
  restriktiva och diskriminerande upphandlingsåtgärder
  eller
  upphandlingsmetoder som införts av eller tillämpas
  i 
  tredje länder
  mot unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster, och när den inleder samråd med de berörda tredjeländerna.

1.   I denna förordning fastställs åtgärder som ska förbättra tillträdet för unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster till marknader för upphandling och koncessioner i tredjeländer
  , när det gäller upphandling som inte omfattas
  . Den fastställer förfaranden som kommissionen ska följa när den utreder påstådda
  åtgärder
  eller
  metoder
  i 
  tredjeländer
  mot unionens ekonomiska aktörer, varor och tjänster, och när den inleder samråd med de berörda tredjeländerna.

Den
  föreskriver en möjlighet att tillämpa
  prisanpassningsåtgärder på vissa anbud
  för
  kontrakt
  för
  utförande av en byggentreprenad eller uppförande av ett byggnadsverk
  ,
  för leverans av varor och/
  eller
  tillhandahållande av tjänster och
  för
  koncessioner, på grundval av de berörda
  ekonomiska
  aktörernas
  ,
  varornas
  eller
  tjänsternas ursprung
  .

Den

prisanpassningsåtgärder på vissa anbud

kontrakt

utförande av en byggentreprenad eller uppförande av ett byggnadsverk

för leverans av varor och/

tillhandahållande av tjänster och

koncessioner, på grundval av de berörda

aktörernas

varornas

tjänsternas ursprung

Denna förordning
  föreskriver en möjlighet
  för kommissionen
  att tillämpa
  IPI-åtgärder, genom genomförandeakter
  ,
  gentemot sådana åtgärder
  eller
  metoder från tredjeländer
  för
  att begränsa tillträdet för
  ekonomiska
  aktörer
  ,
  varor
  eller
  tjänster från tredjeländer till unionens upphandlingsförfaranden
  .

Denna förordning

för kommissionen

IPI-åtgärder, genom genomförandeakter

gentemot sådana åtgärder

metoder från tredjeländer

att begränsa tillträdet för

aktörer

varor

tjänster från tredjeländer till unionens upphandlingsförfaranden

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – inledningen

Artikel 1 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Denna förordning ska tillämpas på
  kontrakt
  som omfattas av följande rättsakter: | 2.   Denna förordning ska tillämpas på
  upphandlingsförfaranden
  som omfattas av följande rättsakter: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Denna förordning ska tillämpas på
  kontrakt
  som omfattas av följande rättsakter:

2.   Denna förordning ska tillämpas på
  upphandlingsförfaranden
  som omfattas av följande rättsakter:

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Denna förordning ska tillämpas på tilldelning av kontrakt för leverans av varor och/eller tjänster och på tilldelningen av bygg- och tjänstekoncessioner. Den ska endast gälla om varorna eller tjänsterna upphandlas för offentliga ändamål. Den ska inte gälla om varor köps för kommersiell återförsäljning eller för att användas vid varuproduktion för kommersiell saluföring. Den ska inte gälla om tjänster köps för kommersiell återförsäljning eller för användning vid tillhandahållandet av en tjänst för kommersiell saluföring. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Denna förordning ska tillämpas på tilldelning av kontrakt för leverans av varor och/eller tjänster och på tilldelningen av bygg- och tjänstekoncessioner. Den ska endast gälla om varorna eller tjänsterna upphandlas för offentliga ändamål. Den ska inte gälla om varor köps för kommersiell återförsäljning eller för att användas vid varuproduktion för kommersiell saluföring. Den ska inte gälla om tjänster köps för kommersiell återförsäljning eller för användning vid tillhandahållandet av en tjänst för kommersiell saluföring.

utgår

utgår

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 4

Artikel 1 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Denna förordning ska endast gälla restriktiva och/eller diskriminerande upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder som genomförs av ett tredjeland i samband med köp av varor och tjänster som inte omfattas. Denna förordning ska tillämpas utan att det påverkar unionens internationella åtaganden. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Denna förordning ska endast gälla restriktiva och/eller diskriminerande upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder som genomförs av ett tredjeland i samband med köp av varor och tjänster som inte omfattas. Denna förordning ska tillämpas utan att det påverkar unionens internationella åtaganden.

utgår

utgår

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 4a (ny)

Artikel 1 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Denna förordning ska inte påverka några av unionens internationella skyldigheter eller åtgärder som medlemsstaterna och deras upphandlande myndigheter och upphandlande enheter får vidta i enlighet med de akter som avses i punkt 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Denna förordning ska inte påverka några av unionens internationella skyldigheter eller åtgärder som medlemsstaterna och deras upphandlande myndigheter och upphandlande enheter får vidta i enlighet med de akter som avses i punkt 2.

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 5a (ny)

Artikel 1 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Denna förordning ska endast tillämpas på upphandlingsförfaranden som inleds efter dess ikraftträdande. En IPI-åtgärd ska endast tillämpas på upphandlingsförfaranden som omfattas av åtgärden i fråga och som inleds vid en tidpunkt mellan den IPI-åtgärdens ikraftträdande och dess upphörande, återkallande eller tillfälliga upphävande. En hänvisning till tillämpningen av denna förordning och alla tillämpliga IPI-åtgärder ska inkluderas av upphandlande myndigheter och upphandlande enheter i upphandlingsdokumenten för förfaranden som omfattas av en IPI-åtgärd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Denna förordning ska endast tillämpas på upphandlingsförfaranden som inleds efter dess ikraftträdande. En IPI-åtgärd ska endast tillämpas på upphandlingsförfaranden som omfattas av åtgärden i fråga och som inleds vid en tidpunkt mellan den IPI-åtgärdens ikraftträdande och dess upphörande, återkallande eller tillfälliga upphävande. En hänvisning till tillämpningen av denna förordning och alla tillämpliga IPI-åtgärder ska inkluderas av upphandlande myndigheter och upphandlande enheter i upphandlingsdokumenten för förfaranden som omfattas av en IPI-åtgärd.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 5b (ny)

Artikel 1 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter ska, för att på lämpligt sätt integrera miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga krav i förfaranden för offentlig upphandling och koncessionstilldelning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa efterlevnad av de miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga skyldigheter som följer av lagar och andra författningar, på både unionsnivå och nationell nivå, samt av kollektivavtal som är förenliga med unionsrätten och som är tillämpliga på upphandlingskontraktet. På samma sätt bör åtaganden till följd av internationella konventioner som ratificerats av alla medlemsstater och förtecknas i bilaga X till direktiv 2014/23/EU, bilaga X till direktiv 2014/24/EU och bilaga XIV till direktiv 2014/25/EU gälla under kontraktsfullgörandet. |
| | Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla svårigheter, rättsligt eller i praktiken, som deras ekonomiska aktörer stöter på och rapporterar och som beror på att den internationella miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga lagstiftning som avses i punkt 1 inte har följts, när dessa företag försökte säkerställa tilldelning av kontrakt inom EU eller i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter ska, för att på lämpligt sätt integrera miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga krav i förfaranden för offentlig upphandling och koncessionstilldelning, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa efterlevnad av de miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga skyldigheter som följer av lagar och andra författningar, på både unionsnivå och nationell nivå, samt av kollektivavtal som är förenliga med unionsrätten och som är tillämpliga på upphandlingskontraktet. På samma sätt bör åtaganden till följd av internationella konventioner som ratificerats av alla medlemsstater och förtecknas i bilaga X till direktiv 2014/23/EU, bilaga X till direktiv 2014/24/EU och bilaga XIV till direktiv 2014/25/EU gälla under kontraktsfullgörandet.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla svårigheter, rättsligt eller i praktiken, som deras ekonomiska aktörer stöter på och rapporterar och som beror på att den internationella miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga lagstiftning som avses i punkt 1 inte har följts, när dessa företag försökte säkerställa tilldelning av kontrakt inom EU eller i tredjeländer.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla svårigheter, rättsligt eller i praktiken, som deras ekonomiska aktörer stöter på och rapporterar och som beror på att den internationella miljömässiga, sociala och arbetsrättsliga lagstiftning som avses i punkt 1 inte har följts, när dessa företag försökte säkerställa tilldelning av kontrakt inom EU eller i tredjeländer.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led a

Artikel 2 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | ekonomisk aktör:
  alla fysiska eller juridiska personer eller offentliga enheter eller grupper av sådana personer och
  /
  eller enheter, inbegripet tillfälliga företagssammanslutningar, som lämnar ett anbud om utförande av byggentreprenad och
  /
  eller uppförande av ett byggnadsverk
  ,
  leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster på marknaden; |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

ekonomisk aktör:
  alla fysiska eller juridiska personer eller offentliga enheter eller grupper av sådana personer och
  /
  eller enheter, inbegripet tillfälliga företagssammanslutningar, som lämnar ett anbud om utförande av byggentreprenad och
  /
  eller uppförande av ett byggnadsverk
  ,
  leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster på marknaden;

alla fysiska eller juridiska personer eller offentliga enheter eller grupper av sådana personer och

eller enheter, inbegripet tillfälliga företagssammanslutningar, som lämnar ett anbud om utförande av byggentreprenad och

eller uppförande av ett byggnadsverk

leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster på marknaden;

| (a) | ekonomisk aktör:
  en ekonomisk aktör enligt definitionen i direktiven 2014
  /
  23
  /
  EU
  ,
  2014/24/EU och 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(a)

ekonomisk aktör:
  en ekonomisk aktör enligt definitionen i direktiven 2014
  /
  23
  /
  EU
  ,
  2014/24/EU och 2014/25/EU.

en ekonomisk aktör enligt definitionen i direktiven 2014

23

EU

2014/24/EU och 2014/25/EU.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | varor: varor som avses i föremålet för anbudet i den offentliga upphandlingen och i specifikationerna för kontraktet; detta omfattar dock inte insatsvaror, material eller ingredienser som ingår i de levererade varorna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

varor: varor som avses i föremålet för anbudet i den offentliga upphandlingen och i specifikationerna för kontraktet; detta omfattar dock inte insatsvaror, material eller ingredienser som ingår i de levererade varorna.

varor: varor som avses i föremålet för anbudet i den offentliga upphandlingen och i specifikationerna för kontraktet; detta omfattar dock inte insatsvaror, material eller ingredienser som ingår i de levererade varorna.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ab (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | uppskattat värde: det uppskattade värdet av ett kontrakt beräknat i enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

uppskattat värde: det uppskattade värdet av ett kontrakt beräknat i enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU.

uppskattat värde: det uppskattade värdet av ett kontrakt beräknat i enlighet med direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ac (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | bevis: alla uppgifter, intyg, styrkande handlingar, förklaringar och andra bevismedel som syftar till att bevisa efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 9a.1 c, såsom










  (i) | ursprungsintyg, leverantörsdeklarationer eller importdeklarationer för varor med ursprung i tredjeländer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

(ac)

bevis: alla uppgifter, intyg, styrkande handlingar, förklaringar och andra bevismedel som syftar till att bevisa efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 9a.1 c, såsom

bevis: alla uppgifter, intyg, styrkande handlingar, förklaringar och andra bevismedel som syftar till att bevisa efterlevnad av de skyldigheter som anges i artikel 9a.1 c, såsom

(i)

(i)

ursprungsintyg, leverantörsdeklarationer eller importdeklarationer för varor med ursprung i tredjeländer,

ursprungsintyg, leverantörsdeklarationer eller importdeklarationer för varor med ursprung i tredjeländer,

| (ii) | beskrivning av tillverkningsprocesser (inklusive prover, beskrivningar eller fotografier) för varor som ska levereras, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

beskrivning av tillverkningsprocesser (inklusive prover, beskrivningar eller fotografier) för varor som ska levereras,

beskrivning av tillverkningsprocesser (inklusive prover, beskrivningar eller fotografier) för varor som ska levereras,

| (iii) | utdrag ur relevanta register eller finansiella rapporter för tjänsternas ursprung, inklusive ett momsregistreringsnummer. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

utdrag ur relevanta register eller finansiella rapporter för tjänsternas ursprung, inklusive ett momsregistreringsnummer.

utdrag ur relevanta register eller finansiella rapporter för tjänsternas ursprung, inklusive ett momsregistreringsnummer.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ad (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led ad (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ad) | poänganpassningsåtgärd: den relativa minskning med en viss procentandel av den poäng för ett anbud som följer av en upphandlande myndighets eller upphandlande enhets utvärdering av anbudet på grundval av de tilldelningskriterier som anges i upphandlingshandlingarna; Om priset eller kostnaden är det enda tilldelningskriteriet avser poänganpassningsåtgärden den relativa ökningen med en bestämd procentandel av det pris som anbudsgivaren erbjuder med tanke på utvärderingen av anbudet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ad)

(ad)

poänganpassningsåtgärd: den relativa minskning med en viss procentandel av den poäng för ett anbud som följer av en upphandlande myndighets eller upphandlande enhets utvärdering av anbudet på grundval av de tilldelningskriterier som anges i upphandlingshandlingarna; Om priset eller kostnaden är det enda tilldelningskriteriet avser poänganpassningsåtgärden den relativa ökningen med en bestämd procentandel av det pris som anbudsgivaren erbjuder med tanke på utvärderingen av anbudet.

poänganpassningsåtgärd: den relativa minskning med en viss procentandel av den poäng för ett anbud som följer av en upphandlande myndighets eller upphandlande enhets utvärdering av anbudet på grundval av de tilldelningskriterier som anges i upphandlingshandlingarna; Om priset eller kostnaden är det enda tilldelningskriteriet avser poänganpassningsåtgärden den relativa ökningen med en bestämd procentandel av det pris som anbudsgivaren erbjuder med tanke på utvärderingen av anbudet.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led b

Artikel 2 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | upphandlande myndighet: upphandlande myndighet enligt definitionen i 
  artikel 2.1 i direktiv
  2014/24/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

upphandlande myndighet: upphandlande myndighet enligt definitionen i 
  artikel 2.1 i direktiv
  2014/24/EU.

artikel 2.1 i direktiv

| (b) | upphandlande myndighet: upphandlande myndighet enligt definitionen i 
  direktiven 2014/23/EU,
  2014/24/EU
  och 2014/25/EU
  . |
| --- | --- |

(b)

upphandlande myndighet: upphandlande myndighet enligt definitionen i 
  direktiven 2014/23/EU,
  2014/24/EU
  och 2014/25/EU
  .

direktiven 2014/23/EU,

och 2014/25/EU

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led c

Artikel 2 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | upphandlande enhet: upphandlande enhet enligt definitionen i 
  artikel 4.1 i direktiv
  2014/
  25
  /EU och
  artikel 7 i direktiv
  2014/
  23
  /EU; |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

upphandlande enhet: upphandlande enhet enligt definitionen i 
  artikel 4.1 i direktiv
  2014/
  25
  /EU och
  artikel 7 i direktiv
  2014/
  23
  /EU;

artikel 4.1 i direktiv

25

artikel 7 i direktiv

23

| (c) | upphandlande enhet: upphandlande enhet enligt definitionen i 
  direktiven
  2014/
  23
  /EU och 2014/
  25
  /EU. |
| --- | --- |

(c)

upphandlande enhet: upphandlande enhet enligt definitionen i 
  direktiven
  2014/
  23
  /EU och 2014/
  25
  /EU.

direktiven

23

25

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | berörd part: varje person eller enhet vars intressen kan påverkas av en åtgärd i ett tredjeland, såsom företag, en företagssammanslutning, branschorganisationer, fackföreningar eller organisationer i det civila samhället, inbegripet konsumentorganisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

berörd part: varje person eller enhet vars intressen kan påverkas av en åtgärd i ett tredjeland, såsom företag, en företagssammanslutning, branschorganisationer, fackföreningar eller organisationer i det civila samhället, inbegripet konsumentorganisationer.

berörd part: varje person eller enhet vars intressen kan påverkas av en åtgärd i ett tredjeland, såsom företag, en företagssammanslutning, branschorganisationer, fackföreningar eller organisationer i det civila samhället, inbegripet konsumentorganisationer.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led d

Artikel 2 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | varor eller tjänster som omfattas: varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen har slutit ett internationellt avtal inom offentlig upphandling och/eller koncessioner, vilket innehåller åtaganden om marknadstillträde och avseende vilka avtalet är tillämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

(d)

varor eller tjänster som omfattas: varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen har slutit ett internationellt avtal inom offentlig upphandling och/eller koncessioner, vilket innehåller åtaganden om marknadstillträde och avseende vilka avtalet är tillämpligt.

varor eller tjänster som omfattas: varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen har slutit ett internationellt avtal inom offentlig upphandling och/eller koncessioner, vilket innehåller åtaganden om marknadstillträde och avseende vilka avtalet är tillämpligt.

utgår

utgår

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led e

Artikel 2 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | varor eller tjänster som inte omfattas: varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen inte har slutit något internationellt avtal inom offentlig upphandling eller koncessioner vilket innehåller åtaganden om marknadstillträde, samt varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen har slutit ett sådant internationellt avtal men som avtalet inte är tillämpligt på. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

(e)

varor eller tjänster som inte omfattas: varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen inte har slutit något internationellt avtal inom offentlig upphandling eller koncessioner vilket innehåller åtaganden om marknadstillträde, samt varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen har slutit ett sådant internationellt avtal men som avtalet inte är tillämpligt på.

varor eller tjänster som inte omfattas: varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen inte har slutit något internationellt avtal inom offentlig upphandling eller koncessioner vilket innehåller åtaganden om marknadstillträde, samt varor eller tjänster med ursprung i ett land med vilket unionen har slutit ett sådant internationellt avtal men som avtalet inte är tillämpligt på.

utgår

utgår

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led f

Artikel 2 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | restriktiva och/
  eller
  diskriminerande upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder
  : alla lagar, andra författningar eller administrativa åtgärder, förfaranden eller bruk, eller en kombination av dessa, som införs eller upprätthålls av offentliga myndigheter eller enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i ett tredjeland, som leder till en allvarlig och återkommande försämring av tillträdet för varor, tjänster och/eller ekonomiska aktörer från unionen till
  marknaden
  för offentlig upphandling eller koncessioner
  i det landet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

restriktiva och/
  eller
  diskriminerande upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder
  : alla lagar, andra författningar eller administrativa åtgärder, förfaranden eller bruk, eller en kombination av dessa, som införs eller upprätthålls av offentliga myndigheter eller enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i ett tredjeland, som leder till en allvarlig och återkommande försämring av tillträdet för varor, tjänster och/eller ekonomiska aktörer från unionen till
  marknaden
  för offentlig upphandling eller koncessioner
  i det landet
  .

restriktiva och/

diskriminerande upphandlingsåtgärder eller upphandlingsmetoder

marknaden

i det landet

| (f) | åtgärder
  eller
  metoder i ett tredjeland
  : alla lagar, andra författningar eller administrativa åtgärder, förfaranden eller bruk, eller en kombination av dessa,
  av allmän karaktär, vilka härrör från nationell eller subnationell politik och
  som införs eller upprätthålls av offentliga myndigheter eller enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i ett tredjeland, som leder till en allvarlig och återkommande försämring av tillträdet för varor, tjänster och/eller ekonomiska aktörer från unionen till
  marknaderna
  för offentlig upphandling eller koncessioner. |
| --- | --- |

(f)

åtgärder
  eller
  metoder i ett tredjeland
  : alla lagar, andra författningar eller administrativa åtgärder, förfaranden eller bruk, eller en kombination av dessa,
  av allmän karaktär, vilka härrör från nationell eller subnationell politik och
  som införs eller upprätthålls av offentliga myndigheter eller enskilda upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter i ett tredjeland, som leder till en allvarlig och återkommande försämring av tillträdet för varor, tjänster och/eller ekonomiska aktörer från unionen till
  marknaderna
  för offentlig upphandling eller koncessioner.

åtgärder

metoder i ett tredjeland

av allmän karaktär, vilka härrör från nationell eller subnationell politik och

marknaderna

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | IPI-åtgärd (åtgärd inom ramen för instrumentet för internationell upphandling): en åtgärd som antagits av kommissionen enligt denna förordning och som begränsar tillträdet för ekonomiska aktörer och/eller varor och tjänster med ursprung i tredjeländer till unionens upphandlings- eller koncessionsmarknad när det gäller upphandling som inte omfattas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

IPI-åtgärd (åtgärd inom ramen för instrumentet för internationell upphandling): en åtgärd som antagits av kommissionen enligt denna förordning och som begränsar tillträdet för ekonomiska aktörer och/eller varor och tjänster med ursprung i tredjeländer till unionens upphandlings- eller koncessionsmarknad när det gäller upphandling som inte omfattas.

IPI-åtgärd (åtgärd inom ramen för instrumentet för internationell upphandling): en åtgärd som antagits av kommissionen enligt denna förordning och som begränsar tillträdet för ekonomiska aktörer och/eller varor och tjänster med ursprung i tredjeländer till unionens upphandlings- eller koncessionsmarknad när det gäller upphandling som inte omfattas.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led fb (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | upphandling som inte omfattas: upphandlingsförfaranden för varor, tjänster eller koncessioner för vilka unionen inte har gjort några åtaganden om marknadstillträde i ett internationellt avtal om upphandling eller koncessioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fb)

(fb)

upphandling som inte omfattas: upphandlingsförfaranden för varor, tjänster eller koncessioner för vilka unionen inte har gjort några åtaganden om marknadstillträde i ett internationellt avtal om upphandling eller koncessioner.

upphandling som inte omfattas: upphandlingsförfaranden för varor, tjänster eller koncessioner för vilka unionen inte har gjort några åtaganden om marknadstillträde i ett internationellt avtal om upphandling eller koncessioner.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led fc (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led fc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fc) | kontrakt: offentliga kontrakt enligt definitionen i direktiv 2014/24/EU, koncessioner enligt definitionen i direktiv 2014/23/EU och varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt enligt definitionen i direktiv 2014/25/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fc)

(fc)

kontrakt: offentliga kontrakt enligt definitionen i direktiv 2014/24/EU, koncessioner enligt definitionen i direktiv 2014/23/EU och varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt enligt definitionen i direktiv 2014/25/EU.

kontrakt: offentliga kontrakt enligt definitionen i direktiv 2014/24/EU, koncessioner enligt definitionen i direktiv 2014/23/EU och varu-, byggentreprenad- och tjänstekontrakt enligt definitionen i direktiv 2014/25/EU.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led fd (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led fd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fd) | anbudsgivare: en anbudsgivare enligt definitionen i direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fd)

(fd)

anbudsgivare: en anbudsgivare enligt definitionen i direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU.

anbudsgivare: en anbudsgivare enligt definitionen i direktiven 2014/23/EU, 2014/24/EU och 2014/25/EU.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led ga (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | underentreprenad: arrangemang genom vilket en tredje part utför en del av ett kontrakt. Enbart leverans av varor eller delar som är nödvändiga för att tillhandahålla en tjänst betraktas inte som underentreprenad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

underentreprenad: arrangemang genom vilket en tredje part utför en del av ett kontrakt. Enbart leverans av varor eller delar som är nödvändiga för att tillhandahålla en tjänst betraktas inte som underentreprenad.

underentreprenad: arrangemang genom vilket en tredje part utför en del av ett kontrakt. Enbart leverans av varor eller delar som är nödvändiga för att tillhandahålla en tjänst betraktas inte som underentreprenad.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led h

Artikel 2 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | små och medelstora företag: små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG

   (23)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

(h)

små och medelstora företag: små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG

   (23)

  .

små och medelstora företag: små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG

23

.

utgår

utgår

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   I denna förordning ska utförande av byggentreprenad(er)
  och/
  eller uppförande av ett byggnadsverk i den mening som avses i direktiven 2014/
  25
  /EU, 2014/24/EU och direktiv 2014/
  23
  /EU betraktas som tillhandahållande av en tjänst. | 2.   I denna förordning
  , utom för artiklarna 8a.3 och 8a.7,
  ska utförande av byggentreprenad(er) eller uppförande av ett byggnadsverk i den mening som avses i direktiven 2014/
  23
  /EU, 2014/24/EU och direktiv 2014/
  25
  /EU betraktas som tillhandahållande av en tjänst. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   I denna förordning ska utförande av byggentreprenad(er)
  och/
  eller uppförande av ett byggnadsverk i den mening som avses i direktiven 2014/
  25
  /EU, 2014/24/EU och direktiv 2014/
  23
  /EU betraktas som tillhandahållande av en tjänst.

2.   I denna förordning
  , utom för artiklarna 8a.3 och 8a.7,
  ska utförande av byggentreprenad(er) eller uppförande av ett byggnadsverk i den mening som avses i direktiven 2014/
  23
  /EU, 2014/24/EU och direktiv 2014/
  25
  /EU betraktas som tillhandahållande av en tjänst.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – rubriken

Artikel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ursprungsregler | Fastställande av ursprung |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ursprungsregler

Ursprungsregler

Fastställande av ursprung

Fastställande av ursprung

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     
  En varas ursprung ska fastställas i enlighet med artiklarna 22–26 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92

   (24)

  . | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.
     
  En varas ursprung ska fastställas i enlighet med artiklarna 22–26 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92

   (24)

  .

utgår

utgår

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  En tjänsts ursprung ska fastställas med utgångspunkt i var den ekonomiska aktör som tillhandahåller den har sitt ursprung. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  En tjänsts ursprung ska fastställas med utgångspunkt i var den ekonomiska aktör som tillhandahåller den har sitt ursprung.

utgår

utgår

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 1 – led a

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | För en fysisk person, det land där
  denne
  är medborgare eller har permanent uppehållstillstånd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

För en fysisk person, det land där
  denne
  är medborgare eller har permanent uppehållstillstånd.

denne

| (a) | För en fysisk person, det land där
  denna person
  är medborgare eller har permanent uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

(a)

För en fysisk person, det land där
  denna person
  är medborgare eller har permanent uppehållstillstånd.

denna person

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 1 – led b – led i

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 1 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Om tjänsten inte tillhandahålls genom affärsrörelse i unionen, det
  land enligt vars lagstiftning den juridiska personen har bildats eller på annat sätt organiserats och på vars territorium den juridiska personen utövar faktisk affärsverksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Om tjänsten inte tillhandahålls genom affärsrörelse i unionen, det
  land enligt vars lagstiftning den juridiska personen har bildats eller på annat sätt organiserats och på vars territorium den juridiska personen utövar faktisk affärsverksamhet.

Om tjänsten inte tillhandahålls genom affärsrörelse i unionen, det

| (i) | Det
  land enligt vars lagstiftning den juridiska personen har bildats eller på annat sätt organiserats och på vars territorium den juridiska personen utövar faktisk affärsverksamhet
  , vilket innebär en direkt och faktisk koppling till ekonomin i det berörda landet
  . |
| --- | --- |

(i)

Det
  land enligt vars lagstiftning den juridiska personen har bildats eller på annat sätt organiserats och på vars territorium den juridiska personen utövar faktisk affärsverksamhet
  , vilket innebär en direkt och faktisk koppling till ekonomin i det berörda landet
  .

Det

, vilket innebär en direkt och faktisk koppling till ekonomin i det berörda landet

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 1 – led b – led ii

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 1 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii | Den medlemsstat
  där den juridiska personen
  är etablerad och utövar sådan faktisk affärsverksamhet
  som
  medför en direkt och verklig koppling till
  den
  berörda medlemsstatens ekonomi
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii

ii

Den medlemsstat
  där den juridiska personen
  är etablerad och utövar sådan faktisk affärsverksamhet
  som
  medför en direkt och verklig koppling till
  den
  berörda medlemsstatens ekonomi
  .

Den medlemsstat

är etablerad och utövar sådan faktisk affärsverksamhet

medför en direkt och verklig koppling till

berörda medlemsstatens ekonomi

| (ii) | Om den juridiska personen inte utövar faktisk affärsverksamhet inom territoriet för det land
  där den
  har bildats eller på annat sätt utövar verksamhet, ska ursprunget för den
  juridiska personen
  vara ursprunget för den eller de personer
  som
  direkt eller indirekt kan utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen i kraft av sitt ägarskap av den, sitt finansiella deltagande i
  den
  eller de regler som styr den
  . |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Om den juridiska personen inte utövar faktisk affärsverksamhet inom territoriet för det land
  där den
  har bildats eller på annat sätt utövar verksamhet, ska ursprunget för den
  juridiska personen
  vara ursprunget för den eller de personer
  som
  direkt eller indirekt kan utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen i kraft av sitt ägarskap av den, sitt finansiella deltagande i
  den
  eller de regler som styr den
  .

Om den juridiska personen inte utövar faktisk affärsverksamhet inom territoriet för det land

har bildats eller på annat sätt utövar verksamhet, ska ursprunget för den

vara ursprunget för den eller de personer

direkt eller indirekt kan utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen i kraft av sitt ägarskap av den, sitt finansiella deltagande i

eller de regler som styr den

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpningen av första stycket punkt b ii ska
  , om
  den
  juridiska personen inte utövar faktisk affärsverksamhet som medför en direkt och verklig koppling till en medlemsstatsekonomi, ursprunget för
  den juridiska personen
  vara ursprunget för den eller de personer som äger
  eller
  kontrollerar den juridiska personen . | Vid tillämpningen av första stycket punkt b ii ska den
  eller de personerna antas ha ett bestämmande inflytande på
  den juridiska personen
  i något av följande fall där de direkt
  eller
  indirekt |
| | (a) | innehar större delen av den juridiska personens tecknade kapital, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpningen av första stycket punkt b ii ska
  , om
  den
  juridiska personen inte utövar faktisk affärsverksamhet som medför en direkt och verklig koppling till en medlemsstatsekonomi, ursprunget för
  den juridiska personen
  vara ursprunget för den eller de personer som äger
  eller
  kontrollerar den juridiska personen .

, om

juridiska personen inte utövar faktisk affärsverksamhet som medför en direkt och verklig koppling till en medlemsstatsekonomi, ursprunget för

vara ursprunget för den eller de personer som äger

kontrollerar den juridiska personen .

Vid tillämpningen av första stycket punkt b ii ska den
  eller de personerna antas ha ett bestämmande inflytande på
  den juridiska personen
  i något av följande fall där de direkt
  eller
  indirekt

eller de personerna antas ha ett bestämmande inflytande på

i något av följande fall där de direkt

indirekt

(a)

(a)

innehar större delen av den juridiska personens tecknade kapital,

innehar större delen av den juridiska personens tecknade kapital,

| (b) | kontrollerar majoriteten av de röster som är knutna till aktier som emitterats av den juridiska personen, |
| --- | --- |

(b)

(b)

kontrollerar majoriteten av de röster som är knutna till aktier som emitterats av den juridiska personen,

kontrollerar majoriteten av de röster som är knutna till aktier som emitterats av den juridiska personen,

| (c) | kan utse mer än hälften av medlemmarna i den juridiska personens förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kan utse mer än hälften av medlemmarna i den juridiska personens förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

kan utse mer än hälften av medlemmarna i den juridiska personens förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En juridisk person ska anses ”ägd” av personer från ett visst land, om mer än 50 % av dess aktiekapital ägs av nyttjandeberättigade personer från det landet. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En juridisk person ska anses ”ägd” av personer från ett visst land, om mer än 50 % av dess aktiekapital ägs av nyttjandeberättigade personer från det landet.

En juridisk person ska anses ”ägd” av personer från ett visst land, om mer än 50 % av dess aktiekapital ägs av nyttjandeberättigade personer från det landet.

utgår

utgår

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 4

Artikel 3 – punkt 3 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En juridisk person ska anses vara ”kontrollerad” av personer från ett visst land, om dessa personer kan utse en majoritet av företagsledarna eller på annat sätt lagenligt leda verksamheten. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En juridisk person ska anses vara ”kontrollerad” av personer från ett visst land, om dessa personer kan utse en majoritet av företagsledarna eller på annat sätt lagenligt leda verksamheten.

En juridisk person ska anses vara ”kontrollerad” av personer från ett visst land, om dessa personer kan utse en majoritet av företagsledarna eller på annat sätt lagenligt leda verksamheten.

utgår

utgår

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om en ekonomisk aktör är en grupp fysiska eller juridiska personer och/eller offentliga organ och minst en av dessa personer eller enheter har sitt ursprung i ett tredjeland vars ekonomiska aktörer, varor och tjänster omfattas av en IPI-åtgärd ska den åtgärden även tillämpas på anbud från den gruppen. Detta ska inte gälla om dessa personers eller enheters deltagande i en grupp uppgår till mindre än 15 % av värdet av anbudet i fråga, såvida inte dessa personer eller enheter är nödvändiga för att uppfylla huvuddelen av minst ett av urvalskriterierna i ett upphandlingsförfarande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om en ekonomisk aktör är en grupp fysiska eller juridiska personer och/eller offentliga organ och minst en av dessa personer eller enheter har sitt ursprung i ett tredjeland vars ekonomiska aktörer, varor och tjänster omfattas av en IPI-åtgärd ska den åtgärden även tillämpas på anbud från den gruppen. Detta ska inte gälla om dessa personers eller enheters deltagande i en grupp uppgår till mindre än 15 % av värdet av anbudet i fråga, såvida inte dessa personer eller enheter är nödvändiga för att uppfylla huvuddelen av minst ett av urvalskriterierna i ett upphandlingsförfarande.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter får när som helst under upphandlingsförfarandet begära att den ekonomiska aktören lämnar in, förtydligar eller kompletterar den information eller dokumentation som rör kontrollen av den ekonomiska aktörens ursprung inom en lämplig tidsfrist, förutsatt att sådana begäranden görs i full överensstämmelse med principerna om likabehandling och transparens. Anbud från ekonomiska aktörer som underlåter att tillhandahålla sådana uppgifter eller handlingar ska avslås i enlighet med de regler som gäller för tilldelningsförfarandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter får när som helst under upphandlingsförfarandet begära att den ekonomiska aktören lämnar in, förtydligar eller kompletterar den information eller dokumentation som rör kontrollen av den ekonomiska aktörens ursprung inom en lämplig tidsfrist, förutsatt att sådana begäranden görs i full överensstämmelse med principerna om likabehandling och transparens. Anbud från ekonomiska aktörer som underlåter att tillhandahålla sådana uppgifter eller handlingar ska avslås i enlighet med de regler som gäller för tilldelningsförfarandet.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3c (ny)

Artikel 3 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Vid tillämpning av de ytterligare avtalsförpliktelser för den utvalda anbudsgivaren som anges i artikel 9a ska en varas ursprung fastställas i enlighet med artiklarna 59–62 i förordning (EU) nr 952/2013, medan ursprunget för en tjänst ska fastställas på grundval av ursprunget för den ekonomiska aktör som tillhandahåller den. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Vid tillämpning av de ytterligare avtalsförpliktelser för den utvalda anbudsgivaren som anges i artikel 9a ska en varas ursprung fastställas i enlighet med artiklarna 59–62 i förordning (EU) nr 952/2013, medan ursprunget för en tjänst ska fastställas på grundval av ursprunget för den ekonomiska aktör som tillhandahåller den.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel II – rubriken

Kapitel II – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Anbud ska undantas från denna förordning om
  mer än 50 % av anbudets totala värde utgörs
  av
  varor och/eller tjänster
  med ursprung i de minst utvecklade länder som förtecknas i bilaga IV till förordning (EU) nr 978/2012 (27), och i utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet enligt definitionen i bilaga VII till förordning (EU) nr 978/2012. | Anbud ska undantas från denna förordning om
  de har lämnats in
  av
  en ekonomisk aktör
  med ursprung i de minst utvecklade länder som förtecknas i bilaga IV till förordning (EU) nr 978/2012 (27), och i utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet enligt definitionen i bilaga VII till förordning (EU) nr 978/2012.
  Kommissionen får undanta anbud som lämnas av en ekonomisk aktör med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av den allmänna ordning som avses i artikel 1.2 a i förordning (EU) nr 978/2012, om inte dessa länders ekonomi anses vara konkurrenskraftig inom de berörda sektorerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Anbud ska undantas från denna förordning om
  mer än 50 % av anbudets totala värde utgörs
  av
  varor och/eller tjänster
  med ursprung i de minst utvecklade länder som förtecknas i bilaga IV till förordning (EU) nr 978/2012 (27), och i utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet enligt definitionen i bilaga VII till förordning (EU) nr 978/2012.

mer än 50 % av anbudets totala värde utgörs

varor och/eller tjänster

27

Anbud ska undantas från denna förordning om
  de har lämnats in
  av
  en ekonomisk aktör
  med ursprung i de minst utvecklade länder som förtecknas i bilaga IV till förordning (EU) nr 978/2012 (27), och i utvecklingsländer som anses vara sårbara på grund av bristande diversifiering och otillräcklig integration i det internationella handelssystemet enligt definitionen i bilaga VII till förordning (EU) nr 978/2012.
  Kommissionen får undanta anbud som lämnas av en ekonomisk aktör med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av den allmänna ordning som avses i artikel 1.2 a i förordning (EU) nr 978/2012, om inte dessa länders ekonomi anses vara konkurrenskraftig inom de berörda sektorerna.

de har lämnats in

en ekonomisk aktör

27

Kommissionen får undanta anbud som lämnas av en ekonomisk aktör med ursprung i utvecklingsländer som omfattas av den allmänna ordning som avses i artikel 1.2 a i förordning (EU) nr 978/2012, om inte dessa länders ekonomi anses vara konkurrenskraftig inom de berörda sektorerna.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 5 | utgår |
| Undantag för anbud som lämnas av små och medelstora företag | |
| Anbud som lämnas av små och medelstora företag

   (28)

  som är etablerade i unionen och utövar faktisk företagsverksamhet med en direkt och verklig koppling till ekonomin i minst en medlemsstat, ska undantas från denna förordning. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5

Artikel 5

utgår

utgår

Undantag för anbud som lämnas av små och medelstora företag

Undantag för anbud som lämnas av små och medelstora företag

Anbud som lämnas av små och medelstora företag

   (28)

  som är etablerade i unionen och utövar faktisk företagsverksamhet med en direkt och verklig koppling till ekonomin i minst en medlemsstat, ska undantas från denna förordning.

Anbud som lämnas av små och medelstora företag

28

som är etablerade i unionen och utövar faktisk företagsverksamhet med en direkt och verklig koppling till ekonomin i minst en medlemsstat, ska undantas från denna förordning.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel III – rubriken

Kapitel III – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utredningar, samråd och
  prisanpassningsåtgärder | Utredningar, samråd
  , åtgärder
  och
  ytterligare avtalsförpliktelser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utredningar, samråd och
  prisanpassningsåtgärder

prisanpassningsåtgärder

Utredningar, samråd
  , åtgärder
  och
  ytterligare avtalsförpliktelser

, åtgärder

ytterligare avtalsförpliktelser

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – rubriken

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utredningar | Utredningar
  och samråd |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utredningar

Utredningar
  och samråd

och samråd

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om kommissionen anser det vara i unionens intresse,
  får
  den
  när som helst –
  på eget initiativ eller efter
  ansökan av berörda parter
  eller en medlemsstat – inleda en utredning om
  påstådda restriktiva och/eller diskriminerande upphandlingsåtgärder
  eller
  upphandlingsmetoder. Om en utredning inleds, ska kommissionen
  offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
  , med inbjudan till
  berörda
  parter
  och medlemsstater att inom en viss tid lämna
  all relevant
  information till kommissionen. | 1.   Om kommissionen anser det vara i unionens intresse,
  ska
  den på eget initiativ eller efter
  ett motiverat klagomål från en berörd unionspart, Europaparlamentet
  eller en medlemsstat inleda en utredning om
  en påstådd åtgärd
  eller
  metod i ett tredjeland genom att
  offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning.
  Meddelandet om inledandet ska innehålla kommissionens preliminära bedömning av åtgärden eller metoden i tredjelandet och uppmana
  berörda
  unionsparter
  och medlemsstater att inom en viss tid lämna information till kommissionen. |
| | Kommissionen ska på sin webbplats tillgängliggöra det formulär som de berörda parterna eller medlemsstaterna måste fylla i för att lämna in ett underbyggt klagomål. |
| | Ett fastställande om huruvida en utredning är befogad med hänsyn till unionens intresse ska göras på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet den inhemska industrins, användarnas och konsumenternas intressen. En utredning får inte inledas om kommissionen, med beaktande av alla tillhandahållna uppgifter, med säkerhet kan fastslå att det inte ligger i unionens intresse att inleda en sådan utredning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om kommissionen anser det vara i unionens intresse,
  får
  den
  när som helst –
  på eget initiativ eller efter
  ansökan av berörda parter
  eller en medlemsstat – inleda en utredning om
  påstådda restriktiva och/eller diskriminerande upphandlingsåtgärder
  eller
  upphandlingsmetoder. Om en utredning inleds, ska kommissionen
  offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
  , med inbjudan till
  berörda
  parter
  och medlemsstater att inom en viss tid lämna
  all relevant
  information till kommissionen.

1.   Om kommissionen anser det vara i unionens intresse,
  ska
  den på eget initiativ eller efter
  ett motiverat klagomål från en berörd unionspart, Europaparlamentet
  eller en medlemsstat inleda en utredning om
  en påstådd åtgärd
  eller
  metod i ett tredjeland genom att
  offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning.
  Meddelandet om inledandet ska innehålla kommissionens preliminära bedömning av åtgärden eller metoden i tredjelandet och uppmana
  berörda
  unionsparter
  och medlemsstater att inom en viss tid lämna information till kommissionen.

Kommissionen ska på sin webbplats tillgängliggöra det formulär som de berörda parterna eller medlemsstaterna måste fylla i för att lämna in ett underbyggt klagomål.

Kommissionen ska på sin webbplats tillgängliggöra det formulär som de berörda parterna eller medlemsstaterna måste fylla i för att lämna in ett underbyggt klagomål.

Ett fastställande om huruvida en utredning är befogad med hänsyn till unionens intresse ska göras på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet den inhemska industrins, användarnas och konsumenternas intressen. En utredning får inte inledas om kommissionen, med beaktande av alla tillhandahållna uppgifter, med säkerhet kan fastslå att det inte ligger i unionens intresse att inleda en sådan utredning.

Ett fastställande om huruvida en utredning är befogad med hänsyn till unionens intresse ska göras på grundval av en helhetsbedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet den inhemska industrins, användarnas och konsumenternas intressen. En utredning får inte inledas om kommissionen, med beaktande av alla tillhandahållna uppgifter, med säkerhet kan fastslå att det inte ligger i unionens intresse att inleda en sådan utredning.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Efter offentliggörandet av meddelandet ska kommissionen uppmana det berörda tredjelandet att lämna sina synpunkter, lämna information och inleda samråd med kommissionen för att avlägsna den påstådda åtgärden eller metoden i tredjelandet. Kommissionen ska regelbundet informera berörda parter, medlemsstaterna i den kommitté som inrättats enligt artikel 7 i handelshinderförordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Efter offentliggörandet av meddelandet ska kommissionen uppmana det berörda tredjelandet att lämna sina synpunkter, lämna information och inleda samråd med kommissionen för att avlägsna den påstådda åtgärden eller metoden i tredjelandet. Kommissionen ska regelbundet informera berörda parter, medlemsstaterna i den kommitté som inrättats enligt artikel 7 i handelshinderförordningen.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kommissionens bedömning av om det berörda tredjelandet har infört eller tillämpar de påstådda restriktiva upphandlingsåtgärderna och/eller diskriminerande upphandlingsmetoderna ska baseras på de berörda parternas och medlemsstaternas lämnade uppgifter, på uppgifter som kommissionen inhämtat under sin utredning, eller både och. Bedömningen ska slutföras inom åtta
  månader
  efter det
  att
  utredningen har inletts.
  I 
  vederbörligen motiverade fall kan denna period förlängas med fyra månader
  . | 2.   
  Utredningen och samråden ska slutföras inom sex månader efter det datum då meddelandet om inledandet av utredningen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. I vederbörligen motiverade fall kan kommissionen
  ,
  före utgången av de första sex månaderna
  ,
  förlänga denna period med tre
  månader
  genom
  att
  offentliggöra ett meddelande
  i 
  Europeiska unionens officiella tidning och informera tredjelandet, berörda parter, Europaparlamentet och medlemsstaterna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Kommissionens bedömning av om det berörda tredjelandet har infört eller tillämpar de påstådda restriktiva upphandlingsåtgärderna och/eller diskriminerande upphandlingsmetoderna ska baseras på de berörda parternas och medlemsstaternas lämnade uppgifter, på uppgifter som kommissionen inhämtat under sin utredning, eller både och. Bedömningen ska slutföras inom åtta
  månader
  efter det
  att
  utredningen har inletts.
  I 
  vederbörligen motiverade fall kan denna period förlängas med fyra månader
  .

2.   
  Utredningen och samråden ska slutföras inom sex månader efter det datum då meddelandet om inledandet av utredningen offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. I vederbörligen motiverade fall kan kommissionen
  ,
  före utgången av de första sex månaderna
  ,
  förlänga denna period med tre
  månader
  genom
  att
  offentliggöra ett meddelande
  i 
  Europeiska unionens officiella tidning och informera tredjelandet, berörda parter, Europaparlamentet och medlemsstaterna
  .

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2a (ny)

Artikel 6 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  När utredningen och samråden avslutats ska kommissionen offentliggöra en rapport med de viktigaste resultaten av utredningen och ett förslag till tillvägagångssätt. Kommissionen ska lägga fram rapporten till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  När utredningen och samråden avslutats ska kommissionen offentliggöra en rapport med de viktigaste resultaten av utredningen och ett förslag till tillvägagångssätt. Kommissionen ska lägga fram rapporten till Europaparlamentet.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Kommissionen ska avsluta utredningen, om denna visar
  att
  de
  påstådda
  restriktiva och/
  eller
  diskriminerande upphandlingsåtgärderna eller upphandlingsmetoderna
  inte tillämpas eller att
  de
  inte leder till en begränsning av tillträdet för ekonomiska aktörer från unionen eller för varor
  och
  tjänster från unionen till
  marknaderna för offentlig upphandling eller koncessioner
  i 
  det berörda tredjelandet
  . | 3.   
  Om kommissionen efter sin utredning finner
  att
  den
  påstådda
  åtgärden
  eller
  metoden i tredjelandet
  inte tillämpas eller att
  den
  inte leder till en
  allvarlig eller återkommande
  begränsning av tillträdet för ekonomiska aktörer från unionen eller för varor
  eller
  tjänster från unionen till
  upphandlings- eller koncessionsmarknaden i tredjelandet ska kommissionen avsluta utredningen och offentliggöra ett meddelande om avslutandet
  i 
  Europeiska unionens officiella tidning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Kommissionen ska avsluta utredningen, om denna visar
  att
  de
  påstådda
  restriktiva och/
  eller
  diskriminerande upphandlingsåtgärderna eller upphandlingsmetoderna
  inte tillämpas eller att
  de
  inte leder till en begränsning av tillträdet för ekonomiska aktörer från unionen eller för varor
  och
  tjänster från unionen till
  marknaderna för offentlig upphandling eller koncessioner
  i 
  det berörda tredjelandet
  .

3.   
  Om kommissionen efter sin utredning finner
  att
  den
  påstådda
  åtgärden
  eller
  metoden i tredjelandet
  inte tillämpas eller att
  den
  inte leder till en
  allvarlig eller återkommande
  begränsning av tillträdet för ekonomiska aktörer från unionen eller för varor
  eller
  tjänster från unionen till
  upphandlings- eller koncessionsmarknaden i tredjelandet ska kommissionen avsluta utredningen och offentliggöra ett meddelande om avslutandet
  i 
  Europeiska unionens officiella tidning
  .

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  När kommissionen har avslutat sin utredning ska den offentliggöra en rapport som innehåller de viktigaste slutsatserna. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  När kommissionen har avslutat sin utredning ska den offentliggöra en rapport som innehåller de viktigaste slutsatserna.

utgår

utgår

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen får när som helst avbryta utredningen och samråden om tredjelandet |
| | (a) | vidtar tillfredsställande korrigerande åtgärder som avhjälper den allvarliga och återkommande försämringen av åtkomsten för ekonomiska aktörer i unionen eller unionsvaror eller unionstjänster och faktiskt förbättrar en sådan tillgång, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen får när som helst avbryta utredningen och samråden om tredjelandet

(a)

(a)

vidtar tillfredsställande korrigerande åtgärder som avhjälper den allvarliga och återkommande försämringen av åtkomsten för ekonomiska aktörer i unionen eller unionsvaror eller unionstjänster och faktiskt förbättrar en sådan tillgång,

vidtar tillfredsställande korrigerande åtgärder som avhjälper den allvarliga och återkommande försämringen av åtkomsten för ekonomiska aktörer i unionen eller unionsvaror eller unionstjänster och faktiskt förbättrar en sådan tillgång,

| (b) | förbinder sig gentemot unionen att avsluta eller fasa ut åtgärden eller metoden inom rimlig tid och senast inom tre månader. |
| --- | --- |

(b)

(b)

förbinder sig gentemot unionen att avsluta eller fasa ut åtgärden eller metoden inom rimlig tid och senast inom tre månader.

förbinder sig gentemot unionen att avsluta eller fasa ut åtgärden eller metoden inom rimlig tid och senast inom tre månader.

Kommissionen ska återuppta utredningen och samråden så snart den drar slutsatsen att skälen till avbrytandet inte längre är giltiga.

Kommissionen ska återuppta utredningen och samråden så snart den drar slutsatsen att skälen till avbrytandet inte längre är giltiga.

Kommissionen ska offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning om utredningen och samråden avbryts eller återupptas.

Kommissionen ska offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning om utredningen och samråden avbryts eller återupptas.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8a (ny)

Artikel 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a |
| | Åtgärder inom ramen för instrumentet för internationell upphandling (IPI) |
| | 1.
     
  Om kommissionen efter en utredning och samråd enligt artikel 6 finner att det förekommer en åtgärd eller metod i tredjelandet ska den anta en genomförandeakt för att införa en IPI-åtgärd. En IPI-åtgärd ska endast tillämpas om huvudsyftet med upphandlingsförfarandet omfattas av genomförandeakten, i enlighet med punkt 7 a. Upphandlingsförfarandet får inte utformas i syfte att utesluta detta förfarande från denna förordnings tillämpningsområde. |
| | 2.
     
  IPI-åtgärden ska fastställas på grundval av följande kriterier, mot bakgrund av tillgänglig information: |
| | (a) | Proportionaliteten hos IPI-åtgärden för instrumentet för internationell upphandling när det gäller den berörda åtgärden eller metoden i tredjelandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8a

Artikel 8a

Åtgärder inom ramen för instrumentet för internationell upphandling (IPI)

Åtgärder inom ramen för instrumentet för internationell upphandling (IPI)

1.
     
  Om kommissionen efter en utredning och samråd enligt artikel 6 finner att det förekommer en åtgärd eller metod i tredjelandet ska den anta en genomförandeakt för att införa en IPI-åtgärd. En IPI-åtgärd ska endast tillämpas om huvudsyftet med upphandlingsförfarandet omfattas av genomförandeakten, i enlighet med punkt 7 a. Upphandlingsförfarandet får inte utformas i syfte att utesluta detta förfarande från denna förordnings tillämpningsområde.

2.
     
  IPI-åtgärden ska fastställas på grundval av följande kriterier, mot bakgrund av tillgänglig information:

(a)

(a)

Proportionaliteten hos IPI-åtgärden för instrumentet för internationell upphandling när det gäller den berörda åtgärden eller metoden i tredjelandet.

Proportionaliteten hos IPI-åtgärden för instrumentet för internationell upphandling när det gäller den berörda åtgärden eller metoden i tredjelandet.

| (b) | Tillgången till alternativa försörjningskällor för de berörda varorna och tjänsterna för att undvika eller minimera en betydande negativ inverkan på upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Tillgången till alternativa försörjningskällor för de berörda varorna och tjänsterna för att undvika eller minimera en betydande negativ inverkan på upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

Tillgången till alternativa försörjningskällor för de berörda varorna och tjänsterna för att undvika eller minimera en betydande negativ inverkan på upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

| (c) | Anlitande av företag från det aktuella tredjelandet i upphandlingsaktiviteter på den inre marknaden, med utnyttjande av bristen på ömsesidighet. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Anlitande av företag från det aktuella tredjelandet i upphandlingsaktiviteter på den inre marknaden, med utnyttjande av bristen på ömsesidighet.

Anlitande av företag från det aktuella tredjelandet i upphandlingsaktiviteter på den inre marknaden, med utnyttjande av bristen på ömsesidighet.

3.
     
  IPI-åtgärden ska endast tillämpas på upphandlingsförfaranden med ett uppskattat värde av minst 10 000 000 EUR efter avdrag för mervärdesskatt för byggentreprenader och koncessioner och av minst 5 000 000 EUR efter avdrag för mervärdesskatt för varor och tjänster.

4.
     
  IPI-åtgärden ska även tillämpas på specifika kontrakt som tilldelas inom ramen för ett dynamiskt inköpssystem, när sådana dynamiska inköpssystem omfattas av åtgärden, med undantag för specifika kontrakt vars uppskattade värde understiger de respektive värden som anges i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU och artikel 15 i direktiv 2014/25/EU.

IPI-åtgärden ska inte tillämpas på förfaranden för tilldelning av kontrakt som grundar sig på ett ramavtal. IPI-åtgärden ska inte heller tillämpas på enskilda partier som ska tilldelas enligt artikel 5.10 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 16.10 i direktiv 2014/25/EU.

IPI-åtgärden ska inte tillämpas på förfaranden för tilldelning av kontrakt som grundar sig på ett ramavtal. IPI-åtgärden ska inte heller tillämpas på enskilda partier som ska tilldelas enligt artikel 5.10 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 16.10 i direktiv 2014/25/EU.

5.
     
  I sin genomförandeakt får kommissionen, inom det tillämpningsområde som fastslås i punkt 7 i denna artikel, besluta att begränsa tillträdet för aktörer, varor eller tjänster från tredjeländer till upphandlingsförfaranden genom att kräva att upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter

| (a) | inför en poänganpassningsåtgärd för anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i detta tredjeland, |
| --- | --- |

(a)

(a)

inför en poänganpassningsåtgärd för anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i detta tredjeland,

inför en poänganpassningsåtgärd för anbud som lämnas av ekonomiska aktörer med ursprung i detta tredjeland,

| (b) | utesluter anbud från ekonomiska aktörer med ursprung i det tredjelandet, or |
| --- | --- |

(b)

(b)

utesluter anbud från ekonomiska aktörer med ursprung i det tredjelandet, or

utesluter anbud från ekonomiska aktörer med ursprung i det tredjelandet, or

| (c) | inför en kombination av leden a och b, om olika sektorer eller kategorier varor och tjänster är föremål för IPI-åtgärder. |
| --- | --- |

(c)

(c)

inför en kombination av leden a och b, om olika sektorer eller kategorier varor och tjänster är föremål för IPI-åtgärder.

inför en kombination av leden a och b, om olika sektorer eller kategorier varor och tjänster är föremål för IPI-åtgärder.

6.
     
  Den poänganpassningsåtgärd som avses i punkt 5 a ska endast gälla för utvärdering och rangordning av anbuden. Den ska inte påverka det pris som ska betalas enligt det kontrakt som ska ingås med den utvalda anbudsgivaren.

7.
     
  Genomförandeakten, som antas i enlighet med artikel 14.2, ska ange IPI-åtgärdens tillämpningsområde, inbegripet

| (a) | sektorerna eller kategorierna av varor, tjänster och koncessioner, baserat på den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling samt eventuella tillämpliga undantag, |
| --- | --- |

(a)

(a)

sektorerna eller kategorierna av varor, tjänster och koncessioner, baserat på den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling samt eventuella tillämpliga undantag,

sektorerna eller kategorierna av varor, tjänster och koncessioner, baserat på den gemensamma terminologin vid offentlig upphandling samt eventuella tillämpliga undantag,

| (b) | särskilda kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter, |
| --- | --- |

(b)

(b)

särskilda kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter,

särskilda kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter,

| (c) | särskilda kategorier av ekonomiska aktörer, |
| --- | --- |

(c)

(c)

särskilda kategorier av ekonomiska aktörer,

särskilda kategorier av ekonomiska aktörer,

| (d) | när det gäller den poänganpassningsåtgärd som avses i punkt 5 a, det procentuella värdet av anpassningen som fastställts vara upp till 100 % av anbudets utvärderingsresultat beroende på tredjelandet och sektorn för varor, tjänster, arbeten eller koncessioner som planeras. |
| --- | --- |

(d)

(d)

när det gäller den poänganpassningsåtgärd som avses i punkt 5 a, det procentuella värdet av anpassningen som fastställts vara upp till 100 % av anbudets utvärderingsresultat beroende på tredjelandet och sektorn för varor, tjänster, arbeten eller koncessioner som planeras.

när det gäller den poänganpassningsåtgärd som avses i punkt 5 a, det procentuella värdet av anpassningen som fastställts vara upp till 100 % av anbudets utvärderingsresultat beroende på tredjelandet och sektorn för varor, tjänster, arbeten eller koncessioner som planeras.

8.
     
  När kommissionen fastställer en IPI-åtgärd på grundval av alternativen i punkt 5 a, b eller c ska den välja den typ av åtgärd som mest effektivt skulle avhjälpa graden av skada för EU-aktörer på tredjeländers marknader.

9.
     
  Kommissionen får endera dra tillbaka IPI-åtgärden eller tillfälligt upphäva dess tillämpning om tredjelandet vidtar tillfredsställande korrigerande åtgärder som avhjälper det försämrade tillträdet för unionens varor och tjänster och/eller ekonomiska aktörer till dess marknader för upphandling eller koncessioner, eller om det ingår åtaganden om att upphöra med metoden i fråga. Om kommissionen anser att de korrigerande åtgärderna eller åtagandena har upphävts, avbrutits eller genomförts felaktigt ska den offentliggöra sina slutsatser och återuppta tillämpningen av IPI-åtgärden när som helst. Kommissionen får återkalla, avbryta eller återuppta en IPI-åtgärd i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2 och följt av ett meddelande som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

10.
     
  En IPI-åtgärd ska upphöra att gälla fem år efter det att den trätt i kraft. En IPI-åtgärd får förlängas med fem år. Nio månader innan IPI-åtgärden upphör att gälla ska kommissionen på eget initiativ inleda en översyn av den berörda IPI-åtgärden genom att offentliggöra ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning. En sådan översyn ska slutföras inom sex månader. Efter en sådan översyn kan kommissionen förlänga giltighetstiden för IPI-åtgärden, anpassa den på lämpligt sätt eller ersätta den med en annan IPI-åtgärd.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | utgår |
| Berörda myndigheter eller enheter | |
| Kommissionen ska fastställa de av respektive medlemsstat förtecknade upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter vars upphandling omfattas av åtgärden. Som grundval för detta fastställande ska varje medlemsstat inge en förteckning över lämpliga upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. Kommissionen ska se till att åtgärder vidtas på lämplig nivå och att en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna uppnås. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

utgår

utgår

Berörda myndigheter eller enheter

Berörda myndigheter eller enheter

Kommissionen ska fastställa de av respektive medlemsstat förtecknade upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter vars upphandling omfattas av åtgärden. Som grundval för detta fastställande ska varje medlemsstat inge en förteckning över lämpliga upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. Kommissionen ska se till att åtgärder vidtas på lämplig nivå och att en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna uppnås.

Kommissionen ska fastställa de av respektive medlemsstat förtecknade upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter vars upphandling omfattas av åtgärden. Som grundval för detta fastställande ska varje medlemsstat inge en förteckning över lämpliga upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter eller kategorier av upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. Kommissionen ska se till att åtgärder vidtas på lämplig nivå och att en rättvis fördelning av bördan mellan medlemsstaterna uppnås.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Ytterligare avtalsförpliktelser för den utvalda anbudsgivaren |
| | 1.
     
  När det gäller upphandlingsförfaranden för vilka en IPI-åtgärd är tillämplig, samt kontrakt som tilldelas på grundval av ett ramavtal där det uppskattade värdet av dessa kontrakt är lika med eller högre än de värden som anges i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU respektive artikel 15 i direktiv 2014/25/EU, och om dessa ramavtal omfattades av IPI-åtgärden i fråga, ska de upphandlande myndigheterna och upphandlande enheterna även inkludera, bland villkoren för kontraktet med den utvalda anbudsgivaren, |
| | (a) | en skyldighet att inte lägga ut, inbegripet genom leverans av varor och delar, mer än 25 % av kontraktets totala värde på ekonomiska aktörer med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Artikel 9a

Ytterligare avtalsförpliktelser för den utvalda anbudsgivaren

Ytterligare avtalsförpliktelser för den utvalda anbudsgivaren

1.
     
  När det gäller upphandlingsförfaranden för vilka en IPI-åtgärd är tillämplig, samt kontrakt som tilldelas på grundval av ett ramavtal där det uppskattade värdet av dessa kontrakt är lika med eller högre än de värden som anges i artikel 8 i direktiv 2014/23/EU, artikel 4 i direktiv 2014/24/EU respektive artikel 15 i direktiv 2014/25/EU, och om dessa ramavtal omfattades av IPI-åtgärden i fråga, ska de upphandlande myndigheterna och upphandlande enheterna även inkludera, bland villkoren för kontraktet med den utvalda anbudsgivaren,

(a)

(a)

en skyldighet att inte lägga ut, inbegripet genom leverans av varor och delar, mer än 25 % av kontraktets totala värde på ekonomiska aktörer med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd,

en skyldighet att inte lägga ut, inbegripet genom leverans av varor och delar, mer än 25 % av kontraktets totala värde på ekonomiska aktörer med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd,

| (b) | för kontrakt vars syfte omfattar leverans av varor, ett åtagande om att varor som levereras och/eller tjänster som tillhandahålls i samband med genomförandet av kontraktet och som har sitt ursprung i ett tredjeland som omfattas av IPI-åtgärden i fråga inte utgör mer än 25 % av kontraktets totala värde under avtalets löptid, oavsett om varorna och/eller tjänsterna levereras eller tillhandahålls direkt av anbudsgivaren eller av en underleverantör, |
| --- | --- |

(b)

(b)

för kontrakt vars syfte omfattar leverans av varor, ett åtagande om att varor som levereras och/eller tjänster som tillhandahålls i samband med genomförandet av kontraktet och som har sitt ursprung i ett tredjeland som omfattas av IPI-åtgärden i fråga inte utgör mer än 25 % av kontraktets totala värde under avtalets löptid, oavsett om varorna och/eller tjänsterna levereras eller tillhandahålls direkt av anbudsgivaren eller av en underleverantör,

för kontrakt vars syfte omfattar leverans av varor, ett åtagande om att varor som levereras och/eller tjänster som tillhandahålls i samband med genomförandet av kontraktet och som har sitt ursprung i ett tredjeland som omfattas av IPI-åtgärden i fråga inte utgör mer än 25 % av kontraktets totala värde under avtalets löptid, oavsett om varorna och/eller tjänsterna levereras eller tillhandahålls direkt av anbudsgivaren eller av en underleverantör,

| (c) | en skyldighet att på begäran tillhandahålla tillräckliga bevis motsvarande leden a eller b till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten senast när genomförandet av kontraktet har slutförts, |
| --- | --- |

(c)

(c)

en skyldighet att på begäran tillhandahålla tillräckliga bevis motsvarande leden a eller b till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten senast när genomförandet av kontraktet har slutförts,

en skyldighet att på begäran tillhandahålla tillräckliga bevis motsvarande leden a eller b till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten senast när genomförandet av kontraktet har slutförts,

| (d) | en proportionell avgift, om de åtaganden som avses i led a eller b inte uppfylls, på 25 % av kontraktets totala värde. |
| --- | --- |

(d)

(d)

en proportionell avgift, om de åtaganden som avses i led a eller b inte uppfylls, på 25 % av kontraktets totala värde.

en proportionell avgift, om de åtaganden som avses i led a eller b inte uppfylls, på 25 % av kontraktets totala värde.

2.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 c är det tillräckligt att styrka att mer än 75 % av kontraktets totala värde har sitt ursprung i andra länder än det tredjeland som omfattas av IPI-åtgärden. Den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten ska begära bevis om det finns rimliga indikationer på bristande efterlevnad av punkt 1 a eller b eller om kontraktet tilldelas en grupp av ekonomiska aktörer som består av en juridisk person med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd.

3.
     
  För anbud från autonoma små och medelstora företag, enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, med ursprung i unionen eller ett tredjeland med vilket unionen har ingått ett internationellt avtal om upphandling, ska kommissionen och medlemsstaterna tillhandahålla riktlinjer för bästa praxis för att säkerställa denna förordnings effektivitet och att den genomförs på ett enhetligt sätt. Dessa riktlinjer ska i synnerhet beakta små och medelstora företags informationsbehov.

4.
     
  Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter ska inkludera en hänvisning till de ytterligare villkor som fastställs i denna artikel i handlingarna för upphandlingsförfaranden som omfattas av en IPI-åtgärd.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter får besluta att i ett
  upphandlings- eller koncessionsförfarande inte
  tillämpa en
  prisanpassningsåtgärd,
  om | 1.   Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter får
  undantagsvis
  besluta att i ett
  upphandlingsförfarande inte
  tillämpa en
  IPI-åtgärd
  om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter får besluta att i ett
  upphandlings- eller koncessionsförfarande inte
  tillämpa en
  prisanpassningsåtgärd,
  om

1.   Upphandlande myndigheter och upphandlande enheter får
  undantagsvis
  besluta att i ett
  upphandlingsförfarande inte
  tillämpa en
  IPI-åtgärd
  om

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led a

Artikel 12 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens krav inte tillgodoses av några tillgängliga varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens krav inte tillgodoses av några tillgängliga varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas, eller

den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens krav inte tillgodoses av några tillgängliga varor eller tjänster från unionen och/eller varor eller tjänster som omfattas, eller

utgår

utgår

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 12 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | det endast förekommer anbud från ekonomiska aktörer med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd, eller om endast sådana anbud uppfyller anbudsvillkoren, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

det endast förekommer anbud från ekonomiska aktörer med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd, eller om endast sådana anbud uppfyller anbudsvillkoren, eller

det endast förekommer anbud från ekonomiska aktörer med ursprung i ett tredjeland som omfattas av en IPI-åtgärd, eller om endast sådana anbud uppfyller anbudsvillkoren, eller

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led ab (nytt)

Artikel 12 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | detta är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset såsom folkhälsan eller miljöskydd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

detta är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset såsom folkhälsan eller miljöskydd,

detta är motiverat av tvingande hänsyn till allmänintresset såsom folkhälsan eller miljöskydd,

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led b

Artikel 12 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | tillämpningen av denna åtgärd skulle medföra en oproportionerligt stor ökning av kontraktets pris eller kostnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

tillämpningen av denna åtgärd skulle medföra en oproportionerligt stor ökning av kontraktets pris eller kostnader.

tillämpningen av denna åtgärd skulle medföra en oproportionerligt stor ökning av kontraktets pris eller kostnader.

utgår

utgår

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet planerar att inte tillämpa en
  prisanpassnings
  åtgärd
  , ska den uppge detta i det meddelande om
  upphandling
  som
  den
  offentliggör i enlighet med artikel 49 i direktiv2014/24/EU eller artikel 69 i direktiv 2014/25/EU eller i koncessionsmeddelandet enligt artikel 31 i direktiv 2014/23/EU. Den ska
  anmäla detta till kommissionen
  inom tio kalenderdagar efter offentliggörandet av meddelandet om upphandling
  . | 2.   När en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet planerar att inte tillämpa en IPI-åtgärd
  ska
  den
  utan dröjsmål och under alla omständigheter inom trettio dagar före tilldelningen av kontraktet
  anmäla detta till kommissionen
  och lämna en detaljerad motivering till varför undantaget tillgrips
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet planerar att inte tillämpa en
  prisanpassnings
  åtgärd
  , ska den uppge detta i det meddelande om
  upphandling
  som
  den
  offentliggör i enlighet med artikel 49 i direktiv2014/24/EU eller artikel 69 i direktiv 2014/25/EU eller i koncessionsmeddelandet enligt artikel 31 i direktiv 2014/23/EU. Den ska
  anmäla detta till kommissionen
  inom tio kalenderdagar efter offentliggörandet av meddelandet om upphandling
  .

2.   När en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet planerar att inte tillämpa en IPI-åtgärd
  ska
  den
  utan dröjsmål och under alla omständigheter inom trettio dagar före tilldelningen av kontraktet
  anmäla detta till kommissionen
  och lämna en detaljerad motivering till varför undantaget tillgrips
  .

Ändring
  96

Ändring

96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1 – led d

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Grundvalen som beslutet att inte
  tillämpaprisanpassningsåtgärden
  bygger på, samt en detaljerad motivering till att undantaget tillgrips. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Grundvalen som beslutet att inte
  tillämpaprisanpassningsåtgärden
  bygger på, samt en detaljerad motivering till att undantaget tillgrips.

tillämpaprisanpassningsåtgärden

| (d) | Grundvalen som beslutet att inte
  tillämpa IPI-åtgärden
  bygger på, samt en detaljerad motivering till att undantaget tillgrips. |
| --- | --- |

(d)

Grundvalen som beslutet att inte
  tillämpa IPI-åtgärden
  bygger på, samt en detaljerad motivering till att undantaget tillgrips.

tillämpa IPI-åtgärden

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  En begäran om undantag grundat på denna artikel ska kräva godkännande av kommissionen innan kontraktet tilldelas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  En begäran om undantag grundat på denna artikel ska kräva godkännande av kommissionen innan kontraktet tilldelas.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3b (ny)

Artikel 12 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen får invända mot en begäran om undantag för en IPI-åtgärd om anmälan saknar en tillräckligt detaljerad motivering. Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål informera den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten om sitt beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Kommissionen får invända mot en begäran om undantag för en IPI-åtgärd om anmälan saknar en tillräckligt detaljerad motivering. Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål informera den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten om sitt beslut.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 4

Artikel 12 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Om en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet genomför ett förhandlat förfarande utan föregående meddelande om upphandling enligt artikel 2 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 50 i direktiv 2014/25/EU och beslutar att inte tillämpa en prisanpassnings åtgärd, ska den uppge detta i det meddelande om kontraktstilldelning som den offentliggör i enlighet med artikel 50 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 70 i direktiv 2014/25/EU eller i det meddelande om koncessionstilldelning som den offentliggör i enlighet med artikel 32 i direktiv 2014/23/EU och anmäla det till kommissionen inom tio kalenderdagar efter offentliggörandet av meddelandet om kontraktstilldelning. | utgår |
| Anmälan ska innehålla följande uppgifter: | |
| (a) | Den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens namn och kontaktuppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Om en upphandlande myndighet eller en upphandlande enhet genomför ett förhandlat förfarande utan föregående meddelande om upphandling enligt artikel 2 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 50 i direktiv 2014/25/EU och beslutar att inte tillämpa en prisanpassnings åtgärd, ska den uppge detta i det meddelande om kontraktstilldelning som den offentliggör i enlighet med artikel 50 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 70 i direktiv 2014/25/EU eller i det meddelande om koncessionstilldelning som den offentliggör i enlighet med artikel 32 i direktiv 2014/23/EU och anmäla det till kommissionen inom tio kalenderdagar efter offentliggörandet av meddelandet om kontraktstilldelning.

utgår

utgår

Anmälan ska innehålla följande uppgifter:

Anmälan ska innehålla följande uppgifter:

(a)

(a)

Den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens namn och kontaktuppgifter.

Den upphandlande myndighetens eller den upphandlande enhetens namn och kontaktuppgifter.

| (b) | En beskrivning av kontraktets eller koncessionens ändamål. |
| --- | --- |

(b)

(b)

En beskrivning av kontraktets eller koncessionens ändamål.

En beskrivning av kontraktets eller koncessionens ändamål.

| (c) | Ursprunget för de ekonomiska aktörer, varor och/eller tjänster som ska tillåtas. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Ursprunget för de ekonomiska aktörer, varor och/eller tjänster som ska tillåtas.

Ursprunget för de ekonomiska aktörer, varor och/eller tjänster som ska tillåtas.

| (d) | En motivering till att undantaget tillgrips. |
| --- | --- |

(d)

(d)

En motivering till att undantaget tillgrips.

En motivering till att undantaget tillgrips.

| (e) | I tillämpliga fall, andra uppgifter som den upphandlande myndigheten eller den upphandlande enheten finner användbara. |
| --- | --- |

(e)

(e)

I tillämpliga fall, andra uppgifter som den upphandlande myndigheten eller den upphandlande enheten finner användbara.

I tillämpliga fall, andra uppgifter som den upphandlande myndigheten eller den upphandlande enheten finner användbara.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kontrakt ska vara ogiltiga, om de ingåtts med en ekonomisk aktör i strid
  med prisanpassningsåtgärder
  som antagits eller återupptagits av kommissionen enligt denna förordning . | 2.   Kontrakt ska vara ogiltiga, om de ingåtts med en ekonomisk aktör i strid
  med IPI-åtgärder
  som antagits eller återupptagits av kommissionen enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kontrakt ska vara ogiltiga, om de ingåtts med en ekonomisk aktör i strid
  med prisanpassningsåtgärder
  som antagits eller återupptagits av kommissionen enligt denna förordning .

2.   Kontrakt ska vara ogiltiga, om de ingåtts med en ekonomisk aktör i strid
  med IPI-åtgärder
  som antagits eller återupptagits av kommissionen enligt denna förordning.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a




  Resurser




  Kommissionen ska säkerställa att tillräckliga resurser avsätts för genomförandet och verkställandet av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13a

Resurser

Kommissionen ska säkerställa att tillräckliga resurser avsätts för genomförandet och verkställandet av denna förordning.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – stycke 1

Artikel 16 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den 31 december 2018
  och minst
  vart tredje
  år därefter, ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning och om de framsteg som gjorts i internationella förhandlingar när det gäller unionens ekonomiska aktörers tillträde till
  förfaranden för tilldelning av offentliga kontrakt eller koncessioner
  i tredjeländer enligt denna förordning. Medlemsstaterna ska på begäran lämna nödvändiga upplysningar till kommissionen. | Två år efter ikraftträdandet av denna förordning
  och minst
  vartannat
  år därefter, ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning och om de framsteg som gjorts i internationella förhandlingar när det gäller unionens ekonomiska aktörers tillträde till
  upphandlings- och koncessionsmarknader
  i tredjeländer enligt denna förordning. Medlemsstaterna ska på begäran lämna nödvändiga upplysningar till kommissionen
  om tillämpningen av åtgärder enligt denna förordning, inbegripet vad gäller antalet upphandlingsförfaranden på central och lägre nivå där en viss IPI-åtgärd tillämpades, antalet anbud som mottagits från tredjeländer som omfattas av åtgärden i fråga samt fall där ett särskilt undantag från IPI-åtgärden tillämpades. Rapporten ska offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 31 december 2018
  och minst
  vart tredje
  år därefter, ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning och om de framsteg som gjorts i internationella förhandlingar när det gäller unionens ekonomiska aktörers tillträde till
  förfaranden för tilldelning av offentliga kontrakt eller koncessioner
  i tredjeländer enligt denna förordning. Medlemsstaterna ska på begäran lämna nödvändiga upplysningar till kommissionen.

Senast den 31 december 2018

vart tredje

förfaranden för tilldelning av offentliga kontrakt eller koncessioner

Två år efter ikraftträdandet av denna förordning
  och minst
  vartannat
  år därefter, ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning och om de framsteg som gjorts i internationella förhandlingar när det gäller unionens ekonomiska aktörers tillträde till
  upphandlings- och koncessionsmarknader
  i tredjeländer enligt denna förordning. Medlemsstaterna ska på begäran lämna nödvändiga upplysningar till kommissionen
  om tillämpningen av åtgärder enligt denna förordning, inbegripet vad gäller antalet upphandlingsförfaranden på central och lägre nivå där en viss IPI-åtgärd tillämpades, antalet anbud som mottagits från tredjeländer som omfattas av åtgärden i fråga samt fall där ett särskilt undantag från IPI-åtgärden tillämpades. Rapporten ska offentliggöras.

Två år efter ikraftträdandet av denna förordning

vartannat

upphandlings- och koncessionsmarknader

om tillämpningen av åtgärder enligt denna förordning, inbegripet vad gäller antalet upphandlingsförfaranden på central och lägre nivå där en viss IPI-åtgärd tillämpades, antalet anbud som mottagits från tredjeländer som omfattas av åtgärden i fråga samt fall där ett särskilt undantag från IPI-åtgärden tillämpades. Rapporten ska offentliggöras.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – stycke 1a (nytt)

Artikel 16 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska på unionsnivå upprätta en databas över offentliga upphandlingskontrakt eller koncessionstilldelningsförfaranden med tredjeländer och tillämpningen av IPI-åtgärder enligt denna förordning, på grundval av information från medlemsstaterna. Kommissionen ska årligen uppdatera databasen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska på unionsnivå upprätta en databas över offentliga upphandlingskontrakt eller koncessionstilldelningsförfaranden med tredjeländer och tillämpningen av IPI-åtgärder enligt denna förordning, på grundval av information från medlemsstaterna. Kommissionen ska årligen uppdatera databasen.

Kommissionen ska på unionsnivå upprätta en databas över offentliga upphandlingskontrakt eller koncessionstilldelningsförfaranden med tredjeländer och tillämpningen av IPI-åtgärder enligt denna förordning, på grundval av information från medlemsstaterna. Kommissionen ska årligen uppdatera databasen.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17

Artikel 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 17 | utgår |
| Ändring av direktiv 2014/25/EU | |
| Artiklarna 85 och 86 i direktiv 2014/25/EU ska utgå med verkan från och med den dag då denna förordning träder i kraft. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 17

Artikel 17

utgår

utgår

Ändring av direktiv 2014/25/EU

Ändring av direktiv 2014/25/EU

Artiklarna 85 och 86 i direktiv 2014/25/EU ska utgå med verkan från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

Artiklarna 85 och 86 i direktiv 2014/25/EU ska utgå med verkan från och med den dag då denna förordning träder i kraft.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17a (ny)

Artikel 17a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 17a




  Översyn




  Senast tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande, och därefter vart tredje år, ska kommissionen se över denna förordnings tillämpningsområde, funktion och effektivitet och rapportera sina slutsatser till Europaparlamentet och rådet. I vederbörligen motiverade fall får kommissionen förlänga tidsfristen för den andra översynen till fem år. I händelse av en sådan förlängning ska kommissionen i förväg informera Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 17a

Översyn

Senast tre år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande, och därefter vart tredje år, ska kommissionen se över denna förordnings tillämpningsområde, funktion och effektivitet och rapportera sina slutsatser till Europaparlamentet och rådet. I vederbörligen motiverade fall får kommissionen förlänga tidsfristen för den andra översynen till fem år. I händelse av en sådan förlängning ska kommissionen i förväg informera Europaparlamentet och rådet.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0337/2021).

1

(16)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

16

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014 av den 15 maj 2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler och om ändring av rådets förordning (EG) nr 3286/94 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (EUT L 189, 27.6.2014, s. 50).

17

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 654/2014 av den 15 maj 2014 om utövande av unionens rättigheter vid tillämpning och genomdrivande av internationella handelsregler och om ändring av rådets förordning (EG) nr 3286/94 om fastställande av gemenskapsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa gemenskapens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (WTO) (EUT L 189, 27.6.2014, s. 50).

4

(1a)  
  C(2019)5494

1a

C(2019)5494

(5)  
  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

5

Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

(5)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

5

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

(6)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

6

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

(20)  Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT L 395, 30.12.1989, s. 33).

20

(21)  Rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14).

21

(20)  Rådets direktiv 89/665/EEG av den 21 december 1989 om samordning av lagar och andra författningar för prövning av offentlig upphandling av varor och bygg- och anläggningsarbeten (EGT L 395, 30.12.1989, s. 33).

20

(21)  Rådets direktiv 92/13/EEG av den 25 februari 1992 om samordning av lagar och andra författningar om gemenskapsregler om upphandlingsförfaranden tillämpade av företag och verk inom vatten-, energi-, transport- och telekommunikationssektorerna (EGT L 76, 23.3.1992, s. 14).

21

(22)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1843 av den 6 oktober 2015 om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (


  EUT L 272, 16.10.2015, s. 1).

22

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1843 av den 6 oktober 2015 om fastställande av unionsförfaranden på den gemensamma handelspolitikens område i syfte att säkerställa unionens rättigheter enligt internationella handelsregler, särskilt regler som fastställts av Världshandelsorganisationen (

EUT L 272, 16.10.2015, s. 1).

(1a)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

1a

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(23)  
  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

23

Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

(24)  
  Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

24

Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 302, 19.10.1992, s. 1).

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

27

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

27

(28)  
  Definieras i kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

28

Definieras i kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

---

Onsdag den 15 december 2021

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/226

---

P9_TA(2021)0498

Övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av kraven för egentillverkade produkter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/746 om övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av kraven för egentillverkade produkter (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0627), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0627),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0381/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 114 och 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0381/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 november 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 november 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0323

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) 2017/746 vad gäller övergångsbestämmelser för vissa medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och senarelagd tillämpning av villkoren för egentillverkade produkter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/112.)

---

| 30.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 251/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 251/227

---

P9_TA(2021)0499

Rättsakten om digitala marknader ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 15 december 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 251/33)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | De digitala tjänsterna, i synnerhet de digitala plattformarna, spelar en allt viktigare roll i ekonomin, särskilt på den inre marknaden, genom att de erbjuder
  nya affärsmöjligheter i EU och
  underlättar handeln över gränserna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

De digitala tjänsterna, i synnerhet de digitala plattformarna, spelar en allt viktigare roll i ekonomin, särskilt på den inre marknaden, genom att de erbjuder
  nya affärsmöjligheter i EU och
  underlättar handeln över gränserna.

| (1) | De digitala tjänsterna, i synnerhet de digitala plattformarna, spelar en allt viktigare roll i ekonomin, särskilt på den inre marknaden, genom att de erbjuder
  företagsanvändare nätportar för att nå slutanvändarna i hela unionen och utanför unionen, genom att de
  underlättar handeln över gränserna
  och genom att de skapar helt nya affärsmöjligheter för ett stort antal företag i unionen, till förmån för unionens konsumenter
  . |
| --- | --- |

(1)

De digitala tjänsterna, i synnerhet de digitala plattformarna, spelar en allt viktigare roll i ekonomin, särskilt på den inre marknaden, genom att de erbjuder
  företagsanvändare nätportar för att nå slutanvändarna i hela unionen och utanför unionen, genom att de
  underlättar handeln över gränserna
  och genom att de skapar helt nya affärsmöjligheter för ett stort antal företag i unionen, till förmån för unionens konsumenter
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Samtidigt har de centrala plattformstjänsterna vissa egenskaper som kan utnyttjas av leverantörerna. En av egenskaperna är extrema stordriftsfördelar, som ofta beror på att marginalkostnaderna för att lägga till nya företagsanvändare eller slutanvändare är så gott som obefintliga. Andra egenskaper är mycket starka nätverkseffekter, en förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare tack vare de centrala plattformstjänsternas mångsidiga karaktär, företagsanvändarnas och slutanvändarnas starka beroende, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming för samma ändamål för slutanvändarna, vertikal integration och datadrivna fördelar. Alla dessa egenskaper i kombination med ett otillbörligt beteende av tjänsteleverantörerna kan allvarligt undergräva öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna och leda till en mindre rättvis affärsförbindelse mellan tjänsteleverantörerna och deras företagsanvändare och slutanvändare, vilket skulle leda till en snabb och potentiellt omfattande minskning av företagsanvändarnas och slutanvändarnas urval, och därmed ge tjänsteleverantörerna ställning som ”grindvakter”. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Samtidigt har de centrala plattformstjänsterna vissa egenskaper som kan utnyttjas av leverantörerna. En av egenskaperna är extrema stordriftsfördelar, som ofta beror på att marginalkostnaderna för att lägga till nya företagsanvändare eller slutanvändare är så gott som obefintliga. Andra egenskaper är mycket starka nätverkseffekter, en förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare tack vare de centrala plattformstjänsternas mångsidiga karaktär, företagsanvändarnas och slutanvändarnas starka beroende, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming för samma ändamål för slutanvändarna, vertikal integration och datadrivna fördelar. Alla dessa egenskaper i kombination med ett otillbörligt beteende av tjänsteleverantörerna kan allvarligt undergräva öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna och leda till en mindre rättvis affärsförbindelse mellan tjänsteleverantörerna och deras företagsanvändare och slutanvändare, vilket skulle leda till en snabb och potentiellt omfattande minskning av företagsanvändarnas och slutanvändarnas urval, och därmed ge tjänsteleverantörerna ställning som ”grindvakter”.

| (2) | Samtidigt har de centrala plattformstjänsterna vissa egenskaper som kan utnyttjas av leverantörerna. En av egenskaperna är extrema stordriftsfördelar, som ofta beror på att marginalkostnaderna för att lägga till nya företagsanvändare eller slutanvändare är så gott som obefintliga. Andra egenskaper är mycket starka nätverkseffekter, en förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare tack vare de centrala plattformstjänsternas mångsidiga karaktär, företagsanvändarnas och slutanvändarnas starka beroende, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming för samma ändamål för slutanvändarna, vertikal integration och datadrivna fördelar. Alla dessa egenskaper i kombination med ett otillbörligt beteende av tjänsteleverantörerna kan allvarligt undergräva öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna och leda till en mindre rättvis affärsförbindelse mellan tjänsteleverantörerna och deras företagsanvändare och slutanvändare, vilket skulle leda till en snabb och potentiellt omfattande minskning av företagsanvändarnas och slutanvändarnas urval, och därmed ge tjänsteleverantörerna ställning som ”grindvakter”.
  Samtidigt bör det erkännas att tjänster som utförs i icke vinstdrivande syfte, såsom samarbetsprojekt, inte bör betraktas som centrala tjänster i den mening som avses i denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Samtidigt har de centrala plattformstjänsterna vissa egenskaper som kan utnyttjas av leverantörerna. En av egenskaperna är extrema stordriftsfördelar, som ofta beror på att marginalkostnaderna för att lägga till nya företagsanvändare eller slutanvändare är så gott som obefintliga. Andra egenskaper är mycket starka nätverkseffekter, en förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare tack vare de centrala plattformstjänsternas mångsidiga karaktär, företagsanvändarnas och slutanvändarnas starka beroende, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming för samma ändamål för slutanvändarna, vertikal integration och datadrivna fördelar. Alla dessa egenskaper i kombination med ett otillbörligt beteende av tjänsteleverantörerna kan allvarligt undergräva öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna och leda till en mindre rättvis affärsförbindelse mellan tjänsteleverantörerna och deras företagsanvändare och slutanvändare, vilket skulle leda till en snabb och potentiellt omfattande minskning av företagsanvändarnas och slutanvändarnas urval, och därmed ge tjänsteleverantörerna ställning som ”grindvakter”.
  Samtidigt bör det erkännas att tjänster som utförs i icke vinstdrivande syfte, såsom samarbetsprojekt, inte bör betraktas som centrala tjänster i den mening som avses i denna förordning.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | De här egenskaperna sammantagna kommer sannolikt i många fall leda till allvarliga obalanser i förhandlingsstyrkan och följaktligen till otillbörliga metoder och orättvisa villkor för företagsanvändarna och slutanvändarna av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakterna, vilket kommer att få negativ inverkan på priserna, kvaliteten, urvalet och innoverandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

De här egenskaperna sammantagna kommer sannolikt i många fall leda till allvarliga obalanser i förhandlingsstyrkan och följaktligen till otillbörliga metoder och orättvisa villkor för företagsanvändarna och slutanvändarna av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakterna, vilket kommer att få negativ inverkan på priserna, kvaliteten, urvalet och innoverandet.

| (4) | De här egenskaperna sammantagna kommer sannolikt i många fall leda till allvarliga obalanser i förhandlingsstyrkan och följaktligen till otillbörliga metoder och orättvisa villkor för företagsanvändarna och slutanvändarna av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakterna, vilket kommer att få negativ inverkan på priserna, kvaliteten,
  integritets- och säkerhetsstandarderna, den rättvisa konkurrensen,
  urvalet och innoverandet. |
| --- | --- |

(4)

De här egenskaperna sammantagna kommer sannolikt i många fall leda till allvarliga obalanser i förhandlingsstyrkan och följaktligen till otillbörliga metoder och orättvisa villkor för företagsanvändarna och slutanvändarna av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakterna, vilket kommer att få negativ inverkan på priserna, kvaliteten,
  integritets- och säkerhetsstandarderna, den rättvisa konkurrensen,
  urvalet och innoverandet.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Grindvakterna har en betydande inverkan på den inre marknaden därigenom att de erbjuder ett stort antal företagsanvändare nätportar för att nå slutanvändarna i hela unionen och på olika marknader. Den negativa inverkan av de otillbörliga metoderna på den inre marknaden och den bristande öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna, inbegripet deras negativa samhälleliga och ekonomiska konsekvenser, har föranlett de nationella lagstiftarna och de sektorsspecifika tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder. Ett antal
  nationella
  lagstiftningslösningar för att helt eller delvis ta itu med de otillbörliga metoderna och öppenheten hos de digitala tjänsterna har redan
  föreslagits
  eller
  antagits
  . Detta har skapat en risk för divergerande lagstiftningslösningar med resulterande fragmentering av den inre marknaden, och därmed en större risk för ökade fullgörandekostnader på grund av flera uppsättningar nationella rättsliga krav. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Grindvakterna har en betydande inverkan på den inre marknaden därigenom att de erbjuder ett stort antal företagsanvändare nätportar för att nå slutanvändarna i hela unionen och på olika marknader. Den negativa inverkan av de otillbörliga metoderna på den inre marknaden och den bristande öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna, inbegripet deras negativa samhälleliga och ekonomiska konsekvenser, har föranlett de nationella lagstiftarna och de sektorsspecifika tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder. Ett antal
  nationella
  lagstiftningslösningar för att helt eller delvis ta itu med de otillbörliga metoderna och öppenheten hos de digitala tjänsterna har redan
  föreslagits
  eller
  antagits
  . Detta har skapat en risk för divergerande lagstiftningslösningar med resulterande fragmentering av den inre marknaden, och därmed en större risk för ökade fullgörandekostnader på grund av flera uppsättningar nationella rättsliga krav.

| (6) | Grindvakterna har en betydande inverkan på den inre marknaden därigenom att de erbjuder ett stort antal företagsanvändare nätportar för att nå slutanvändarna i hela unionen och på olika marknader. Den negativa inverkan av de otillbörliga metoderna på den inre marknaden och den bristande öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna, inbegripet deras negativa samhälleliga och ekonomiska konsekvenser, har föranlett de nationella lagstiftarna och de sektorsspecifika tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder. Ett antal lagstiftningslösningar för att helt eller delvis ta itu med de otillbörliga metoderna och öppenheten hos de digitala tjänsterna har redan
  antagits på nationell nivå
  eller
  föreslagits
  . Detta har skapat en risk för divergerande lagstiftningslösningar med resulterande fragmentering av den inre marknaden, och därmed en större risk för ökade fullgörandekostnader på grund av flera uppsättningar nationella rättsliga krav. |
| --- | --- |

(6)

Grindvakterna har en betydande inverkan på den inre marknaden därigenom att de erbjuder ett stort antal företagsanvändare nätportar för att nå slutanvändarna i hela unionen och på olika marknader. Den negativa inverkan av de otillbörliga metoderna på den inre marknaden och den bristande öppenheten hos de centrala plattformstjänsterna, inbegripet deras negativa samhälleliga och ekonomiska konsekvenser, har föranlett de nationella lagstiftarna och de sektorsspecifika tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder. Ett antal lagstiftningslösningar för att helt eller delvis ta itu med de otillbörliga metoderna och öppenheten hos de digitala tjänsterna har redan
  antagits på nationell nivå
  eller
  föreslagits
  . Detta har skapat en risk för divergerande lagstiftningslösningar med resulterande fragmentering av den inre marknaden, och därmed en större risk för ökade fullgörandekostnader på grund av flera uppsättningar nationella rättsliga krav.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Genom en tillnärmning av de olika nationella lagarna skulle hindren för friheten att tillhandahålla och motta tjänster, inbegripet tjänster till privatpersoner och mindre företag, undanröjas på den inre marknaden. En riktad uppsättning harmoniserade
  bindande regler
  bör därför fastställas på unionsnivå för att säkerställa öppna och rättvisa digitala marknader med närvaro av grindvakter inom den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Genom en tillnärmning av de olika nationella lagarna skulle hindren för friheten att tillhandahålla och motta tjänster, inbegripet tjänster till privatpersoner och mindre företag, undanröjas på den inre marknaden. En riktad uppsättning harmoniserade
  bindande regler
  bör därför fastställas på unionsnivå för att säkerställa öppna och rättvisa digitala marknader med närvaro av grindvakter inom den inre marknaden.

| (8) | Genom en tillnärmning av de olika nationella lagarna skulle hindren för friheten att tillhandahålla och motta tjänster, inbegripet tjänster till privatpersoner och mindre företag, undanröjas på den inre marknaden. En riktad uppsättning harmoniserade
  rättsliga förpliktelser
  bör därför fastställas på unionsnivå för att säkerställa öppna och rättvisa digitala marknader med närvaro av grindvakter inom den inre marknaden
  till förmån för unionens ekonomi som helhet och unions konsumenter i synnerhet
  . |
| --- | --- |

(8)

Genom en tillnärmning av de olika nationella lagarna skulle hindren för friheten att tillhandahålla och motta tjänster, inbegripet tjänster till privatpersoner och mindre företag, undanröjas på den inre marknaden. En riktad uppsättning harmoniserade
  rättsliga förpliktelser
  bör därför fastställas på unionsnivå för att säkerställa öppna och rättvisa digitala marknader med närvaro av grindvakter inom den inre marknaden
  till förmån för unionens ekonomi som helhet och unions konsumenter i synnerhet
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | En fragmentering av den inre marknaden kan endast effektivt undvikas, om medlemsstaterna hindras från att tillämpa
  särskilda nationella
  regler
  för de typer av företag och tjänster som omfattas av den här förordningen
  . Eftersom denna förordning syftar till att komplettera kontrollen av efterlevnaden av konkurrensrätten, bör det samtidigt anges att denna förordning inte påverkar tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, motsvarande nationella konkurrensregler och andra nationella konkurrensregler om ensidigt agerande som grundar sig på en individuell bedömning av marknadspositioner och marknadsbeteende, inbegripet dess sannolika effekter och det förbjudna beteendets exakta omfattning, och som ger företagen möjlighet att framföra argument rörande effektivitet och sakliga skäl för beteendet i fråga. Tillämpningen av de sistnämnda reglerna bör dock inte påverka grindvakternas skyldigheter enligt denna förordning och en enhetlig och effektiv tillämpning av dem på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

En fragmentering av den inre marknaden kan endast effektivt undvikas, om medlemsstaterna hindras från att tillämpa
  särskilda nationella
  regler
  för de typer av företag och tjänster som omfattas av den här förordningen
  . Eftersom denna förordning syftar till att komplettera kontrollen av efterlevnaden av konkurrensrätten, bör det samtidigt anges att denna förordning inte påverkar tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, motsvarande nationella konkurrensregler och andra nationella konkurrensregler om ensidigt agerande som grundar sig på en individuell bedömning av marknadspositioner och marknadsbeteende, inbegripet dess sannolika effekter och det förbjudna beteendets exakta omfattning, och som ger företagen möjlighet att framföra argument rörande effektivitet och sakliga skäl för beteendet i fråga. Tillämpningen av de sistnämnda reglerna bör dock inte påverka grindvakternas skyldigheter enligt denna förordning och en enhetlig och effektiv tillämpning av dem på den inre marknaden.

| (9) | En fragmentering av den inre marknaden kan endast effektivt undvikas, om medlemsstaterna hindras från att
  på grindvakter
  tillämpa
  ytterligare
  regler
  eller skyldigheter i syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader. Detta påverkar inte medlemsstaternas förmåga att införa samma, striktare eller olika skyldigheter för grindvakter i syfte att främja andra legitima allmänintressen, i överensstämmelse med unionsrätten. Sådana legitima allmänintressen kan bland annat vara konsumentskydd, bekämpande av handlingar som utgör illojal konkurrens samt främjande av mediernas frihet och mångfald, yttrandefrihet samt kulturell och språklig mångfald
  . Eftersom denna förordning syftar till att komplettera kontrollen av efterlevnaden av konkurrensrätten, bör det samtidigt anges att denna förordning inte påverkar tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, motsvarande nationella konkurrensregler och andra nationella konkurrensregler om ensidigt agerande som grundar sig på en individuell bedömning av marknadspositioner och marknadsbeteende, inbegripet dess sannolika effekter och det förbjudna beteendets exakta omfattning, och som ger företagen möjlighet att framföra argument rörande effektivitet och sakliga skäl för beteendet i fråga. Tillämpningen av de sistnämnda reglerna bör dock inte påverka grindvakternas skyldigheter
  och förbud
  enligt denna förordning och en enhetlig och effektiv tillämpning av dem på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(9)

En fragmentering av den inre marknaden kan endast effektivt undvikas, om medlemsstaterna hindras från att
  på grindvakter
  tillämpa
  ytterligare
  regler
  eller skyldigheter i syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader. Detta påverkar inte medlemsstaternas förmåga att införa samma, striktare eller olika skyldigheter för grindvakter i syfte att främja andra legitima allmänintressen, i överensstämmelse med unionsrätten. Sådana legitima allmänintressen kan bland annat vara konsumentskydd, bekämpande av handlingar som utgör illojal konkurrens samt främjande av mediernas frihet och mångfald, yttrandefrihet samt kulturell och språklig mångfald
  . Eftersom denna förordning syftar till att komplettera kontrollen av efterlevnaden av konkurrensrätten, bör det samtidigt anges att denna förordning inte påverkar tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget, motsvarande nationella konkurrensregler och andra nationella konkurrensregler om ensidigt agerande som grundar sig på en individuell bedömning av marknadspositioner och marknadsbeteende, inbegripet dess sannolika effekter och det förbjudna beteendets exakta omfattning, och som ger företagen möjlighet att framföra argument rörande effektivitet och sakliga skäl för beteendet i fråga. Tillämpningen av de sistnämnda reglerna bör dock inte påverka grindvakternas skyldigheter
  och förbud
  enligt denna förordning och en enhetlig och effektiv tillämpning av dem på den inre marknaden.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella konkurrensregler om konkurrensbegränsande multilateralt och ensidigt beteende och koncentrationskontroll syftar till att skydda konkurrensen på marknaden mot snedvridning. Syftet med denna förordning kompletterar, men skiljer sig från, syftet att skydda konkurrensen mot snedvridning på marknaden såsom den definieras i konkurrensrättslig mening, nämligen att säkerställa att de marknader där det finns grindvakter är och förblir öppna och rättvisa, oberoende av de faktiska, sannolika eller förmodade effekterna på konkurrensen på en viss marknad till följd av beteendet hos en viss grindvakt som omfattas av denna förordning. Syftet med denna förordning är därför att skydda ett annat rättsligt intresse än de reglerna och bör inte påverka tillämpningen av dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella konkurrensregler om konkurrensbegränsande multilateralt och ensidigt beteende och koncentrationskontroll syftar till att skydda konkurrensen på marknaden mot snedvridning. Syftet med denna förordning kompletterar, men skiljer sig från, syftet att skydda konkurrensen mot snedvridning på marknaden såsom den definieras i konkurrensrättslig mening, nämligen att säkerställa att de marknader där det finns grindvakter är och förblir öppna och rättvisa, oberoende av de faktiska, sannolika eller förmodade effekterna på konkurrensen på en viss marknad till följd av beteendet hos en viss grindvakt som omfattas av denna förordning. Syftet med denna förordning är därför att skydda ett annat rättsligt intresse än de reglerna och bör inte påverka tillämpningen av dem.

| (10) | Artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella konkurrensregler om konkurrensbegränsande multilateralt och ensidigt beteende och koncentrationskontroll syftar till att skydda konkurrensen på marknaden mot snedvridning. Syftet med denna förordning kompletterar, men skiljer sig från, syftet att skydda konkurrensen mot snedvridning på marknaden såsom den definieras i konkurrensrättslig mening, nämligen att säkerställa att de marknader där det finns grindvakter är och förblir öppna och rättvisa,
  och skydda företagsanvändares och slutanvändares respektive rättigheter,
  oberoende av de faktiska, sannolika eller förmodade effekterna på konkurrensen på en viss marknad till följd av beteendet hos en viss grindvakt som omfattas av denna förordning. Syftet med denna förordning är därför att skydda ett annat rättsligt intresse än de reglerna och bör inte påverka tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

(10)

Artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget och motsvarande nationella konkurrensregler om konkurrensbegränsande multilateralt och ensidigt beteende och koncentrationskontroll syftar till att skydda konkurrensen på marknaden mot snedvridning. Syftet med denna förordning kompletterar, men skiljer sig från, syftet att skydda konkurrensen mot snedvridning på marknaden såsom den definieras i konkurrensrättslig mening, nämligen att säkerställa att de marknader där det finns grindvakter är och förblir öppna och rättvisa,
  och skydda företagsanvändares och slutanvändares respektive rättigheter,
  oberoende av de faktiska, sannolika eller förmodade effekterna på konkurrensen på en viss marknad till följd av beteendet hos en viss grindvakt som omfattas av denna förordning. Syftet med denna förordning är därför att skydda ett annat rättsligt intresse än de reglerna och bör inte påverka tillämpningen av dem.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Denna förordning bör också komplettera, utan att påverka tillämpningen av, de bestämmelser som följer av andra unionsrättsakter som reglerar vissa aspekter av tillhandahållande av tjänster som omfattas av denna förordning, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (26), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx/EU [rättsakt om digitala tjänster] (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (28), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 (29), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (30) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (31)

  samt nationella
  bestämmelser
  som syftar till att genomdriva eller,
  i 
  förekommande fall, genomföra den unionslagstiftningen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Denna förordning bör också komplettera, utan att påverka tillämpningen av, de bestämmelser som följer av andra unionsrättsakter som reglerar vissa aspekter av tillhandahållande av tjänster som omfattas av denna förordning, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (26), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx/EU [rättsakt om digitala tjänster] (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (28), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 (29), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (30) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (31)

  samt nationella
  bestämmelser
  som syftar till att genomdriva eller,
  i 
  förekommande fall, genomföra den unionslagstiftningen
  .

| (11) | Denna förordning bör också komplettera, utan att påverka tillämpningen av, de bestämmelser som följer av andra unionsrättsakter som reglerar vissa aspekter av tillhandahållande av tjänster som omfattas av denna förordning, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (26), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx/EU [rättsakt om digitala tjänster] (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (28), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 (29),
  direktiv 2002/58/EG,
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (30)

  , direktiv (EU) 2019/882, direktiv (EU) 2018/1808
  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (31)

  , Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG och rådets direktiv 93/13/EEG samt
  bestämmelser
  på nationell nivå som antagits i enlighet med unionslagstiftningen. När det specifikt gäller de bestämmelser om samtycke till behandling av personuppgifter som fastställs i förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG tillämpas de bestämmelserna genom denna förordning utan att de påverkas. |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning bör också komplettera, utan att påverka tillämpningen av, de bestämmelser som följer av andra unionsrättsakter som reglerar vissa aspekter av tillhandahållande av tjänster som omfattas av denna förordning, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (26), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx/EU [rättsakt om digitala tjänster] (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (28), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 (29),
  direktiv 2002/58/EG,
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 (30)

  , direktiv (EU) 2019/882, direktiv (EU) 2018/1808
  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (31)

  , Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG och rådets direktiv 93/13/EEG samt
  bestämmelser
  på nationell nivå som antagits i enlighet med unionslagstiftningen. När det specifikt gäller de bestämmelser om samtycke till behandling av personuppgifter som fastställs i förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG tillämpas de bestämmelserna genom denna förordning utan att de påverkas.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Bristande öppenhet och orättvisa metoder inom den digitala sektorn är vanligare och mer uttalade för vissa digitala tjänster än för andra. Detta gäller särskilt utbredda och allmänt använda digitala tjänster som oftast utgör direkt mellanliggande led mellan företagsanvändare och slutanvändare och där funktioner som extrema stordriftsfördelar, mycket starka nätverkseffekter, förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare genom dessa tjänsters flersidighet, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming eller vertikal integration är vanligast. Ofta finns det bara en enda eller ett litet fåtal leverantörer av de digitala tjänsterna. Dessa leverantörer av centrala plattformstjänster har oftast blivit grindvakter för företagsanvändare och slutanvändare, vilket haft långtgående effekter, eftersom det gjort det möjligt att enkelt fastställa de affärsmässiga villkoren på ett ensidigt och för företagsanvändarna och slutanvändarna skadligt sätt. Därför är det nödvändigt att endast fokusera på de digitala tjänster som används mest av företagsanvändare och slutanvändare och där
  , på grundval av rådande marknadsvillkor,
  problemen med bristande öppenhet och orättvisa metoder från grindvakternas sida är mer uppenbara och akuta ur ett inremarknadsperspektiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Bristande öppenhet och orättvisa metoder inom den digitala sektorn är vanligare och mer uttalade för vissa digitala tjänster än för andra. Detta gäller särskilt utbredda och allmänt använda digitala tjänster som oftast utgör direkt mellanliggande led mellan företagsanvändare och slutanvändare och där funktioner som extrema stordriftsfördelar, mycket starka nätverkseffekter, förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare genom dessa tjänsters flersidighet, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming eller vertikal integration är vanligast. Ofta finns det bara en enda eller ett litet fåtal leverantörer av de digitala tjänsterna. Dessa leverantörer av centrala plattformstjänster har oftast blivit grindvakter för företagsanvändare och slutanvändare, vilket haft långtgående effekter, eftersom det gjort det möjligt att enkelt fastställa de affärsmässiga villkoren på ett ensidigt och för företagsanvändarna och slutanvändarna skadligt sätt. Därför är det nödvändigt att endast fokusera på de digitala tjänster som används mest av företagsanvändare och slutanvändare och där
  , på grundval av rådande marknadsvillkor,
  problemen med bristande öppenhet och orättvisa metoder från grindvakternas sida är mer uppenbara och akuta ur ett inremarknadsperspektiv.

| (12) | Bristande öppenhet och orättvisa metoder inom den digitala sektorn är vanligare och mer uttalade för vissa digitala tjänster än för andra. Detta gäller särskilt utbredda och allmänt använda digitala tjänster som oftast utgör direkt mellanliggande led mellan företagsanvändare och slutanvändare och där funktioner som extrema stordriftsfördelar, mycket starka nätverkseffekter, förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare genom dessa tjänsters flersidighet, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming eller vertikal integration är vanligast. Ofta finns det bara en enda eller ett litet fåtal leverantörer av de digitala tjänsterna. Dessa leverantörer av centrala plattformstjänster har oftast blivit grindvakter för företagsanvändare och slutanvändare, vilket haft långtgående effekter, eftersom det gjort det möjligt att enkelt fastställa de affärsmässiga villkoren på ett ensidigt och för företagsanvändarna och slutanvändarna skadligt sätt. Därför är det nödvändigt att endast fokusera på de digitala tjänster som används mest av företagsanvändare och slutanvändare och där problemen med bristande öppenhet och orättvisa metoder från grindvakternas sida är mer uppenbara och akuta ur ett inremarknadsperspektiv. |
| --- | --- |

(12)

Bristande öppenhet och orättvisa metoder inom den digitala sektorn är vanligare och mer uttalade för vissa digitala tjänster än för andra. Detta gäller särskilt utbredda och allmänt använda digitala tjänster som oftast utgör direkt mellanliggande led mellan företagsanvändare och slutanvändare och där funktioner som extrema stordriftsfördelar, mycket starka nätverkseffekter, förmåga att koppla samman många företagsanvändare med många slutanvändare genom dessa tjänsters flersidighet, inlåsningseffekter, avsaknad av multihoming eller vertikal integration är vanligast. Ofta finns det bara en enda eller ett litet fåtal leverantörer av de digitala tjänsterna. Dessa leverantörer av centrala plattformstjänster har oftast blivit grindvakter för företagsanvändare och slutanvändare, vilket haft långtgående effekter, eftersom det gjort det möjligt att enkelt fastställa de affärsmässiga villkoren på ett ensidigt och för företagsanvändarna och slutanvändarna skadligt sätt. Därför är det nödvändigt att endast fokusera på de digitala tjänster som används mest av företagsanvändare och slutanvändare och där problemen med bristande öppenhet och orättvisa metoder från grindvakternas sida är mer uppenbara och akuta ur ett inremarknadsperspektiv.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | I synnerhet har onlinebaserade förmedlingstjänster, sökmotorer, operativsystem, sociala nätverk, videodelningsplattformar, nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster, molnbaserade datortjänster och webbannonseringstjänster kapacitet att påverka ett stort antal slutanvändare och företag, vilket innebär en risk för otillbörliga affärsmetoder. De bör därför ingå i definitionen av centrala plattformstjänster och omfattas av denna förordning. Onlinebaserade förmedlingstjänster kan också vara verksamma på området finansiella tjänster, och kan förmedla eller användas för att tillhandahålla sådana tjänster som förtecknas på ett icke uttömmande sätt i bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under vissa omständigheter bör begreppet slutanvändare omfatta användare som traditionellt betraktas som företagsanvändare, men som i en viss situation inte använder de centrala plattformstjänsterna för att tillhandahålla varor eller tjänster till andra slutanvändare, till exempel företag som är beroende av molnbaserade datortjänster för egna ändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

I synnerhet har onlinebaserade förmedlingstjänster, sökmotorer, operativsystem, sociala nätverk, videodelningsplattformar, nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster, molnbaserade datortjänster och webbannonseringstjänster kapacitet att påverka ett stort antal slutanvändare och företag, vilket innebär en risk för otillbörliga affärsmetoder. De bör därför ingå i definitionen av centrala plattformstjänster och omfattas av denna förordning. Onlinebaserade förmedlingstjänster kan också vara verksamma på området finansiella tjänster, och kan förmedla eller användas för att tillhandahålla sådana tjänster som förtecknas på ett icke uttömmande sätt i bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under vissa omständigheter bör begreppet slutanvändare omfatta användare som traditionellt betraktas som företagsanvändare, men som i en viss situation inte använder de centrala plattformstjänsterna för att tillhandahålla varor eller tjänster till andra slutanvändare, till exempel företag som är beroende av molnbaserade datortjänster för egna ändamål.

| (13) | I synnerhet har onlinebaserade förmedlingstjänster, sökmotorer, operativsystem,
  på t.ex. smarta enheter, sakernas internet eller inbäddade digitala tjänster i fordon,
  sociala nätverk, videodelningsplattformar, nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster, molnbaserade datortjänster
  , virtuella assistenttjänster, webbläsare, internetansluten tv
  och webbannonseringstjänster kapacitet att påverka ett stort antal slutanvändare och företag, vilket innebär en risk för otillbörliga affärsmetoder. De bör därför ingå i definitionen av centrala plattformstjänster och omfattas av denna förordning. Onlinebaserade förmedlingstjänster kan också vara verksamma på området finansiella tjänster, och kan förmedla eller användas för att tillhandahålla sådana tjänster som förtecknas på ett icke uttömmande sätt i bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under vissa omständigheter bör begreppet slutanvändare omfatta användare som traditionellt betraktas som företagsanvändare, men som i en viss situation inte använder de centrala plattformstjänsterna för att tillhandahålla varor eller tjänster till andra slutanvändare, till exempel företag som är beroende av molnbaserade datortjänster för egna ändamål. |
| --- | --- |

(13)

I synnerhet har onlinebaserade förmedlingstjänster, sökmotorer, operativsystem,
  på t.ex. smarta enheter, sakernas internet eller inbäddade digitala tjänster i fordon,
  sociala nätverk, videodelningsplattformar, nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster, molnbaserade datortjänster
  , virtuella assistenttjänster, webbläsare, internetansluten tv
  och webbannonseringstjänster kapacitet att påverka ett stort antal slutanvändare och företag, vilket innebär en risk för otillbörliga affärsmetoder. De bör därför ingå i definitionen av centrala plattformstjänster och omfattas av denna förordning. Onlinebaserade förmedlingstjänster kan också vara verksamma på området finansiella tjänster, och kan förmedla eller användas för att tillhandahålla sådana tjänster som förtecknas på ett icke uttömmande sätt i bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (32). Under vissa omständigheter bör begreppet slutanvändare omfatta användare som traditionellt betraktas som företagsanvändare, men som i en viss situation inte använder de centrala plattformstjänsterna för att tillhandahålla varor eller tjänster till andra slutanvändare, till exempel företag som är beroende av molnbaserade datortjänster för egna ändamål.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Grindvakterna får tillsammans med sina centrala plattformstjänster tillhandahålla ett antal andra stödtjänster, såsom
  identifikations- eller
  betaltjänster
  och
  tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster. Eftersom grindvakter ofta tillhandahåller sin portfölj av tjänster som en del av ett integrerat ekosystem som tredjepartsleverantörer av sådana stödtjänster inte har tillgång till, åtminstone inte på lika villkor, och kan koppla tillträdet till den centrala plattformstjänsten till utnyttjandet av en eller flera stödtjänster, är det sannolikt att grindvakternas förmåga och incitament att utnyttja sin makt som grindvakt i de centrala plattformstjänsterna också i dessa stödtjänster kommer att öka, till nackdel för urvalet och öppenheten när det gäller de här tjänsterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Grindvakterna får tillsammans med sina centrala plattformstjänster tillhandahålla ett antal andra stödtjänster, såsom
  identifikations- eller
  betaltjänster
  och
  tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster. Eftersom grindvakter ofta tillhandahåller sin portfölj av tjänster som en del av ett integrerat ekosystem som tredjepartsleverantörer av sådana stödtjänster inte har tillgång till, åtminstone inte på lika villkor, och kan koppla tillträdet till den centrala plattformstjänsten till utnyttjandet av en eller flera stödtjänster, är det sannolikt att grindvakternas förmåga och incitament att utnyttja sin makt som grindvakt i de centrala plattformstjänsterna också i dessa stödtjänster kommer att öka, till nackdel för urvalet och öppenheten när det gäller de här tjänsterna.

| (14) | Grindvakterna får tillsammans med sina centrala plattformstjänster tillhandahålla ett antal andra stödtjänster, såsom
  identifikationstjänster,
  betaltjänster, tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster
  eller betalsystem i app
  . Eftersom grindvakter ofta tillhandahåller sin portfölj av tjänster som en del av ett integrerat ekosystem som tredjepartsleverantörer av sådana stödtjänster inte har tillgång till, åtminstone inte på lika villkor, och kan koppla tillträdet till den centrala plattformstjänsten till utnyttjandet av en eller flera stödtjänster, är det sannolikt att grindvakternas förmåga och incitament att utnyttja sin makt som grindvakt i de centrala plattformstjänsterna också i dessa stödtjänster kommer att öka, till nackdel för urvalet och öppenheten när det gäller de här tjänsterna. |
| --- | --- |

(14)

Grindvakterna får tillsammans med sina centrala plattformstjänster tillhandahålla ett antal andra stödtjänster, såsom
  identifikationstjänster,
  betaltjänster, tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster
  eller betalsystem i app
  . Eftersom grindvakter ofta tillhandahåller sin portfölj av tjänster som en del av ett integrerat ekosystem som tredjepartsleverantörer av sådana stödtjänster inte har tillgång till, åtminstone inte på lika villkor, och kan koppla tillträdet till den centrala plattformstjänsten till utnyttjandet av en eller flera stödtjänster, är det sannolikt att grindvakternas förmåga och incitament att utnyttja sin makt som grindvakt i de centrala plattformstjänsterna också i dessa stödtjänster kommer att öka, till nackdel för urvalet och öppenheten när det gäller de här tjänsterna.

Ändring 244

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Grindvakter kan också tillhandahålla andra kompletterande tjänster, exempelvis butiksförsäljning eller distributionsverksamhet, som riktas till slutanvändarna tillsammans med sina centrala plattformstjänster. Sådana kompletterande tjänster kan konkurrera med företagsanvändare av den centrala plattformstjänsten och avsevärt bidra till obalansen på en viss marknad och i sista hand otillbörligt öka grindvaktens makt, bland annat i förhållande till grindvaktens affärspartner, exempelvis leverantörer av varor eller tjänster, som är beroende av denna kompletterande tjänst. För att förhindra att grindvakter gynnas orättvist av fördelarna med tillhandahållandet av parallella tjänster bör sådana kompletterande tjänster också omfattas av de skyldigheter som gäller för de centrala plattformstjänsterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Grindvakter kan också tillhandahålla andra kompletterande tjänster, exempelvis butiksförsäljning eller distributionsverksamhet, som riktas till slutanvändarna tillsammans med sina centrala plattformstjänster. Sådana kompletterande tjänster kan konkurrera med företagsanvändare av den centrala plattformstjänsten och avsevärt bidra till obalansen på en viss marknad och i sista hand otillbörligt öka grindvaktens makt, bland annat i förhållande till grindvaktens affärspartner, exempelvis leverantörer av varor eller tjänster, som är beroende av denna kompletterande tjänst. För att förhindra att grindvakter gynnas orättvist av fördelarna med tillhandahållandet av parallella tjänster bör sådana kompletterande tjänster också omfattas av de skyldigheter som gäller för de centrala plattformstjänsterna.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Ett mycket stort antal företagsanvändare är beroende av en central plattformstjänst för att nå ett mycket stort antal
  aktiva
  slutanvändare varje månad, vilket gör det möjligt för tjänsteleverantören att påverka verksamheten hos en betydande del av företagsanvändarna till sin fördel och indikerar i princip att leverantören fungerar som en viktig nätport. De respektive relevanta nivåerna på de siffrorna bör fastställas såsom en betydande procentandel av hela unionens befolkning när det gäller slutanvändarna, och av hela populationen av företag som använder plattformarna, för att fastställa tröskelvärdet för företagsanvändarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Ett mycket stort antal företagsanvändare är beroende av en central plattformstjänst för att nå ett mycket stort antal
  aktiva
  slutanvändare varje månad, vilket gör det möjligt för tjänsteleverantören att påverka verksamheten hos en betydande del av företagsanvändarna till sin fördel och indikerar i princip att leverantören fungerar som en viktig nätport. De respektive relevanta nivåerna på de siffrorna bör fastställas såsom en betydande procentandel av hela unionens befolkning när det gäller slutanvändarna, och av hela populationen av företag som använder plattformarna, för att fastställa tröskelvärdet för företagsanvändarna.

| (20) | Ett mycket stort antal företagsanvändare är beroende av en central plattformstjänst för att nå ett mycket stort antal slutanvändare varje månad, vilket gör det möjligt för tjänsteleverantören att påverka verksamheten hos en betydande del av företagsanvändarna till sin fördel och indikerar i princip att leverantören fungerar som en viktig nätport. De respektive relevanta nivåerna på de siffrorna bör fastställas såsom en betydande procentandel av hela unionens befolkning när det gäller slutanvändarna, och av hela populationen av företag som använder plattformarna, för att fastställa tröskelvärdet för företagsanvändarna. |
| --- | --- |

(20)

Ett mycket stort antal företagsanvändare är beroende av en central plattformstjänst för att nå ett mycket stort antal slutanvändare varje månad, vilket gör det möjligt för tjänsteleverantören att påverka verksamheten hos en betydande del av företagsanvändarna till sin fördel och indikerar i princip att leverantören fungerar som en viktig nätport. De respektive relevanta nivåerna på de siffrorna bör fastställas såsom en betydande procentandel av hela unionens befolkning när det gäller slutanvändarna, och av hela populationen av företag som använder plattformarna, för att fastställa tröskelvärdet för företagsanvändarna.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | En fast förankrad och varaktig ställning när det gäller verksamheten, eller att det förutses att en sådan ställning kommer att nås, uppstår i synnerhet när det råder begränsad möjlighet att konkurrera med den ställning som leverantören av centrala plattformstjänster har. Det är sannolikt fallet, om leverantören har tillhandahållit en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater till ett mycket stort antal företagsanvändare och slutanvändare under minst tre år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

En fast förankrad och varaktig ställning när det gäller verksamheten, eller att det förutses att en sådan ställning kommer att nås, uppstår i synnerhet när det råder begränsad möjlighet att konkurrera med den ställning som leverantören av centrala plattformstjänster har. Det är sannolikt fallet, om leverantören har tillhandahållit en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater till ett mycket stort antal företagsanvändare och slutanvändare under minst tre år.

| (21) | En fast förankrad och varaktig ställning när det gäller verksamheten, eller att det förutses att en sådan ställning kommer att nås, uppstår i synnerhet när det råder begränsad möjlighet att konkurrera med den ställning som leverantören av centrala plattformstjänster har. Det är sannolikt fallet, om leverantören har tillhandahållit en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater till ett mycket stort antal företagsanvändare och slutanvändare under minst tre år.
  Det bör i en bilaga till den här förordningen tillhandahållas en förteckning över indikatorer som ska användas av leverantörerna av centrala plattformstjänster vid mätning av antalet slutanvändare varje månad och antalet företagsanvändare varje år. |
| --- | --- |

(21)

En fast förankrad och varaktig ställning när det gäller verksamheten, eller att det förutses att en sådan ställning kommer att nås, uppstår i synnerhet när det råder begränsad möjlighet att konkurrera med den ställning som leverantören av centrala plattformstjänster har. Det är sannolikt fallet, om leverantören har tillhandahållit en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater till ett mycket stort antal företagsanvändare och slutanvändare under minst tre år.
  Det bör i en bilaga till den här förordningen tillhandahållas en förteckning över indikatorer som ska användas av leverantörerna av centrala plattformstjänster vid mätning av antalet slutanvändare varje månad och antalet företagsanvändare varje år.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Sådana tröskelvärden kan påverkas av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärdena har uppnåtts, och regelbundet anpassa dem till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen vid behov. Detta är särskilt relevant när det gäller tröskelvärdet för börsvärde, som bör indexeras med lämpliga intervall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Sådana tröskelvärden kan påverkas av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärdena har uppnåtts, och regelbundet anpassa dem till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen vid behov. Detta är särskilt relevant när det gäller tröskelvärdet för börsvärde, som bör indexeras med lämpliga intervall.

| (22) | Sådana tröskelvärden kan påverkas av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärdena har uppnåtts,
  uppdatera förteckningen över indikatorer som anges i bilagan till den här förordningen,
  och regelbundet anpassa dem till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen vid behov. Detta är särskilt relevant när det gäller tröskelvärdet för börsvärde, som bör indexeras med lämpliga intervall. |
| --- | --- |

(22)

Sådana tröskelvärden kan påverkas av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärdena har uppnåtts,
  uppdatera förteckningen över indikatorer som anges i bilagan till den här förordningen,
  och regelbundet anpassa dem till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen vid behov. Detta är särskilt relevant när det gäller tröskelvärdet för börsvärde, som bör indexeras med lämpliga intervall.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | De leverantörer
  av centrala plattformstjänster
  som uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena men kan lägga fram tillräckligt underbyggda argument för att visa att de, under de
  omständigheter som den centrala plattformstjänsten i fråga drivs, inte uppfyller de objektiva kraven för en grindvakt
  , bör inte betecknas direkt, utan endast bli föremål för ytterligare utredning.
  Bevisbördan för att presumtionen som härrör från uppfyllandet av kvantitativa tröskelvärden inte bör gälla en viss leverantör bör bäras av den leverantören.
  I sin bedömning bör kommissionen endast beakta de faktorer som har ett direkt samband med kraven för att utgöra en grindvakt, nämligen huruvida det är en viktig nätport som drivs av en leverantör med betydande inverkan på den inre marknaden och med en fast förankrad och varaktig ställning, som antingen är befintlig eller förutsebar. Varje motivering med hänvisning till ekonomiska skäl som syftar till att påvisa effektivitetsvinster till följd av en viss typ av beteende hos leverantören av centrala plattformstjänster bör förkastas, eftersom de inte är relevanta för betecknandet som grindvakt.
  Kommissionen bör kunna fatta ett beslut genom att förlita sig på de kvantitativa tröskelvärdena, om tjänsteleverantören avsevärt hindrar utredningen genom att inte följa de utredningsåtgärder som kommissionen vidtar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

De leverantörer
  av centrala plattformstjänster
  som uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena men kan lägga fram tillräckligt underbyggda argument för att visa att de, under de
  omständigheter som den centrala plattformstjänsten i fråga drivs, inte uppfyller de objektiva kraven för en grindvakt
  , bör inte betecknas direkt, utan endast bli föremål för ytterligare utredning.
  Bevisbördan för att presumtionen som härrör från uppfyllandet av kvantitativa tröskelvärden inte bör gälla en viss leverantör bör bäras av den leverantören.
  I sin bedömning bör kommissionen endast beakta de faktorer som har ett direkt samband med kraven för att utgöra en grindvakt, nämligen huruvida det är en viktig nätport som drivs av en leverantör med betydande inverkan på den inre marknaden och med en fast förankrad och varaktig ställning, som antingen är befintlig eller förutsebar. Varje motivering med hänvisning till ekonomiska skäl som syftar till att påvisa effektivitetsvinster till följd av en viss typ av beteende hos leverantören av centrala plattformstjänster bör förkastas, eftersom de inte är relevanta för betecknandet som grindvakt.
  Kommissionen bör kunna fatta ett beslut genom att förlita sig på de kvantitativa tröskelvärdena, om tjänsteleverantören avsevärt hindrar utredningen genom att inte följa de utredningsåtgärder som kommissionen vidtar.

| (23) | Leverantörer
  av centrala plattformstjänster
  bör kunna visa att de, trots att de uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena, på grund av de exceptionella
  omständigheter som den centrala plattformstjänsten i fråga drivs
  under
  , inte uppfyller de objektiva kraven för
  att betraktas som
  en grindvakt
  . För att visa detta bör det krävas att de lägger fram tillräckligt övertygande argument. Den övertygande
  bevisbördan för att presumtionen som härrör från uppfyllandet av kvantitativa tröskelvärden inte bör gälla en viss leverantör bör bäras av den leverantören. Kommissionen bör kunna fatta ett beslut genom att förlita sig på de kvantitativa tröskelvärdena,
  och tillgängliga uppgifter
  om tjänsteleverantören avsevärt hindrar utredningen genom att inte följa de utredningsåtgärder som kommissionen vidtar.
  I syfte att förbättra marknadstransparensen kan kommissionen kräva att information som lämnats angående företagsanvändare och slutanvändare verifieras av en publikmätningsleverantör från tredje part som är kvalificerad att utföra sådana tjänster i enlighet med de marknadsstandarder och uppförandekoder som tillämpas i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Leverantörer
  av centrala plattformstjänster
  bör kunna visa att de, trots att de uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena, på grund av de exceptionella
  omständigheter som den centrala plattformstjänsten i fråga drivs
  under
  , inte uppfyller de objektiva kraven för
  att betraktas som
  en grindvakt
  . För att visa detta bör det krävas att de lägger fram tillräckligt övertygande argument. Den övertygande
  bevisbördan för att presumtionen som härrör från uppfyllandet av kvantitativa tröskelvärden inte bör gälla en viss leverantör bör bäras av den leverantören. Kommissionen bör kunna fatta ett beslut genom att förlita sig på de kvantitativa tröskelvärdena,
  och tillgängliga uppgifter
  om tjänsteleverantören avsevärt hindrar utredningen genom att inte följa de utredningsåtgärder som kommissionen vidtar.
  I syfte att förbättra marknadstransparensen kan kommissionen kräva att information som lämnats angående företagsanvändare och slutanvändare verifieras av en publikmätningsleverantör från tredje part som är kvalificerad att utföra sådana tjänster i enlighet med de marknadsstandarder och uppförandekoder som tillämpas i unionen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | De betecknade grindvakterna bör fullgöra de skyldigheter som fastställs i denna förordning med avseende på var och en av de centrala plattformstjänster som förtecknas i det relevanta beslutet om betecknande. De obligatoriska reglerna bör tillämpas med beaktande av grindvakternas ställning som konglomerat, i tillämpliga fall. Dessutom bör genomförandeåtgärder som kommissionen genom beslut kan ålägga grindvakten
  efter en dialog om regleringsfrågor
  utformas på ett effektivt sätt, med beaktande av de centrala plattformstjänsternas egenskaper och eventuella risker för kringgående och i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen och de berörda företagens och tredje parters grundläggande rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

De betecknade grindvakterna bör fullgöra de skyldigheter som fastställs i denna förordning med avseende på var och en av de centrala plattformstjänster som förtecknas i det relevanta beslutet om betecknande. De obligatoriska reglerna bör tillämpas med beaktande av grindvakternas ställning som konglomerat, i tillämpliga fall. Dessutom bör genomförandeåtgärder som kommissionen genom beslut kan ålägga grindvakten
  efter en dialog om regleringsfrågor
  utformas på ett effektivt sätt, med beaktande av de centrala plattformstjänsternas egenskaper och eventuella risker för kringgående och i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen och de berörda företagens och tredje parters grundläggande rättigheter.

| (29) | De betecknade grindvakterna bör fullgöra de skyldigheter som fastställs i denna förordning med avseende på var och en av de centrala plattformstjänster som förtecknas i det relevanta beslutet om betecknande. De obligatoriska reglerna bör tillämpas med beaktande av grindvakternas ställning som konglomerat, i tillämpliga fall. Dessutom bör genomförandeåtgärder som kommissionen genom beslut kan ålägga grindvakten utformas på ett effektivt sätt, med beaktande av de centrala plattformstjänsternas egenskaper och eventuella risker för kringgående och i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen och de berörda företagens och tredje parters grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

(29)

De betecknade grindvakterna bör fullgöra de skyldigheter som fastställs i denna förordning med avseende på var och en av de centrala plattformstjänster som förtecknas i det relevanta beslutet om betecknande. De obligatoriska reglerna bör tillämpas med beaktande av grindvakternas ställning som konglomerat, i tillämpliga fall. Dessutom bör genomförandeåtgärder som kommissionen genom beslut kan ålägga grindvakten utformas på ett effektivt sätt, med beaktande av de centrala plattformstjänsternas egenskaper och eventuella risker för kringgående och i överensstämmelse med proportionalitetsprincipen och de berörda företagens och tredje parters grundläggande rättigheter.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Den mycket snabbt föränderliga och komplexa tekniska karaktären hos centrala plattformstjänster kräver en regelbunden översyn av statusen för grindvakter, även sådana som förutses ha en varaktig och fast förankrad position i sin verksamhet inom en nära framtid. För att ge alla marknadsaktörer, inklusive grindvakterna, den säkerhet som krävs när det gäller tillämpliga rättsliga skyldigheter, är det nödvändigt med en tidsfrist för sådana regelbundna översyner. Det är också viktigt att göra sådana översyner regelbundet och minst
  vartannat
  år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Den mycket snabbt föränderliga och komplexa tekniska karaktären hos centrala plattformstjänster kräver en regelbunden översyn av statusen för grindvakter, även sådana som förutses ha en varaktig och fast förankrad position i sin verksamhet inom en nära framtid. För att ge alla marknadsaktörer, inklusive grindvakterna, den säkerhet som krävs när det gäller tillämpliga rättsliga skyldigheter, är det nödvändigt med en tidsfrist för sådana regelbundna översyner. Det är också viktigt att göra sådana översyner regelbundet och minst
  vartannat
  år.

| (30) | Den mycket snabbt föränderliga och komplexa tekniska karaktären hos centrala plattformstjänster kräver en regelbunden översyn av statusen för grindvakter, även sådana som förutses ha en varaktig och fast förankrad position i sin verksamhet inom en nära framtid. För att ge alla marknadsaktörer, inklusive grindvakterna, den säkerhet som krävs när det gäller tillämpliga rättsliga skyldigheter, är det nödvändigt med en tidsfrist för sådana regelbundna översyner. Det är också viktigt att göra sådana översyner regelbundet och minst
  en gång per
  år. |
| --- | --- |

(30)

Den mycket snabbt föränderliga och komplexa tekniska karaktären hos centrala plattformstjänster kräver en regelbunden översyn av statusen för grindvakter, även sådana som förutses ha en varaktig och fast förankrad position i sin verksamhet inom en nära framtid. För att ge alla marknadsaktörer, inklusive grindvakterna, den säkerhet som krävs när det gäller tillämpliga rättsliga skyldigheter, är det nödvändigt med en tidsfrist för sådana regelbundna översyner. Det är också viktigt att göra sådana översyner regelbundet och minst
  en gång per
  år.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | För att säkerställa effektiviteten i översynen av grindvakternas status och möjligheten att anpassa förteckningen över de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av en grindvakt bör grindvakterna informera kommissionen om alla planerade och avslutade förvärv av andra leverantörer av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn. Den informationen bör inte bara ligga till underlag för det ovannämnda översynsförfarandet när det gäller enskilda grindvakters status, utan kommer också att vara avgörande för att övervaka bredare trender rörande öppenheten inom den digitala sektorn och kan därför vara en användbar faktor att beakta i samband med de marknadsundersökningar som föreskrivs i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

För att säkerställa effektiviteten i översynen av grindvakternas status och möjligheten att anpassa förteckningen över de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av en grindvakt bör grindvakterna informera kommissionen om alla planerade och avslutade förvärv av andra leverantörer av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn. Den informationen bör inte bara ligga till underlag för det ovannämnda översynsförfarandet när det gäller enskilda grindvakters status, utan kommer också att vara avgörande för att övervaka bredare trender rörande öppenheten inom den digitala sektorn och kan därför vara en användbar faktor att beakta i samband med de marknadsundersökningar som föreskrivs i denna förordning.

| (31) | För att säkerställa effektiviteten i översynen av grindvakternas status och möjligheten att anpassa förteckningen över de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av en grindvakt bör grindvakterna informera kommissionen om alla planerade och avslutade förvärv av andra leverantörer av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn. Den informationen bör inte bara ligga till underlag för det ovannämnda översynsförfarandet när det gäller enskilda grindvakters status, utan kommer också att vara avgörande för att övervaka bredare trender rörande öppenheten inom den digitala sektorn och kan därför vara en användbar faktor att beakta i samband med de marknadsundersökningar som föreskrivs i denna förordning.
  Kommissionen bör informera behöriga nationella myndigheter om sådana anmälningar. Den insamlade informationen kan användas för att aktivera det system för hänskjutande som fastställs i artikel 22 i förordning (EG) nr 139/2004. |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa effektiviteten i översynen av grindvakternas status och möjligheten att anpassa förteckningen över de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av en grindvakt bör grindvakterna informera kommissionen om alla planerade och avslutade förvärv av andra leverantörer av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn. Den informationen bör inte bara ligga till underlag för det ovannämnda översynsförfarandet när det gäller enskilda grindvakters status, utan kommer också att vara avgörande för att övervaka bredare trender rörande öppenheten inom den digitala sektorn och kan därför vara en användbar faktor att beakta i samband med de marknadsundersökningar som föreskrivs i denna förordning.
  Kommissionen bör informera behöriga nationella myndigheter om sådana anmälningar. Den insamlade informationen kan användas för att aktivera det system för hänskjutande som fastställs i artikel 22 i förordning (EG) nr 139/2004.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | För att garantera att de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter är rättvisa och öppna för konkurrens är det nödvändigt att på ett klart och otvetydigt sätt fastställa en uppsättning harmoniserade skyldigheter med avseende på de här tjänsterna. Sådana regler behövs för att hantera risken för skadliga effekter av orättvisa affärsmetoder som införs av grindvakter, till gagn för företagsklimatet inom de berörda tjänsterna, till gagn för användarna och i slutändan till gagn för samhället som helhet. Med tanke på den snabba utveckling och den dynamik som kännetecknar de digitala marknaderna och på grindvakternas betydande ekonomiska styrka är det viktigt att dessa skyldigheter tillämpas effektivt utan att kringgås. Därför bör skyldigheterna i fråga gälla varje
  metod
  som en grindvakt tillämpar, oberoende av dess form och oberoende av om
  den är avtalsmässig
  ,
  kommersiell
  ,
  teknisk
  eller av annan art, i den mån
  metoden motsvarar den typ av metoder som omfattas av en av skyldigheterna i
  denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

För att garantera att de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter är rättvisa och öppna för konkurrens är det nödvändigt att på ett klart och otvetydigt sätt fastställa en uppsättning harmoniserade skyldigheter med avseende på de här tjänsterna. Sådana regler behövs för att hantera risken för skadliga effekter av orättvisa affärsmetoder som införs av grindvakter, till gagn för företagsklimatet inom de berörda tjänsterna, till gagn för användarna och i slutändan till gagn för samhället som helhet. Med tanke på den snabba utveckling och den dynamik som kännetecknar de digitala marknaderna och på grindvakternas betydande ekonomiska styrka är det viktigt att dessa skyldigheter tillämpas effektivt utan att kringgås. Därför bör skyldigheterna i fråga gälla varje
  metod
  som en grindvakt tillämpar, oberoende av dess form och oberoende av om
  den är avtalsmässig
  ,
  kommersiell
  ,
  teknisk
  eller av annan art, i den mån
  metoden motsvarar den typ av metoder som omfattas av en av skyldigheterna i
  denna förordning.

| (32) | För att garantera att de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter är rättvisa och öppna för konkurrens är det nödvändigt att på ett klart och otvetydigt sätt fastställa en uppsättning harmoniserade skyldigheter med avseende på de här tjänsterna. Sådana regler behövs för att hantera risken för skadliga effekter av orättvisa affärsmetoder som införs av grindvakter, till gagn för företagsklimatet inom de berörda tjänsterna, till gagn för användarna och i slutändan till gagn för samhället som helhet. Med tanke på den snabba utveckling och den dynamik som kännetecknar de digitala marknaderna och på grindvakternas betydande ekonomiska styrka är det viktigt att dessa skyldigheter tillämpas effektivt utan att kringgås. Därför bör skyldigheterna i fråga gälla varje
  beteende
  som en grindvakt tillämpar, oberoende av dess form och oberoende av om
  det är avtalsmässigt
  ,
  kommersiellt
  ,
  tekniskt
  eller av annan art, i den mån
  det i praktiken har ett likvärdigt ändamål eller en likvärdig inverkan på de metoder som är förbjudna enligt
  denna förordning.
  Sådant beteende inbegriper den utformning som grindvakten använder, presentation av slutanvändarnas val på ett icke-neutralt sätt, eller användning av strukturen, funktionen eller driftsättet för ett användargränssnitt eller en del av detta för att undergräva eller försämra användarnas autonomi, beslutsfattande eller valmöjligheter. |
| --- | --- |

(32)

För att garantera att de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter är rättvisa och öppna för konkurrens är det nödvändigt att på ett klart och otvetydigt sätt fastställa en uppsättning harmoniserade skyldigheter med avseende på de här tjänsterna. Sådana regler behövs för att hantera risken för skadliga effekter av orättvisa affärsmetoder som införs av grindvakter, till gagn för företagsklimatet inom de berörda tjänsterna, till gagn för användarna och i slutändan till gagn för samhället som helhet. Med tanke på den snabba utveckling och den dynamik som kännetecknar de digitala marknaderna och på grindvakternas betydande ekonomiska styrka är det viktigt att dessa skyldigheter tillämpas effektivt utan att kringgås. Därför bör skyldigheterna i fråga gälla varje
  beteende
  som en grindvakt tillämpar, oberoende av dess form och oberoende av om
  det är avtalsmässigt
  ,
  kommersiellt
  ,
  tekniskt
  eller av annan art, i den mån
  det i praktiken har ett likvärdigt ändamål eller en likvärdig inverkan på de metoder som är förbjudna enligt
  denna förordning.
  Sådant beteende inbegriper den utformning som grindvakten använder, presentation av slutanvändarnas val på ett icke-neutralt sätt, eller användning av strukturen, funktionen eller driftsättet för ett användargränssnitt eller en del av detta för att undergräva eller försämra användarnas autonomi, beslutsfattande eller valmöjligheter.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | De skyldigheter som fastställs i den här förordningen är begränsade till vad som är nödvändigt och motiverat för att komma till rätta med grindvakternas orättvisa metoder och för att säkerställa öppenheten hos centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter. Därför bör skyldigheterna motsvara de metoder som anses orättvisa, vilket kan åstadkommas genom att ta hänsyn till den digitala sektorns särdrag, och där erfarenheterna, till exempel från tillämpningen av EU:s konkurrensregler, visar att de har en särskilt negativ direkt inverkan på företagsanvändarna och slutanvändarna. Dessutom är det nödvändigt att möjliggöra en dialog om regleringsfrågor med grindvakter för att skräddarsy de skyldigheter som sannolikt kommer att kräva särskilda genomförandeåtgärder för att säkerställa deras effektivitet och proportionalitet. Skyldigheterna bör endast uppdateras om det upptäcks nya metoder, där man
  efter en grundlig undersökning av deras art och inverkan
  fastställer att de är orättvisa eller begränsar öppenheten på samma sätt som de otillbörliga metoder som fastställs i denna förordning, samtidigt som de undgår att omfattas av den befintliga uppsättningen skyldigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

De skyldigheter som fastställs i den här förordningen är begränsade till vad som är nödvändigt och motiverat för att komma till rätta med grindvakternas orättvisa metoder och för att säkerställa öppenheten hos centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter. Därför bör skyldigheterna motsvara de metoder som anses orättvisa, vilket kan åstadkommas genom att ta hänsyn till den digitala sektorns särdrag, och där erfarenheterna, till exempel från tillämpningen av EU:s konkurrensregler, visar att de har en särskilt negativ direkt inverkan på företagsanvändarna och slutanvändarna. Dessutom är det nödvändigt att möjliggöra en dialog om regleringsfrågor med grindvakter för att skräddarsy de skyldigheter som sannolikt kommer att kräva särskilda genomförandeåtgärder för att säkerställa deras effektivitet och proportionalitet. Skyldigheterna bör endast uppdateras om det upptäcks nya metoder, där man
  efter en grundlig undersökning av deras art och inverkan
  fastställer att de är orättvisa eller begränsar öppenheten på samma sätt som de otillbörliga metoder som fastställs i denna förordning, samtidigt som de undgår att omfattas av den befintliga uppsättningen skyldigheter.

| (33) | De skyldigheter som fastställs i den här förordningen är begränsade till vad som är nödvändigt och motiverat för att komma till rätta med grindvakternas orättvisa metoder och för att säkerställa öppenheten hos centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter. Därför bör skyldigheterna motsvara de metoder som anses orättvisa, vilket kan åstadkommas genom att ta hänsyn till den digitala sektorns särdrag, och där erfarenheterna, till exempel från tillämpningen av EU:s konkurrensregler, visar att de har en särskilt negativ direkt inverkan på företagsanvändarna och slutanvändarna.
  De skyldigheter som fastställs i denna förordning bör ta hänsyn till karaktären hos de centrala plattformstjänster som tillhandahålls, liksom förekomsten av olika affärsmodeller.
  Dessutom är det nödvändigt att möjliggöra en dialog om regleringsfrågor med grindvakter för att skräddarsy de skyldigheter som sannolikt kommer att kräva särskilda genomförandeåtgärder för att säkerställa deras effektivitet och proportionalitet. Skyldigheterna bör endast uppdateras om det upptäcks nya metoder, där man fastställer att de är orättvisa eller begränsar öppenheten på samma sätt som de otillbörliga metoder som fastställs i denna förordning, samtidigt som de undgår att omfattas av den befintliga uppsättningen skyldigheter. |
| --- | --- |

(33)

De skyldigheter som fastställs i den här förordningen är begränsade till vad som är nödvändigt och motiverat för att komma till rätta med grindvakternas orättvisa metoder och för att säkerställa öppenheten hos centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakter. Därför bör skyldigheterna motsvara de metoder som anses orättvisa, vilket kan åstadkommas genom att ta hänsyn till den digitala sektorns särdrag, och där erfarenheterna, till exempel från tillämpningen av EU:s konkurrensregler, visar att de har en särskilt negativ direkt inverkan på företagsanvändarna och slutanvändarna.
  De skyldigheter som fastställs i denna förordning bör ta hänsyn till karaktären hos de centrala plattformstjänster som tillhandahålls, liksom förekomsten av olika affärsmodeller.
  Dessutom är det nödvändigt att möjliggöra en dialog om regleringsfrågor med grindvakter för att skräddarsy de skyldigheter som sannolikt kommer att kräva särskilda genomförandeåtgärder för att säkerställa deras effektivitet och proportionalitet. Skyldigheterna bör endast uppdateras om det upptäcks nya metoder, där man fastställer att de är orättvisa eller begränsar öppenheten på samma sätt som de otillbörliga metoder som fastställs i denna förordning, samtidigt som de undgår att omfattas av den befintliga uppsättningen skyldigheter.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | Grindvakternas beteende att kombinera slutanvändardata från olika källor eller att skriva in slutanvändare till sina olika tjänster ger dem potentiella fördelar i form av ackumulering av data, vilket skapar inträdeshinder. För att säkerställa att grindvakterna inte på ett otillbörligt sätt undergräver möjligheten att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna bör de göra det möjligt för slutanvändarna att fritt välja att delta i sådana affärsmetoder genom att erbjuda ett mindre individanpassat alternativ. Den här möjligheten bör omfatta alla möjliga källor till personuppgifter, inbegripet grindvakternas egna tjänster samt webbplatser som tillhör tredje part, och bör presenteras proaktivt för slutanvändaren på ett uttryckligt, tydligt och enkelt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

Grindvakternas beteende att kombinera slutanvändardata från olika källor eller att skriva in slutanvändare till sina olika tjänster ger dem potentiella fördelar i form av ackumulering av data, vilket skapar inträdeshinder. För att säkerställa att grindvakterna inte på ett otillbörligt sätt undergräver möjligheten att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna bör de göra det möjligt för slutanvändarna att fritt välja att delta i sådana affärsmetoder genom att erbjuda ett mindre individanpassat alternativ. Den här möjligheten bör omfatta alla möjliga källor till personuppgifter, inbegripet grindvakternas egna tjänster samt webbplatser som tillhör tredje part, och bör presenteras proaktivt för slutanvändaren på ett uttryckligt, tydligt och enkelt sätt.

| (36) | Grindvakternas beteende att kombinera slutanvändardata från olika källor eller att skriva in slutanvändare till sina olika tjänster ger dem potentiella fördelar i form av ackumulering av data, vilket skapar inträdeshinder. För att säkerställa att grindvakterna inte på ett otillbörligt sätt undergräver möjligheten att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna bör de göra det möjligt för slutanvändarna att fritt välja att delta i sådana affärsmetoder genom att erbjuda ett mindre individanpassat
  men likvärdigt
  alternativ
  . Det mindre individanpassade alternativet bör inte vara annorlunda eller av sämre kvalitet än den tjänst som erbjuds slutanvändare som samtycker till att deras personuppgifter kombineras
  . Den här möjligheten bör omfatta alla möjliga källor till personuppgifter, inbegripet grindvakternas egna tjänster samt webbplatser som tillhör tredje part, och bör presenteras proaktivt för slutanvändaren på ett uttryckligt, tydligt och enkelt sätt. |
| --- | --- |

(36)

Grindvakternas beteende att kombinera slutanvändardata från olika källor eller att skriva in slutanvändare till sina olika tjänster ger dem potentiella fördelar i form av ackumulering av data, vilket skapar inträdeshinder. För att säkerställa att grindvakterna inte på ett otillbörligt sätt undergräver möjligheten att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna bör de göra det möjligt för slutanvändarna att fritt välja att delta i sådana affärsmetoder genom att erbjuda ett mindre individanpassat
  men likvärdigt
  alternativ
  . Det mindre individanpassade alternativet bör inte vara annorlunda eller av sämre kvalitet än den tjänst som erbjuds slutanvändare som samtycker till att deras personuppgifter kombineras
  . Den här möjligheten bör omfatta alla möjliga källor till personuppgifter, inbegripet grindvakternas egna tjänster samt webbplatser som tillhör tredje part, och bör presenteras proaktivt för slutanvändaren på ett uttryckligt, tydligt och enkelt sätt.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36a) | Minderåriga behöver särskilt skydd med avseende på sina personuppgifter, framför allt när det gäller användning för marknadsföring eller skapande av personlighets- eller användarprofiler och insamling av personuppgifter. Därför bör personuppgifter om minderåriga som samlats in eller på annat sätt genererats av grindvakter inte behandlas för kommersiella ändamål, såsom direkt marknadsföring, profilering och beteendestyrd annonsering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36a)

Minderåriga behöver särskilt skydd med avseende på sina personuppgifter, framför allt när det gäller användning för marknadsföring eller skapande av personlighets- eller användarprofiler och insamling av personuppgifter. Därför bör personuppgifter om minderåriga som samlats in eller på annat sätt genererats av grindvakter inte behandlas för kommersiella ändamål, såsom direkt marknadsföring, profilering och beteendestyrd annonsering.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäll 36b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (36b) | För att säkerställa rättvisa valmöjligheter för slutanvändare bör det inte vara svårare att vägra samtycke än att ge samtycke. För att skydda slutanvändarnas rättigheter och friheter bör behandlingen av personuppgifter i reklamsyfte dessutom vara i överensstämmelse med kraven på uppgiftsminimering enligt artikel 5.1 c i förordning (EU) 2016/679. Vidare bör behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt uppgifter om hälsa eller en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning strikt begränsas och omfattas av lämpliga skyddsåtgärder enligt artikel 9 i förordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36b)

För att säkerställa rättvisa valmöjligheter för slutanvändare bör det inte vara svårare att vägra samtycke än att ge samtycke. För att skydda slutanvändarnas rättigheter och friheter bör behandlingen av personuppgifter i reklamsyfte dessutom vara i överensstämmelse med kraven på uppgiftsminimering enligt artikel 5.1 c i förordning (EU) 2016/679. Vidare bör behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt uppgifter om hälsa eller en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning strikt begränsas och omfattas av lämpliga skyddsåtgärder enligt artikel 9 i förordning (EU) 2016/679.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | Grindvakterna kan på grund av sin ställning i vissa fall begränsa möjligheten för företagsanvändarna av deras onlinebaserade förmedlingstjänster att erbjuda slutanvändarna sina varor eller tjänster till gynnsammare villkor, inklusive ett lägre pris, via andra onlinebaserade förmedlingstjänster. Sådana begränsningar har en betydande avskräckande effekt på grindvakternas företagsanvändare när det gäller att använda alternativa nätbaserade förmedlingstjänster, vilket begränsar möjligheten till konkurrens mellan olika plattformar, vilket i sin tur begränsar urvalet av alternativa nätbaserade mellanhandskanaler för slutanvändarna. För att säkerställa att företagsanvändarna av grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster fritt kan välja andra nätbaserade mellanhandstjänster och differentiera villkoren för de produkter eller tjänster som de erbjuder sina slutanvändare, bör det inte accepteras att grindvakterna begränsar deras valmöjlighet när det gäller att differentiera de kommersiella villkoren, inklusive pris. En sådan begränsning bör gälla alla åtgärder med motsvarande verkan, till exempel höjda provisionsavgifter eller borttagande av företagsanvändares erbjudanden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

Grindvakterna kan på grund av sin ställning i vissa fall begränsa möjligheten för företagsanvändarna av deras onlinebaserade förmedlingstjänster att erbjuda slutanvändarna sina varor eller tjänster till gynnsammare villkor, inklusive ett lägre pris, via andra onlinebaserade förmedlingstjänster. Sådana begränsningar har en betydande avskräckande effekt på grindvakternas företagsanvändare när det gäller att använda alternativa nätbaserade förmedlingstjänster, vilket begränsar möjligheten till konkurrens mellan olika plattformar, vilket i sin tur begränsar urvalet av alternativa nätbaserade mellanhandskanaler för slutanvändarna. För att säkerställa att företagsanvändarna av grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster fritt kan välja andra nätbaserade mellanhandstjänster och differentiera villkoren för de produkter eller tjänster som de erbjuder sina slutanvändare, bör det inte accepteras att grindvakterna begränsar deras valmöjlighet när det gäller att differentiera de kommersiella villkoren, inklusive pris. En sådan begränsning bör gälla alla åtgärder med motsvarande verkan, till exempel höjda provisionsavgifter eller borttagande av företagsanvändares erbjudanden.

| (37) | Grindvakterna kan på grund av sin ställning i vissa fall
  , genom att införa avtalsvillkor,
  begränsa möjligheten för företagsanvändarna av deras onlinebaserade förmedlingstjänster att erbjuda slutanvändarna sina varor eller tjänster till gynnsammare villkor, inklusive ett lägre pris, via andra onlinebaserade förmedlingstjänster
  eller via direkta affärskanaler
  . Sådana begränsningar har en betydande avskräckande effekt på grindvakternas företagsanvändare när det gäller att använda alternativa nätbaserade förmedlingstjänster
  eller motsvarande direkta distributionskanaler
  , vilket begränsar möjligheten till konkurrens mellan olika plattformar, vilket i sin tur begränsar urvalet av alternativa nätbaserade mellanhandskanaler för slutanvändarna. För att säkerställa att företagsanvändarna av grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster fritt kan välja andra nätbaserade mellanhandstjänster
  eller andra direkta distributionskanaler
  och differentiera villkoren för de produkter eller tjänster som de erbjuder sina slutanvändare, bör det inte accepteras att grindvakterna begränsar deras valmöjlighet när det gäller att differentiera de kommersiella villkoren, inklusive pris. En sådan begränsning bör gälla alla åtgärder med motsvarande verkan, till exempel höjda provisionsavgifter eller borttagande av företagsanvändares erbjudanden. |
| --- | --- |

(37)

Grindvakterna kan på grund av sin ställning i vissa fall
  , genom att införa avtalsvillkor,
  begränsa möjligheten för företagsanvändarna av deras onlinebaserade förmedlingstjänster att erbjuda slutanvändarna sina varor eller tjänster till gynnsammare villkor, inklusive ett lägre pris, via andra onlinebaserade förmedlingstjänster
  eller via direkta affärskanaler
  . Sådana begränsningar har en betydande avskräckande effekt på grindvakternas företagsanvändare när det gäller att använda alternativa nätbaserade förmedlingstjänster
  eller motsvarande direkta distributionskanaler
  , vilket begränsar möjligheten till konkurrens mellan olika plattformar, vilket i sin tur begränsar urvalet av alternativa nätbaserade mellanhandskanaler för slutanvändarna. För att säkerställa att företagsanvändarna av grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster fritt kan välja andra nätbaserade mellanhandstjänster
  eller andra direkta distributionskanaler
  och differentiera villkoren för de produkter eller tjänster som de erbjuder sina slutanvändare, bör det inte accepteras att grindvakterna begränsar deras valmöjlighet när det gäller att differentiera de kommersiella villkoren, inklusive pris. En sådan begränsning bör gälla alla åtgärder med motsvarande verkan, till exempel höjda provisionsavgifter eller borttagande av företagsanvändares erbjudanden.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | För att förhindra att företagsanvändarnas beroende av grindvakternas centrala plattformstjänster ytterligare stärks bör de ha frihet att främja och välja den distributionskanal som de anser är lämpligast för att interagera med de slutanvändare som de redan har förvärvat genom centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakten. Omvänt bör slutanvändarna också ha frihet att välja erbjudanden från sådana företagsanvändare och att ingå avtal med dem antingen genom grindvakternas centrala plattformstjänster, i förekommande fall, eller genom en direkt distributionskanal eller en annan indirekt distributionskanal som används av företagsanvändarna. Detta bör gälla främjande av erbjudanden och ingående av avtal mellan företagsanvändarna och slutanvändarna. Dessutom bör slutanvändarnas möjligheter att fritt förvärva innehåll, abonnemang, funktioner eller andra föremål utanför grindvaktens centrala plattformstjänster inte undergrävas eller begränsas. Framför allt bör man undvika att grindvakterna begränsar slutanvändarnas tillgång till och användning av sådana tjänster via en programvaruapplikation som används i deras centrala plattformstjänst. Exempelvis bör abonnenter på onlineinnehåll som köpts utanför en nedladdningstjänst eller från en programvarubutik inte hindras från att få tillgång till sådant innehåll på en programvaruapplikation på grindvakternas centrala plattformstjänst enbart på grund av att det köptes utanför programvaruapplikationen eller programvarubutiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

För att förhindra att företagsanvändarnas beroende av grindvakternas centrala plattformstjänster ytterligare stärks bör de ha frihet att främja och välja den distributionskanal som de anser är lämpligast för att interagera med de slutanvändare som de redan har förvärvat genom centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakten. Omvänt bör slutanvändarna också ha frihet att välja erbjudanden från sådana företagsanvändare och att ingå avtal med dem antingen genom grindvakternas centrala plattformstjänster, i förekommande fall, eller genom en direkt distributionskanal eller en annan indirekt distributionskanal som används av företagsanvändarna. Detta bör gälla främjande av erbjudanden och ingående av avtal mellan företagsanvändarna och slutanvändarna. Dessutom bör slutanvändarnas möjligheter att fritt förvärva innehåll, abonnemang, funktioner eller andra föremål utanför grindvaktens centrala plattformstjänster inte undergrävas eller begränsas. Framför allt bör man undvika att grindvakterna begränsar slutanvändarnas tillgång till och användning av sådana tjänster via en programvaruapplikation som används i deras centrala plattformstjänst. Exempelvis bör abonnenter på onlineinnehåll som köpts utanför en nedladdningstjänst eller från en programvarubutik inte hindras från att få tillgång till sådant innehåll på en programvaruapplikation på grindvakternas centrala plattformstjänst enbart på grund av att det köptes utanför programvaruapplikationen eller programvarubutiken.

| (38) | För att förhindra att företagsanvändarnas beroende av grindvakternas centrala plattformstjänster ytterligare stärks bör de ha frihet att främja och välja den distributionskanal som de anser är lämpligast för att interagera med de slutanvändare som de redan har förvärvat genom centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakten
  eller genom andra kanaler. En förvärvad slutanvändare är en slutanvändare som redan ingått ett avtalsförhållande med företagsanvändaren. Sådana avtalsförhållanden kan bygga på en avgift eller vara kostnadsfria (till exempel gratis provperioder eller grupper av kostnadsfria tjänster) och kan ingås antingen i grindvaktens centrala plattformstjänst eller via någon annan kanal
  . Omvänt bör slutanvändarna också ha frihet att välja erbjudanden från sådana företagsanvändare och att ingå avtal med dem antingen genom grindvakternas centrala plattformstjänster, i förekommande fall, eller genom en direkt distributionskanal eller en annan indirekt distributionskanal som används av företagsanvändarna. Detta bör gälla främjande av erbjudanden
  , kommunikation
  och ingående av avtal mellan företagsanvändarna och slutanvändarna. Dessutom bör slutanvändarnas möjligheter att fritt förvärva innehåll, abonnemang, funktioner eller andra föremål utanför grindvaktens centrala plattformstjänster inte undergrävas eller begränsas. Framför allt bör man undvika att grindvakterna begränsar slutanvändarnas tillgång till och användning av sådana tjänster via en programvaruapplikation som används i deras centrala plattformstjänst. Exempelvis bör abonnenter på onlineinnehåll som köpts utanför en nedladdningstjänst eller från en programvarubutik inte hindras från att få tillgång till sådant innehåll på en programvaruapplikation på grindvakternas centrala plattformstjänst enbart på grund av att det köptes utanför programvaruapplikationen eller programvarubutiken. |
| --- | --- |

(38)

För att förhindra att företagsanvändarnas beroende av grindvakternas centrala plattformstjänster ytterligare stärks bör de ha frihet att främja och välja den distributionskanal som de anser är lämpligast för att interagera med de slutanvändare som de redan har förvärvat genom centrala plattformstjänster som tillhandahålls av grindvakten
  eller genom andra kanaler. En förvärvad slutanvändare är en slutanvändare som redan ingått ett avtalsförhållande med företagsanvändaren. Sådana avtalsförhållanden kan bygga på en avgift eller vara kostnadsfria (till exempel gratis provperioder eller grupper av kostnadsfria tjänster) och kan ingås antingen i grindvaktens centrala plattformstjänst eller via någon annan kanal
  . Omvänt bör slutanvändarna också ha frihet att välja erbjudanden från sådana företagsanvändare och att ingå avtal med dem antingen genom grindvakternas centrala plattformstjänster, i förekommande fall, eller genom en direkt distributionskanal eller en annan indirekt distributionskanal som används av företagsanvändarna. Detta bör gälla främjande av erbjudanden
  , kommunikation
  och ingående av avtal mellan företagsanvändarna och slutanvändarna. Dessutom bör slutanvändarnas möjligheter att fritt förvärva innehåll, abonnemang, funktioner eller andra föremål utanför grindvaktens centrala plattformstjänster inte undergrävas eller begränsas. Framför allt bör man undvika att grindvakterna begränsar slutanvändarnas tillgång till och användning av sådana tjänster via en programvaruapplikation som används i deras centrala plattformstjänst. Exempelvis bör abonnenter på onlineinnehåll som köpts utanför en nedladdningstjänst eller från en programvarubutik inte hindras från att få tillgång till sådant innehåll på en programvaruapplikation på grindvakternas centrala plattformstjänst enbart på grund av att det köptes utanför programvaruapplikationen eller programvarubutiken.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | För att säkerställa en rättvis affärsmiljö och skydda den digitala sektorns öppenhet är det viktigt att skydda företagsanvändarnas rätt att väcka frågor om orättvist beteende från grindvakternas sida hos alla relevanta administrativa eller andra offentliga myndigheter. Till exempel kan företagsanvändarna vilja framföra klagomål om olika typer av otillbörliga metoder, såsom diskriminerande villkor för åtkomst, omotiverad stängning av företagsanvändarkonton eller otydliga grunder för borttagande av produkter. All praxis som på något sätt skulle hindra en sådan möjlighet att väcka frågor eller begära prövning, till exempel genom sekretessklausuler i avtal eller andra skriftliga villkor, bör därför förbjudas. Detta bör inte påverka rätten för företagsanvändare och grindvakter att i sina avtal fastställa användningsvillkoren, inbegripet användningen av lagliga mekanismer för hantering av klagomål, inbegripet eventuell användning av alternativa tvistlösningsmekanismer eller behörighet för särskilda domstolar i enlighet med respektive unionslagstiftning och nationell lagstiftning. Detta bör därför inte heller påverka den roll som grindvakter spelar i kampen mot olagligt innehåll online. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

För att säkerställa en rättvis affärsmiljö och skydda den digitala sektorns öppenhet är det viktigt att skydda företagsanvändarnas rätt att väcka frågor om orättvist beteende från grindvakternas sida hos alla relevanta administrativa eller andra offentliga myndigheter. Till exempel kan företagsanvändarna vilja framföra klagomål om olika typer av otillbörliga metoder, såsom diskriminerande villkor för åtkomst, omotiverad stängning av företagsanvändarkonton eller otydliga grunder för borttagande av produkter. All praxis som på något sätt skulle hindra en sådan möjlighet att väcka frågor eller begära prövning, till exempel genom sekretessklausuler i avtal eller andra skriftliga villkor, bör därför förbjudas. Detta bör inte påverka rätten för företagsanvändare och grindvakter att i sina avtal fastställa användningsvillkoren, inbegripet användningen av lagliga mekanismer för hantering av klagomål, inbegripet eventuell användning av alternativa tvistlösningsmekanismer eller behörighet för särskilda domstolar i enlighet med respektive unionslagstiftning och nationell lagstiftning. Detta bör därför inte heller påverka den roll som grindvakter spelar i kampen mot olagligt innehåll online.

| (39) | För att säkerställa en rättvis affärsmiljö och skydda den digitala sektorns öppenhet är det viktigt att skydda företagsanvändarnas
  eller slutanvändarnas, inbegripet visselblåsares,
  rätt att väcka frågor om orättvist beteende från grindvakternas sida hos alla relevanta administrativa eller andra offentliga myndigheter. Till exempel kan företagsanvändarna
  eller slutanvändarna
  vilja framföra klagomål om olika typer av otillbörliga metoder, såsom diskriminerande villkor för åtkomst, omotiverad stängning av företagsanvändarkonton eller otydliga grunder för borttagande av produkter. All praxis som på något sätt skulle hindra
  eller hämma
  en sådan möjlighet att väcka frågor eller begära prövning, till exempel genom sekretessklausuler i avtal eller andra skriftliga villkor, bör därför förbjudas. Detta bör inte påverka rätten för företagsanvändare och grindvakter att i sina avtal fastställa användningsvillkoren, inbegripet användningen av lagliga mekanismer för hantering av klagomål, inbegripet eventuell användning av alternativa tvistlösningsmekanismer eller behörighet för särskilda domstolar i enlighet med respektive unionslagstiftning och nationell lagstiftning. Detta bör därför inte heller påverka den roll som grindvakter spelar i kampen mot olagligt innehåll online. |
| --- | --- |

(39)

För att säkerställa en rättvis affärsmiljö och skydda den digitala sektorns öppenhet är det viktigt att skydda företagsanvändarnas
  eller slutanvändarnas, inbegripet visselblåsares,
  rätt att väcka frågor om orättvist beteende från grindvakternas sida hos alla relevanta administrativa eller andra offentliga myndigheter. Till exempel kan företagsanvändarna
  eller slutanvändarna
  vilja framföra klagomål om olika typer av otillbörliga metoder, såsom diskriminerande villkor för åtkomst, omotiverad stängning av företagsanvändarkonton eller otydliga grunder för borttagande av produkter. All praxis som på något sätt skulle hindra
  eller hämma
  en sådan möjlighet att väcka frågor eller begära prövning, till exempel genom sekretessklausuler i avtal eller andra skriftliga villkor, bör därför förbjudas. Detta bör inte påverka rätten för företagsanvändare och grindvakter att i sina avtal fastställa användningsvillkoren, inbegripet användningen av lagliga mekanismer för hantering av klagomål, inbegripet eventuell användning av alternativa tvistlösningsmekanismer eller behörighet för särskilda domstolar i enlighet med respektive unionslagstiftning och nationell lagstiftning. Detta bör därför inte heller påverka den roll som grindvakter spelar i kampen mot olagligt innehåll online.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Identifieringstjänster är
  avgörande
  för
  att företagsanvändare
  ska kunna
  bedriva sin verksamhet, eftersom de inte endast möjliggör en optimering av tjänsterna, i den utsträckning som tillåts enligt förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (33), utan även ökar förtroendet för transaktioner online, i enlighet med unionsrätten eller nationell lagstiftning. En grindvakt bör därför inte utnyttja sin ställning som leverantör av centrala plattformstjänster genom att kräva att de företagsanvändare som är beroende av dem inkluderar den identifieringstjänst som tillhandahålls av grindvakten själv som en del av deras tillhandahållande av tjänster eller produkter till sina slutanvändare, om andra identifieringstjänster finns tillgängliga för företagsanvändarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Identifieringstjänster är
  avgörande
  för
  att företagsanvändare
  ska kunna
  bedriva sin verksamhet, eftersom de inte endast möjliggör en optimering av tjänsterna, i den utsträckning som tillåts enligt förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (33), utan även ökar förtroendet för transaktioner online, i enlighet med unionsrätten eller nationell lagstiftning. En grindvakt bör därför inte utnyttja sin ställning som leverantör av centrala plattformstjänster genom att kräva att de företagsanvändare som är beroende av dem inkluderar den identifieringstjänst som tillhandahålls av grindvakten själv som en del av deras tillhandahållande av tjänster eller produkter till sina slutanvändare, om andra identifieringstjänster finns tillgängliga för företagsanvändarna.

| (40) | Grindvakter erbjuder en rad kompletterande tjänster. För att säkerställa öppenheten för konkurrens är det
  avgörande att företagsanvändare
  är fria att välja sådana kompletterande tjänster utan att behöva frukta några skadliga effekter för tillhandahållandet av den centrala plattformstjänsten och att
  bedriva sin verksamhet, eftersom de inte endast möjliggör en optimering av tjänsterna, i den utsträckning som tillåts enligt förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (33), utan även ökar förtroendet för transaktioner online, i enlighet med unionsrätten eller nationell lagstiftning. En grindvakt bör därför
  inte utnyttja sin ställning som leverantör av centrala plattformstjänster genom att kräva att de företagsanvändare som är beroende av dem använder, erbjuder eller inkluderar någon kompletterande tjänst som tillhandahålls av grindvakten eller en särskild tredje part, om andra kompletterande tjänster finns tillgängliga för företagsanvändarna
  .
  En grindvakt bör i slutändan
  inte utnyttja sin ställning som leverantör av centrala plattformstjänster genom att kräva att de företagsanvändare som är beroende av dem inkluderar den identifieringstjänst som tillhandahålls av grindvakten själv som en del av deras tillhandahållande av tjänster eller produkter till sina slutanvändare, om andra identifieringstjänster finns tillgängliga för företagsanvändarna. |
| --- | --- |

(40)

Grindvakter erbjuder en rad kompletterande tjänster. För att säkerställa öppenheten för konkurrens är det
  avgörande att företagsanvändare
  är fria att välja sådana kompletterande tjänster utan att behöva frukta några skadliga effekter för tillhandahållandet av den centrala plattformstjänsten och att
  bedriva sin verksamhet, eftersom de inte endast möjliggör en optimering av tjänsterna, i den utsträckning som tillåts enligt förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (33), utan även ökar förtroendet för transaktioner online, i enlighet med unionsrätten eller nationell lagstiftning. En grindvakt bör därför
  inte utnyttja sin ställning som leverantör av centrala plattformstjänster genom att kräva att de företagsanvändare som är beroende av dem använder, erbjuder eller inkluderar någon kompletterande tjänst som tillhandahålls av grindvakten eller en särskild tredje part, om andra kompletterande tjänster finns tillgängliga för företagsanvändarna
  .
  En grindvakt bör i slutändan
  inte utnyttja sin ställning som leverantör av centrala plattformstjänster genom att kräva att de företagsanvändare som är beroende av dem inkluderar den identifieringstjänst som tillhandahålls av grindvakten själv som en del av deras tillhandahållande av tjänster eller produkter till sina slutanvändare, om andra identifieringstjänster finns tillgängliga för företagsanvändarna.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Grindvakterna bör inte begränsa urvalet för slutanvändarna genom att tekniskt förhindra byte mellan eller abonnemang på olika programvaruapplikationer och programvarutjänster. Grindvakterna bör därför säkerställa valfrihet, oavsett om de är tillverkaren av en hårdvara som används för att få tillgång till sådana programvaruapplikationer eller programvarutjänster, och bör inte skapa artificiella tekniska hinder för att göra byten
  omöjliga
  eller ineffektiva. Att enbart erbjuda slutanvändarna en viss produkt eller tjänst, även genom förinstallation, eller att förbättra erbjudandet till slutanvändarna, såsom bättre priser eller högre kvalitet, skulle inte i sig utgöra ett hinder för byte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Grindvakterna bör inte begränsa urvalet för slutanvändarna genom att tekniskt förhindra byte mellan eller abonnemang på olika programvaruapplikationer och programvarutjänster. Grindvakterna bör därför säkerställa valfrihet, oavsett om de är tillverkaren av en hårdvara som används för att få tillgång till sådana programvaruapplikationer eller programvarutjänster, och bör inte skapa artificiella tekniska hinder för att göra byten
  omöjliga
  eller ineffektiva. Att enbart erbjuda slutanvändarna en viss produkt eller tjänst, även genom förinstallation, eller att förbättra erbjudandet till slutanvändarna, såsom bättre priser eller högre kvalitet, skulle inte i sig utgöra ett hinder för byte.

| (41) | Grindvakterna bör inte begränsa urvalet för slutanvändarna genom att tekniskt förhindra byte mellan eller abonnemang på olika programvaruapplikationer och programvarutjänster. Grindvakterna bör därför säkerställa valfrihet, oavsett om de är tillverkaren av en hårdvara som används för att få tillgång till sådana programvaruapplikationer eller programvarutjänster, och bör inte skapa artificiella tekniska hinder för att göra byten
  svårare
  eller ineffektiva. Att enbart erbjuda slutanvändarna en viss produkt eller tjänst, även genom förinstallation, eller att förbättra erbjudandet till slutanvändarna, såsom bättre priser eller högre kvalitet, skulle inte i sig utgöra ett hinder för byte. |
| --- | --- |

(41)

Grindvakterna bör inte begränsa urvalet för slutanvändarna genom att tekniskt förhindra byte mellan eller abonnemang på olika programvaruapplikationer och programvarutjänster. Grindvakterna bör därför säkerställa valfrihet, oavsett om de är tillverkaren av en hårdvara som används för att få tillgång till sådana programvaruapplikationer eller programvarutjänster, och bör inte skapa artificiella tekniska hinder för att göra byten
  svårare
  eller ineffektiva. Att enbart erbjuda slutanvändarna en viss produkt eller tjänst, även genom förinstallation, eller att förbättra erbjudandet till slutanvändarna, såsom bättre priser eller högre kvalitet, skulle inte i sig utgöra ett hinder för byte.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Denna bristande insyn är delvis kopplad till ett fåtal plattformars praxis, men beror också på att den programmatiska annonsering som i dag förekommer är komplicerad. Sektorn anses ha blivit mindre transparent efter införandet av ny lagstiftning om integritetsskydd, och insynen förväntas minska ytterligare i och med det aviserade avskaffandet av tredjepartskakor. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna får bristande information och kunskap om villkoren för de annonseringstjänster de köpt och till att deras möjligheter att byta till andra leverantörer av webbannonseringstjänster påverkas negativt. Dessutom kommer kostnaderna för webbannonseringen sannolikt att bli högre än de skulle varit i ett rättvisare, mer transparent och öppnare plattformsklimat. Dessa högre kostnader kommer sannolikt att återspeglas i de priser som slutanvändarna betalar för många förbrukningsvaror och förbrukningstjänster som är beroende av webbannonsering. Skyldigheter om transparens bör därför införas som ålägger grindvakterna att på begäran och i den mån det är möjligt
  ge
  de annonsörer och utgivare
  som
  de tillhandahåller webbannonseringstjänster
  till
  information som gör det möjligt för båda parter att förstå vilket pris som betalas för var och en av de olika annonseringstjänster som tillhandahålls som en del av den relevanta annonseringsvärdekedjan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Denna bristande insyn är delvis kopplad till ett fåtal plattformars praxis, men beror också på att den programmatiska annonsering som i dag förekommer är komplicerad. Sektorn anses ha blivit mindre transparent efter införandet av ny lagstiftning om integritetsskydd, och insynen förväntas minska ytterligare i och med det aviserade avskaffandet av tredjepartskakor. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna får bristande information och kunskap om villkoren för de annonseringstjänster de köpt och till att deras möjligheter att byta till andra leverantörer av webbannonseringstjänster påverkas negativt. Dessutom kommer kostnaderna för webbannonseringen sannolikt att bli högre än de skulle varit i ett rättvisare, mer transparent och öppnare plattformsklimat. Dessa högre kostnader kommer sannolikt att återspeglas i de priser som slutanvändarna betalar för många förbrukningsvaror och förbrukningstjänster som är beroende av webbannonsering. Skyldigheter om transparens bör därför införas som ålägger grindvakterna att på begäran och i den mån det är möjligt
  ge
  de annonsörer och utgivare
  som
  de tillhandahåller webbannonseringstjänster
  till
  information som gör det möjligt för båda parter att förstå vilket pris som betalas för var och en av de olika annonseringstjänster som tillhandahålls som en del av den relevanta annonseringsvärdekedjan.

| (42) | Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Denna bristande insyn är delvis kopplad till ett fåtal plattformars praxis, men beror också på att den programmatiska annonsering som i dag förekommer är komplicerad. Sektorn anses ha blivit mindre transparent efter införandet av ny lagstiftning om integritetsskydd, och insynen förväntas minska ytterligare i och med det aviserade avskaffandet av tredjepartskakor. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna får bristande information och kunskap om villkoren för de annonseringstjänster de köpt och till att deras möjligheter att byta till andra leverantörer av webbannonseringstjänster påverkas negativt. Dessutom kommer kostnaderna för webbannonseringen sannolikt att bli högre än de skulle varit i ett rättvisare, mer transparent och öppnare plattformsklimat. Dessa högre kostnader kommer sannolikt att återspeglas i de priser som slutanvändarna betalar för många förbrukningsvaror och förbrukningstjänster som är beroende av webbannonsering. Skyldigheter om transparens bör därför införas som ålägger grindvakterna att på begäran och i den mån det är möjligt
  förse
  de annonsörer och utgivare
  till vilka
  de tillhandahåller webbannonseringstjänster
  , med kostnadsfri, effektiv och regelbunden
  information
  i realtid
  som gör det möjligt för båda parter att förstå vilket pris som betalas för var och en av de olika annonseringstjänster som tillhandahålls som en del av den relevanta annonseringsvärdekedjan
  samt annonseringens tillgänglighet och synlighet
  . |
| --- | --- |

(42)

Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Denna bristande insyn är delvis kopplad till ett fåtal plattformars praxis, men beror också på att den programmatiska annonsering som i dag förekommer är komplicerad. Sektorn anses ha blivit mindre transparent efter införandet av ny lagstiftning om integritetsskydd, och insynen förväntas minska ytterligare i och med det aviserade avskaffandet av tredjepartskakor. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna får bristande information och kunskap om villkoren för de annonseringstjänster de köpt och till att deras möjligheter att byta till andra leverantörer av webbannonseringstjänster påverkas negativt. Dessutom kommer kostnaderna för webbannonseringen sannolikt att bli högre än de skulle varit i ett rättvisare, mer transparent och öppnare plattformsklimat. Dessa högre kostnader kommer sannolikt att återspeglas i de priser som slutanvändarna betalar för många förbrukningsvaror och förbrukningstjänster som är beroende av webbannonsering. Skyldigheter om transparens bör därför införas som ålägger grindvakterna att på begäran och i den mån det är möjligt
  förse
  de annonsörer och utgivare
  till vilka
  de tillhandahåller webbannonseringstjänster
  , med kostnadsfri, effektiv och regelbunden
  information
  i realtid
  som gör det möjligt för båda parter att förstå vilket pris som betalas för var och en av de olika annonseringstjänster som tillhandahålls som en del av den relevanta annonseringsvärdekedjan
  samt annonseringens tillgänglighet och synlighet
  .

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Företagsanvändarna kan också köpa annonseringstjänster från en leverantör av centrala plattformstjänster i syfte att tillhandahålla varor och tjänster till slutanvändarna. Då kan det hända att data inte genereras på den centrala plattformstjänsten, utan tillhandahålls den centrala plattformstjänsten av företagsanvändaren eller genereras utifrån dess operationer via den berörda centrala plattformstjänsten. I vissa fall kan den centrala plattformstjänst som tillhandahåller annonsering ha en dubbel roll, som mellanhand och leverantör av annonseringstjänster. I enlighet därmed bör skyldigheten om förbud för grindvakter med dubbla roller att använda företagsanvändarnas data även gälla data som en central plattformstjänst har mottagit av företag i syfte att tillhandahålla annonseringstjänster med koppling till den centrala plattformstjänsten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Företagsanvändarna kan också köpa annonseringstjänster från en leverantör av centrala plattformstjänster i syfte att tillhandahålla varor och tjänster till slutanvändarna. Då kan det hända att data inte genereras på den centrala plattformstjänsten, utan tillhandahålls den centrala plattformstjänsten av företagsanvändaren eller genereras utifrån dess operationer via den berörda centrala plattformstjänsten. I vissa fall kan den centrala plattformstjänst som tillhandahåller annonsering ha en dubbel roll, som mellanhand och leverantör av annonseringstjänster. I enlighet därmed bör skyldigheten om förbud för grindvakter med dubbla roller att använda företagsanvändarnas data även gälla data som en central plattformstjänst har mottagit av företag i syfte att tillhandahålla annonseringstjänster med koppling till den centrala plattformstjänsten.

| (44) | Företagsanvändarna kan också köpa annonseringstjänster från en leverantör av centrala plattformstjänster i syfte att tillhandahålla varor och tjänster till slutanvändarna. Då kan det hända att data inte genereras på den centrala plattformstjänsten, utan tillhandahålls den centrala plattformstjänsten av företagsanvändaren eller genereras utifrån dess operationer via den berörda centrala plattformstjänsten. I vissa fall kan den centrala plattformstjänst som tillhandahåller annonsering ha en dubbel roll, som mellanhand och leverantör av annonseringstjänster. I enlighet därmed bör skyldigheten om förbud för grindvakter med dubbla roller att använda företagsanvändarnas data även gälla data som en central plattformstjänst har mottagit av företag i syfte att tillhandahålla annonseringstjänster med koppling till den centrala plattformstjänsten.
  Grindvakten bör dessutom avstå från att lämna ut kommersiellt känsliga uppgifter som erhålls i samband med en av dess annonseringstjänster till någon tredje part som ingår i samma företag, och ska inte heller använda sådana kommersiellt känsliga uppgifter för andra ändamål än för att tillhandahålla den specifika annonseringstjänsten, såvida det inte är nödvändigt för att genomföra en affärstransaktion. |
| --- | --- |

(44)

Företagsanvändarna kan också köpa annonseringstjänster från en leverantör av centrala plattformstjänster i syfte att tillhandahålla varor och tjänster till slutanvändarna. Då kan det hända att data inte genereras på den centrala plattformstjänsten, utan tillhandahålls den centrala plattformstjänsten av företagsanvändaren eller genereras utifrån dess operationer via den berörda centrala plattformstjänsten. I vissa fall kan den centrala plattformstjänst som tillhandahåller annonsering ha en dubbel roll, som mellanhand och leverantör av annonseringstjänster. I enlighet därmed bör skyldigheten om förbud för grindvakter med dubbla roller att använda företagsanvändarnas data även gälla data som en central plattformstjänst har mottagit av företag i syfte att tillhandahålla annonseringstjänster med koppling till den centrala plattformstjänsten.
  Grindvakten bör dessutom avstå från att lämna ut kommersiellt känsliga uppgifter som erhålls i samband med en av dess annonseringstjänster till någon tredje part som ingår i samma företag, och ska inte heller använda sådana kommersiellt känsliga uppgifter för andra ändamål än för att tillhandahålla den specifika annonseringstjänsten, såvida det inte är nödvändigt för att genomföra en affärstransaktion.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | En grindvakt kan använda andra medel för att gynna sina egna tjänster eller produkter på sin centrala plattformstjänst, till nackdel för samma eller liknande tjänster som slutanvändarna skulle kunna erhålla genom tredje part. Detta kan till exempel vara fallet när vissa programvaruapplikationer eller programvarutjänster förinstalleras av en grindvakt. För att erbjuda slutanvändarna valmöjlighet bör grindvakterna inte hindra slutanvändarna från att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst och därigenom gynna deras egna programvaruapplikationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

En grindvakt kan använda andra medel för att gynna sina egna tjänster eller produkter på sin centrala plattformstjänst, till nackdel för samma eller liknande tjänster som slutanvändarna skulle kunna erhålla genom tredje part. Detta kan till exempel vara fallet när vissa programvaruapplikationer eller programvarutjänster förinstalleras av en grindvakt. För att erbjuda slutanvändarna valmöjlighet bör grindvakterna inte hindra slutanvändarna från att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst och därigenom gynna deras egna programvaruapplikationer.

| (46) | En grindvakt kan använda andra medel för att gynna sina egna tjänster eller produkter på sin centrala plattformstjänst, till nackdel för samma eller liknande tjänster som slutanvändarna skulle kunna erhålla genom tredje part. Detta kan till exempel vara fallet när vissa programvaruapplikationer eller programvarutjänster förinstalleras av en grindvakt. För att erbjuda slutanvändarna valmöjlighet bör grindvakterna inte hindra slutanvändarna från att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst och därigenom gynna deras egna programvaruapplikationer.
  En grindvakt får begränsa sådan avinstallation när sådana applikationer är nödvändiga för att operativsystemet eller enheten ska fungera. |
| --- | --- |

(46)

En grindvakt kan använda andra medel för att gynna sina egna tjänster eller produkter på sin centrala plattformstjänst, till nackdel för samma eller liknande tjänster som slutanvändarna skulle kunna erhålla genom tredje part. Detta kan till exempel vara fallet när vissa programvaruapplikationer eller programvarutjänster förinstalleras av en grindvakt. För att erbjuda slutanvändarna valmöjlighet bör grindvakterna inte hindra slutanvändarna från att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst och därigenom gynna deras egna programvaruapplikationer.
  En grindvakt får begränsa sådan avinstallation när sådana applikationer är nödvändiga för att operativsystemet eller enheten ska fungera.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | De regler som fastställs av grindvakterna för distribution av programvaruapplikationer kan under vissa omständigheter begränsa slutanvändarnas möjligheter att installera och effektivt använda tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker på den berörda grindvaktens operativsystem eller maskinvara och begränsa slutanvändarnas möjlighet att få tillgång till dessa programvaruapplikationer eller programvarubutiker utanför den grindvaktens centrala plattformstjänster. Sådana begränsningar kan minska programutvecklarnas möjligheter att använda alternativa distributionskanaler och slutanvändarnas möjlighet att välja mellan olika programvaruapplikationer från olika distributionskanaler och bör förbjudas eftersom de är orättvisa och riskerar att minska de centrala plattformstjänsternas öppenhet. För att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker inte äventyrar integriteten hos den maskinvara eller det operativsystem som grindvakten tillhandahåller får den berörda grindvakten genomföra proportionella tekniska eller avtalsmässiga åtgärder för att uppnå detta mål, om grindvakten kan visa att sådana åtgärder är nödvändiga och motiverade och att det inte finns några mindre restriktiva åtgärder för att skydda maskinvarans eller operativsystemets integritet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

De regler som fastställs av grindvakterna för distribution av programvaruapplikationer kan under vissa omständigheter begränsa slutanvändarnas möjligheter att installera och effektivt använda tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker på den berörda grindvaktens operativsystem eller maskinvara och begränsa slutanvändarnas möjlighet att få tillgång till dessa programvaruapplikationer eller programvarubutiker utanför den grindvaktens centrala plattformstjänster. Sådana begränsningar kan minska programutvecklarnas möjligheter att använda alternativa distributionskanaler och slutanvändarnas möjlighet att välja mellan olika programvaruapplikationer från olika distributionskanaler och bör förbjudas eftersom de är orättvisa och riskerar att minska de centrala plattformstjänsternas öppenhet. För att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker inte äventyrar integriteten hos den maskinvara eller det operativsystem som grindvakten tillhandahåller får den berörda grindvakten genomföra proportionella tekniska eller avtalsmässiga åtgärder för att uppnå detta mål, om grindvakten kan visa att sådana åtgärder är nödvändiga och motiverade och att det inte finns några mindre restriktiva åtgärder för att skydda maskinvarans eller operativsystemets integritet.

| (47) | De regler som fastställs av grindvakterna för distribution av programvaruapplikationer kan under vissa omständigheter begränsa slutanvändarnas möjligheter att installera och effektivt använda tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker på den berörda grindvaktens operativsystem eller maskinvara och begränsa slutanvändarnas möjlighet att få tillgång till dessa programvaruapplikationer eller programvarubutiker utanför den grindvaktens centrala plattformstjänster. Sådana begränsningar kan minska programutvecklarnas möjligheter att använda alternativa distributionskanaler och slutanvändarnas möjlighet att välja mellan olika programvaruapplikationer från olika distributionskanaler och bör förbjudas eftersom de är orättvisa och riskerar att minska de centrala plattformstjänsternas öppenhet.
  För att säkerställa öppenhet bör grindvakten när det är relevant uppmana slutanvändaren att bestämma huruvida den nedladdade applikationen eller appbutiken bör bli standardalternativet.
  För att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker inte äventyrar integriteten hos den maskinvara eller det operativsystem som grindvakten tillhandahåller får den berörda grindvakten genomföra proportionella tekniska eller avtalsmässiga åtgärder för att uppnå detta mål, om grindvakten kan visa att sådana åtgärder är nödvändiga och motiverade och att det inte finns några mindre restriktiva åtgärder för att skydda maskinvarans eller operativsystemets integritet. |
| --- | --- |

(47)

De regler som fastställs av grindvakterna för distribution av programvaruapplikationer kan under vissa omständigheter begränsa slutanvändarnas möjligheter att installera och effektivt använda tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker på den berörda grindvaktens operativsystem eller maskinvara och begränsa slutanvändarnas möjlighet att få tillgång till dessa programvaruapplikationer eller programvarubutiker utanför den grindvaktens centrala plattformstjänster. Sådana begränsningar kan minska programutvecklarnas möjligheter att använda alternativa distributionskanaler och slutanvändarnas möjlighet att välja mellan olika programvaruapplikationer från olika distributionskanaler och bör förbjudas eftersom de är orättvisa och riskerar att minska de centrala plattformstjänsternas öppenhet.
  För att säkerställa öppenhet bör grindvakten när det är relevant uppmana slutanvändaren att bestämma huruvida den nedladdade applikationen eller appbutiken bör bli standardalternativet.
  För att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller programvarubutiker inte äventyrar integriteten hos den maskinvara eller det operativsystem som grindvakten tillhandahåller får den berörda grindvakten genomföra proportionella tekniska eller avtalsmässiga åtgärder för att uppnå detta mål, om grindvakten kan visa att sådana åtgärder är nödvändiga och motiverade och att det inte finns några mindre restriktiva åtgärder för att skydda maskinvarans eller operativsystemets integritet.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Grindvakterna är ofta vertikalt integrerade och erbjuder vissa produkter eller tjänster till slutanvändarna genom sina egna centrala plattformstjänster eller genom en företagsanvändare som de kontrollerar, vilket ofta leder till intressekonflikter. Detta kan inbegripa en situation där en grindvakt erbjuder sina egna onlinebaserade förmedlingstjänster via en sökmotor. När grindvakter erbjuder dessa produkter eller tjänster på den centrala plattformstjänsten kan de reservera en högre position i rangordningen för sina egna erbjudanden, i motsats till produkter från tredje parter som också bedriver verksamhet på den centrala plattformstjänsten. Detta kan till exempel gälla produkter eller tjänster, inklusive andra centrala plattformstjänster, som rangordnas i de resultat som kommuniceras av sökmotorerna, eller som helt eller delvis är integrerade i sökmotorresultatet, grupper av resultat som hör till ett speciellt ämne och som visas tillsammans med resultaten från en sökmotor, som av vissa slutanvändare betraktas eller används som en tjänst som skiljer sig från eller kompletterar sökmotorn. Andra exempel är programvarutillämpningar som distribueras genom programvarubutiker eller produkter eller tjänster som framhävs och visas i ett socialt nätverks nyhetsflöde, eller produkter eller tjänster som rangordnas i sökresultaten eller visas på en e-marknadsplats. Under dessa omständigheter har grindvakten en dubbel roll som mellanhand för tredjepartsleverantörer och som direkt leverantör av grindvaktens produkter eller tjänster. Följaktligen har dessa grindvakter möjlighet att direkt undergräva de här produkternas eller tjänsternas möjlighet att konkurrera på de här centrala plattformstjänsterna, till nackdel för de företagsanvändare som inte kontrolleras av grindvakten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Grindvakterna är ofta vertikalt integrerade och erbjuder vissa produkter eller tjänster till slutanvändarna genom sina egna centrala plattformstjänster eller genom en företagsanvändare som de kontrollerar, vilket ofta leder till intressekonflikter. Detta kan inbegripa en situation där en grindvakt erbjuder sina egna onlinebaserade förmedlingstjänster via en sökmotor. När grindvakter erbjuder dessa produkter eller tjänster på den centrala plattformstjänsten kan de reservera en högre position i rangordningen för sina egna erbjudanden, i motsats till produkter från tredje parter som också bedriver verksamhet på den centrala plattformstjänsten. Detta kan till exempel gälla produkter eller tjänster, inklusive andra centrala plattformstjänster, som rangordnas i de resultat som kommuniceras av sökmotorerna, eller som helt eller delvis är integrerade i sökmotorresultatet, grupper av resultat som hör till ett speciellt ämne och som visas tillsammans med resultaten från en sökmotor, som av vissa slutanvändare betraktas eller används som en tjänst som skiljer sig från eller kompletterar sökmotorn. Andra exempel är programvarutillämpningar som distribueras genom programvarubutiker eller produkter eller tjänster som framhävs och visas i ett socialt nätverks nyhetsflöde, eller produkter eller tjänster som rangordnas i sökresultaten eller visas på en e-marknadsplats. Under dessa omständigheter har grindvakten en dubbel roll som mellanhand för tredjepartsleverantörer och som direkt leverantör av grindvaktens produkter eller tjänster. Följaktligen har dessa grindvakter möjlighet att direkt undergräva de här produkternas eller tjänsternas möjlighet att konkurrera på de här centrala plattformstjänsterna, till nackdel för de företagsanvändare som inte kontrolleras av grindvakten.

| (48) | Grindvakterna är ofta vertikalt integrerade och erbjuder vissa produkter eller tjänster till slutanvändarna genom sina egna centrala plattformstjänster eller genom en företagsanvändare som de kontrollerar, vilket ofta leder till intressekonflikter. Detta kan inbegripa en situation där en grindvakt erbjuder sina egna onlinebaserade förmedlingstjänster via en sökmotor. När grindvakter erbjuder dessa produkter eller tjänster på den centrala plattformstjänsten kan de reservera en högre position i rangordningen för sina egna erbjudanden, i motsats till produkter från tredje parter som också bedriver verksamhet på den centrala plattformstjänsten. Detta kan till exempel gälla produkter eller tjänster, inklusive andra centrala plattformstjänster, som rangordnas i de resultat som kommuniceras av sökmotorerna, eller som helt eller delvis är integrerade i sökmotorresultatet, grupper av resultat som hör till ett speciellt ämne och som visas tillsammans med resultaten från en sökmotor, som av vissa slutanvändare betraktas eller används som en tjänst som skiljer sig från eller kompletterar sökmotorn.
  En sådan förmånlig eller inbäddad visning av en separat onlinebaserad förmedlingstjänst bör betraktas som gynnande, oavsett om informationen eller resultaten inom de gynnade grupperna av specialiserade resultat också kan tillhandahållas av konkurrerande tjänster och som sådana rangordnas på ett icke-diskriminerande sätt.
  Andra exempel är programvarutillämpningar som distribueras genom programvarubutiker eller produkter eller tjänster som framhävs och visas i ett socialt nätverks nyhetsflöde, eller produkter eller tjänster som rangordnas i sökresultaten eller visas på en e-marknadsplats. Under dessa omständigheter har grindvakten en dubbel roll som mellanhand för tredjepartsleverantörer och som direkt leverantör av grindvaktens produkter eller tjänster
  vilket leder till intressekonflikter
  . Följaktligen har dessa grindvakter möjlighet att direkt undergräva de här produkternas eller tjänsternas möjlighet att konkurrera på de här centrala plattformstjänsterna, till nackdel för de företagsanvändare som inte kontrolleras av grindvakten. |
| --- | --- |

(48)

Grindvakterna är ofta vertikalt integrerade och erbjuder vissa produkter eller tjänster till slutanvändarna genom sina egna centrala plattformstjänster eller genom en företagsanvändare som de kontrollerar, vilket ofta leder till intressekonflikter. Detta kan inbegripa en situation där en grindvakt erbjuder sina egna onlinebaserade förmedlingstjänster via en sökmotor. När grindvakter erbjuder dessa produkter eller tjänster på den centrala plattformstjänsten kan de reservera en högre position i rangordningen för sina egna erbjudanden, i motsats till produkter från tredje parter som också bedriver verksamhet på den centrala plattformstjänsten. Detta kan till exempel gälla produkter eller tjänster, inklusive andra centrala plattformstjänster, som rangordnas i de resultat som kommuniceras av sökmotorerna, eller som helt eller delvis är integrerade i sökmotorresultatet, grupper av resultat som hör till ett speciellt ämne och som visas tillsammans med resultaten från en sökmotor, som av vissa slutanvändare betraktas eller används som en tjänst som skiljer sig från eller kompletterar sökmotorn.
  En sådan förmånlig eller inbäddad visning av en separat onlinebaserad förmedlingstjänst bör betraktas som gynnande, oavsett om informationen eller resultaten inom de gynnade grupperna av specialiserade resultat också kan tillhandahållas av konkurrerande tjänster och som sådana rangordnas på ett icke-diskriminerande sätt.
  Andra exempel är programvarutillämpningar som distribueras genom programvarubutiker eller produkter eller tjänster som framhävs och visas i ett socialt nätverks nyhetsflöde, eller produkter eller tjänster som rangordnas i sökresultaten eller visas på en e-marknadsplats. Under dessa omständigheter har grindvakten en dubbel roll som mellanhand för tredjepartsleverantörer och som direkt leverantör av grindvaktens produkter eller tjänster
  vilket leder till intressekonflikter
  . Följaktligen har dessa grindvakter möjlighet att direkt undergräva de här produkternas eller tjänsternas möjlighet att konkurrera på de här centrala plattformstjänsterna, till nackdel för de företagsanvändare som inte kontrolleras av grindvakten.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | I sådana situationer bör grindvakten inte ägna sig åt någon form av differentierad eller förmånlig behandling vid rangordning på centrala plattformstjänster, vare sig rättsligt, kommersiellt eller tekniskt, till förmån för produkter eller tjänster som den erbjuder själv eller genom en företagsanvändare som den kontrollerar. För att säkerställa att denna skyldighet är effektiv bör det även säkerställas att de villkor som gäller för en sådan rangordning i allmänhet också är rättvisa. Rangordningen bör i detta sammanhang omfatta alla former av relativ synlighet, inbegripet visning, betygsättning, länkning eller röstresultat. För att säkerställa att den här skyldigheten är effektiv och inte kan kringgås bör den även tillämpas på alla åtgärder som kan ha en likvärdig effekt som den differentierade eller förmånliga behandlingen i rangordningen. De riktlinjer som antas i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2019/1150 bör också underlätta genomförandet och efterlevnaden av den här skyldigheten (34). |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

I sådana situationer bör grindvakten inte ägna sig åt någon form av differentierad eller förmånlig behandling vid rangordning på centrala plattformstjänster, vare sig rättsligt, kommersiellt eller tekniskt, till förmån för produkter eller tjänster som den erbjuder själv eller genom en företagsanvändare som den kontrollerar. För att säkerställa att denna skyldighet är effektiv bör det även säkerställas att de villkor som gäller för en sådan rangordning i allmänhet också är rättvisa. Rangordningen bör i detta sammanhang omfatta alla former av relativ synlighet, inbegripet visning, betygsättning, länkning eller röstresultat. För att säkerställa att den här skyldigheten är effektiv och inte kan kringgås bör den även tillämpas på alla åtgärder som kan ha en likvärdig effekt som den differentierade eller förmånliga behandlingen i rangordningen. De riktlinjer som antas i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2019/1150 bör också underlätta genomförandet och efterlevnaden av den här skyldigheten (34).

| (49) | I sådana situationer bör grindvakten inte ägna sig åt någon form av differentierad eller förmånlig behandling vid rangordning på centrala plattformstjänster, vare sig rättsligt, kommersiellt eller tekniskt, till förmån för produkter eller tjänster som den erbjuder själv eller genom en företagsanvändare som den kontrollerar. För att säkerställa att denna skyldighet är effektiv bör det även säkerställas att de villkor som gäller för en sådan rangordning i allmänhet också är rättvisa. Rangordningen bör i detta sammanhang omfatta alla former av relativ synlighet, inbegripet visning, betygsättning, länkning eller röstresultat. För att säkerställa att den här skyldigheten är effektiv och inte kan kringgås bör den även tillämpas på alla åtgärder som kan ha en likvärdig effekt som den differentierade eller förmånliga behandlingen i rangordningen.
  För att undvika intressekonflikter bör grindvakter dessutom vara skyldiga att behandla sin egen produkt eller sina egna tjänster som en separat affärsdrivande enhet som är kommersiellt gångbar i egenskap av fristående tjänst.
  De riktlinjer som antas i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2019/1150 bör också underlätta genomförandet och efterlevnaden av den här skyldigheten (34). |
| --- | --- |

(49)

I sådana situationer bör grindvakten inte ägna sig åt någon form av differentierad eller förmånlig behandling vid rangordning på centrala plattformstjänster, vare sig rättsligt, kommersiellt eller tekniskt, till förmån för produkter eller tjänster som den erbjuder själv eller genom en företagsanvändare som den kontrollerar. För att säkerställa att denna skyldighet är effektiv bör det även säkerställas att de villkor som gäller för en sådan rangordning i allmänhet också är rättvisa. Rangordningen bör i detta sammanhang omfatta alla former av relativ synlighet, inbegripet visning, betygsättning, länkning eller röstresultat. För att säkerställa att den här skyldigheten är effektiv och inte kan kringgås bör den även tillämpas på alla åtgärder som kan ha en likvärdig effekt som den differentierade eller förmånliga behandlingen i rangordningen.
  För att undvika intressekonflikter bör grindvakter dessutom vara skyldiga att behandla sin egen produkt eller sina egna tjänster som en separat affärsdrivande enhet som är kommersiellt gångbar i egenskap av fristående tjänst.
  De riktlinjer som antas i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2019/1150 bör också underlätta genomförandet och efterlevnaden av den här skyldigheten (34).

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 52a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (52a) | Bristen på samtrafikfunktioner bland grindvakttjänster kan i hög grad påverka användarnas valfrihet och möjlighet till byte på grund av att slutanvändaren inte kan återskapa sociala anslutningar och nätverk som tillhandahålls av grindvakten, även om multihoming är möjligt. Det bör därför vara tillåtet för alla leverantörer av likvärdiga centrala plattformstjänster att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster eller sociala nätverkstjänster. Samtrafik bör tillhandahållas enligt de villkor och den kvalitet som finns tillgänglig eller används av grindvakten, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter säkerställs. I det särskilda fallet med nummerberoende interpersonella kommunikationstjänster bör kraven om samtrafik innebära att tredjepartsleverantörer ges möjlighet att begära tillträde till och samtrafik för funktioner som text, video, röst och bild, samtidigt som de bör tillhandahålla tillträde till och samtrafik för grundläggande funktioner i sociala nätverkstjänster, såsom inlägg, gillamarkeringar och kommentarer. Samtrafikåtgärder för nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster bör införas i enlighet med bestämmelserna i kodexen för elektronisk kommunikation, särskilt de villkor och förfaranden som fastställs i artikel 61 i kodexen. Dessa åtgärder bör dock ha som förutsättning att leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster som har utsetts till grindvakt uppfyller de villkor som krävs för att utlösa förfarandena, närmare bestämt att de uppnår en betydande grad av täckning och upptagning hos användarna, och därför bör det föreskrivas minimikrav för tillämplig interoperabilitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52a)

Bristen på samtrafikfunktioner bland grindvakttjänster kan i hög grad påverka användarnas valfrihet och möjlighet till byte på grund av att slutanvändaren inte kan återskapa sociala anslutningar och nätverk som tillhandahålls av grindvakten, även om multihoming är möjligt. Det bör därför vara tillåtet för alla leverantörer av likvärdiga centrala plattformstjänster att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster eller sociala nätverkstjänster. Samtrafik bör tillhandahållas enligt de villkor och den kvalitet som finns tillgänglig eller används av grindvakten, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter säkerställs. I det särskilda fallet med nummerberoende interpersonella kommunikationstjänster bör kraven om samtrafik innebära att tredjepartsleverantörer ges möjlighet att begära tillträde till och samtrafik för funktioner som text, video, röst och bild, samtidigt som de bör tillhandahålla tillträde till och samtrafik för grundläggande funktioner i sociala nätverkstjänster, såsom inlägg, gillamarkeringar och kommentarer. Samtrafikåtgärder för nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster bör införas i enlighet med bestämmelserna i kodexen för elektronisk kommunikation, särskilt de villkor och förfaranden som fastställs i artikel 61 i kodexen. Dessa åtgärder bör dock ha som förutsättning att leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster som har utsetts till grindvakt uppfyller de villkor som krävs för att utlösa förfarandena, närmare bestämt att de uppnår en betydande grad av täckning och upptagning hos användarna, och därför bör det föreskrivas minimikrav för tillämplig interoperabilitet.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna inte får information om effekten av en viss annons. För att ytterligare öka rättvisan, transparensen och öppenheten hos de webbannonseringstjänster som betecknats enligt denna förordning samt de som är helt integrerade med andra centrala plattformstjänster från samma leverantör, bör de betecknade grindvakterna därför på begäran ge annonsörer och utgivare kostnadsfri tillgång till
  grindvakternas
  resultatmätningsverktyg och den information som krävs för att annonsörerna, de reklambyråer som agerar för ett företags räkning och
  förläggarna
  ska kunna utföra sina egna oberoende kontroller av tillhandahållandet av de relevanta webbannonseringstjänsterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna inte får information om effekten av en viss annons. För att ytterligare öka rättvisan, transparensen och öppenheten hos de webbannonseringstjänster som betecknats enligt denna förordning samt de som är helt integrerade med andra centrala plattformstjänster från samma leverantör, bör de betecknade grindvakterna därför på begäran ge annonsörer och utgivare kostnadsfri tillgång till
  grindvakternas
  resultatmätningsverktyg och den information som krävs för att annonsörerna, de reklambyråer som agerar för ett företags räkning och
  förläggarna
  ska kunna utföra sina egna oberoende kontroller av tillhandahållandet av de relevanta webbannonseringstjänsterna.

| (53) | Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna inte får information om effekten av en viss annons. För att ytterligare öka rättvisan, transparensen och öppenheten hos de webbannonseringstjänster som betecknats enligt denna förordning samt de som är helt integrerade med andra centrala plattformstjänster från samma leverantör, bör de betecknade grindvakterna därför på begäran ge annonsörer och utgivare
  fullständig information om och insyn i de parametrar och data som används för beslutsfattande, verkställande och mätning av förmedlingstjänsterna. En grindvakt bör på begäran ge
  kostnadsfri tillgång till
  grindvaktens
  resultatmätningsverktyg och den information som krävs för att annonsörerna, de reklambyråer som agerar för ett företags räkning och
  utgivarna
  ska kunna utföra sina egna oberoende kontroller av tillhandahållandet av de relevanta webbannonseringstjänsterna. |
| --- | --- |

(53)

Villkoren för de webbannonseringstjänster som grindvakterna tillhandahåller företagsanvändarna, såväl annonsörer som utgivare, brister ofta i transparens och insyn. Detta leder ofta till att annonsörerna och utgivarna inte får information om effekten av en viss annons. För att ytterligare öka rättvisan, transparensen och öppenheten hos de webbannonseringstjänster som betecknats enligt denna förordning samt de som är helt integrerade med andra centrala plattformstjänster från samma leverantör, bör de betecknade grindvakterna därför på begäran ge annonsörer och utgivare
  fullständig information om och insyn i de parametrar och data som används för beslutsfattande, verkställande och mätning av förmedlingstjänsterna. En grindvakt bör på begäran ge
  kostnadsfri tillgång till
  grindvaktens
  resultatmätningsverktyg och den information som krävs för att annonsörerna, de reklambyråer som agerar för ett företags räkning och
  utgivarna
  ska kunna utföra sina egna oberoende kontroller av tillhandahållandet av de relevanta webbannonseringstjänsterna.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | I synnerhet fungerar de grindvakter som ger tillgång till
  programvarubutiker
  som en viktig nätport för de företagsanvändare som försöker nå slutanvändare. Med tanke på obalansen i förhandlingsstyrka mellan de grindvakterna och företagsanvändarna av deras
  programvarulager
  bör de grindvakterna inte tillåtas att införa allmänna villkor, inbegripet prisvillkor, som skulle vara orättvisa eller leda till omotiverad differentiering. Prissättningen eller andra allmänna villkor för tillträdet bör anses vara oskäliga om de leder till en obalans mellan rättigheter och skyldigheter för företagsanvändarna eller ger grindvakten en fördel som är oproportionerlig i förhållande till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändarna eller leder till en nackdel för företagsanvändarna när de tillhandahåller samma eller liknande tjänster som grindvakten. Följande riktmärken kan användas för att avgöra om de allmänna tillträdesvillkoren är rättvisa: de priser eller villkor som andra leverantörer av
  programvarubutiker
  tillämpar för samma eller liknande tjänster, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på olika tillhörande eller liknande tjänster eller på olika typer av slutanvändare, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst i olika geografiska regioner, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst som grindvakten erbjuder sig själv. Denna skyldighet bör inte skapa rätt till tillträde och bör inte påverka möjligheten för leverantörerna av
  programvarubutiker
  att ta det ansvar som krävs i kampen mot olagligt och oönskat innehåll i enlighet med förordning [rättsakten om digitala tjänster]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57)

I synnerhet fungerar de grindvakter som ger tillgång till
  programvarubutiker
  som en viktig nätport för de företagsanvändare som försöker nå slutanvändare. Med tanke på obalansen i förhandlingsstyrka mellan de grindvakterna och företagsanvändarna av deras
  programvarulager
  bör de grindvakterna inte tillåtas att införa allmänna villkor, inbegripet prisvillkor, som skulle vara orättvisa eller leda till omotiverad differentiering. Prissättningen eller andra allmänna villkor för tillträdet bör anses vara oskäliga om de leder till en obalans mellan rättigheter och skyldigheter för företagsanvändarna eller ger grindvakten en fördel som är oproportionerlig i förhållande till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändarna eller leder till en nackdel för företagsanvändarna när de tillhandahåller samma eller liknande tjänster som grindvakten. Följande riktmärken kan användas för att avgöra om de allmänna tillträdesvillkoren är rättvisa: de priser eller villkor som andra leverantörer av
  programvarubutiker
  tillämpar för samma eller liknande tjänster, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på olika tillhörande eller liknande tjänster eller på olika typer av slutanvändare, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst i olika geografiska regioner, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst som grindvakten erbjuder sig själv. Denna skyldighet bör inte skapa rätt till tillträde och bör inte påverka möjligheten för leverantörerna av
  programvarubutiker
  att ta det ansvar som krävs i kampen mot olagligt och oönskat innehåll i enlighet med förordning [rättsakten om digitala tjänster].

| (57) | I synnerhet fungerar de grindvakter som ger tillgång till
  centrala plattformstjänster
  som en viktig nätport för de företagsanvändare som försöker nå slutanvändare. Med tanke på obalansen i förhandlingsstyrka mellan de grindvakterna och företagsanvändarna av deras
  centrala plattformstjänster
  bör de grindvakterna inte tillåtas att införa allmänna villkor, inbegripet prisvillkor, som skulle vara orättvisa eller leda till omotiverad differentiering. Prissättningen eller andra allmänna villkor för tillträdet bör anses vara oskäliga om de leder till en obalans mellan rättigheter och skyldigheter för företagsanvändarna eller ger grindvakten en fördel som är oproportionerlig i förhållande till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändarna eller leder till en nackdel för företagsanvändarna när de tillhandahåller samma eller liknande tjänster som grindvakten. Följande riktmärken kan användas för att avgöra om de allmänna tillträdesvillkoren är rättvisa: de priser eller villkor som andra leverantörer av
  centrala plattformstjänster
  tillämpar för samma eller liknande tjänster, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på olika tillhörande eller liknande tjänster eller på olika typer av slutanvändare, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst i olika geografiska regioner, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst som grindvakten erbjuder sig själv. Denna skyldighet bör inte skapa rätt till tillträde och bör inte påverka möjligheten för leverantörerna av
  centrala plattformstjänster
  att ta det ansvar som krävs i kampen mot olagligt och oönskat innehåll i enlighet med förordning [rättsakten om digitala tjänster]. |
| --- | --- |

(57)

I synnerhet fungerar de grindvakter som ger tillgång till
  centrala plattformstjänster
  som en viktig nätport för de företagsanvändare som försöker nå slutanvändare. Med tanke på obalansen i förhandlingsstyrka mellan de grindvakterna och företagsanvändarna av deras
  centrala plattformstjänster
  bör de grindvakterna inte tillåtas att införa allmänna villkor, inbegripet prisvillkor, som skulle vara orättvisa eller leda till omotiverad differentiering. Prissättningen eller andra allmänna villkor för tillträdet bör anses vara oskäliga om de leder till en obalans mellan rättigheter och skyldigheter för företagsanvändarna eller ger grindvakten en fördel som är oproportionerlig i förhållande till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändarna eller leder till en nackdel för företagsanvändarna när de tillhandahåller samma eller liknande tjänster som grindvakten. Följande riktmärken kan användas för att avgöra om de allmänna tillträdesvillkoren är rättvisa: de priser eller villkor som andra leverantörer av
  centrala plattformstjänster
  tillämpar för samma eller liknande tjänster, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på olika tillhörande eller liknande tjänster eller på olika typer av slutanvändare, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst i olika geografiska regioner, de priser eller villkor som leverantören av programvarubutiken tillämpar på samma tjänst som grindvakten erbjuder sig själv. Denna skyldighet bör inte skapa rätt till tillträde och bör inte påverka möjligheten för leverantörerna av
  centrala plattformstjänster
  att ta det ansvar som krävs i kampen mot olagligt och oönskat innehåll i enlighet med förordning [rättsakten om digitala tjänster].

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 57a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (57a) | Införandet av grindvakternas skyldigheter för tillträde, installation, portabilitet eller interoperabilitet kan underlättas av användandet av tekniska standarder. I det här avseendet bör kommissionen identifiera lämpliga och ofta använda tekniska IKT-standarder från standardiseringsorgan i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 1025/2012 eller, i tillämpliga fall, be/begära att europeiska standardiseringsorgan utvecklar dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57a)

Införandet av grindvakternas skyldigheter för tillträde, installation, portabilitet eller interoperabilitet kan underlättas av användandet av tekniska standarder. I det här avseendet bör kommissionen identifiera lämpliga och ofta använda tekniska IKT-standarder från standardiseringsorgan i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 1025/2012 eller, i tillämpliga fall, be/begära att europeiska standardiseringsorgan utvecklar dem.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (58) | För att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i denna förordning är effektiva och samtidigt begränsade till vad som är nödvändigt för att säkerställa öppenheten och åtgärda de skadliga effekterna av grindvakternas otillbörliga beteende, är det viktigt att tydligt definiera och begränsa dem så att grindvakterna omedelbart kan uppfylla dem, i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, konsumentskyddet, cybersäkerheten och produktsäkerheten. Grindvakterna bör säkerställa inbyggd överensstämmelse med denna förordning. De nödvändiga åtgärderna bör därför i möjligaste mån och i tillämpliga fall integreras i den tekniska utformning som grindvakterna använder. Det kan dock i vissa fall vara lämpligt att kommissionen, efter en dialog med den berörda grindvakten, ytterligare specificerar vissa av de åtgärder som den berörda grindvakten bör vidta för att effektivt fullgöra de skyldigheter som kan komma att specificeras ytterligare. Denna möjlighet till dialog kring regelverket bör göra det lättare för grindvakterna att följa förordningen och skyndsamt genomföra förordningen på korrekt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(58)

För att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i denna förordning är effektiva och samtidigt begränsade till vad som är nödvändigt för att säkerställa öppenheten och åtgärda de skadliga effekterna av grindvakternas otillbörliga beteende, är det viktigt att tydligt definiera och begränsa dem så att grindvakterna omedelbart kan uppfylla dem, i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, konsumentskyddet, cybersäkerheten och produktsäkerheten. Grindvakterna bör säkerställa inbyggd överensstämmelse med denna förordning. De nödvändiga åtgärderna bör därför i möjligaste mån och i tillämpliga fall integreras i den tekniska utformning som grindvakterna använder. Det kan dock i vissa fall vara lämpligt att kommissionen, efter en dialog med den berörda grindvakten, ytterligare specificerar vissa av de åtgärder som den berörda grindvakten bör vidta för att effektivt fullgöra de skyldigheter som kan komma att specificeras ytterligare. Denna möjlighet till dialog kring regelverket bör göra det lättare för grindvakterna att följa förordningen och skyndsamt genomföra förordningen på korrekt sätt.

| (58) | Målet med denna förordning är att säkerställa att den digitala ekonomin förblir rättvis och öppen för konkurrens, i syfte att främja innovation, högkvalitativa digitala produkter och tjänster, rättvisa och konkurrenskraftiga priser samt hög kvalitet och valmöjligheter för slutanvändarna i den digitala sektorn.
  För att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i denna förordning är effektiva och samtidigt begränsade till vad som är nödvändigt för att säkerställa öppenheten och åtgärda de skadliga effekterna av grindvakternas otillbörliga beteende, är det viktigt att tydligt definiera och begränsa dem så att grindvakterna omedelbart kan uppfylla dem – i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, konsumentskyddet, cybersäkerheten och produktsäkerheten
  – liksom tillgänglighetskrav för personer med funktionsnedsättning i enlighet med direktiv (EU) 2019/882
  . Grindvakterna bör säkerställa inbyggd överensstämmelse med denna förordning. De nödvändiga åtgärderna bör därför i möjligaste mån och i tillämpliga fall integreras i den tekniska utformning som grindvakterna använder. Det kan dock i vissa fall vara lämpligt att kommissionen, efter en dialog med den berörda grindvakten,
  och, där så är lämpligt, efter samråd med berörda tredje parter, i ett beslut
  ytterligare specificerar vissa av de åtgärder som den berörda grindvakten bör vidta för att effektivt fullgöra de skyldigheter som kan komma att specificeras ytterligare. Denna möjlighet till dialog kring regelverket bör göra det lättare för grindvakterna att följa förordningen och skyndsamt genomföra förordningen på korrekt sätt. |
| --- | --- |

(58)

Målet med denna förordning är att säkerställa att den digitala ekonomin förblir rättvis och öppen för konkurrens, i syfte att främja innovation, högkvalitativa digitala produkter och tjänster, rättvisa och konkurrenskraftiga priser samt hög kvalitet och valmöjligheter för slutanvändarna i den digitala sektorn.
  För att säkerställa att de skyldigheter som fastställs i denna förordning är effektiva och samtidigt begränsade till vad som är nödvändigt för att säkerställa öppenheten och åtgärda de skadliga effekterna av grindvakternas otillbörliga beteende, är det viktigt att tydligt definiera och begränsa dem så att grindvakterna omedelbart kan uppfylla dem – i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, konsumentskyddet, cybersäkerheten och produktsäkerheten
  – liksom tillgänglighetskrav för personer med funktionsnedsättning i enlighet med direktiv (EU) 2019/882
  . Grindvakterna bör säkerställa inbyggd överensstämmelse med denna förordning. De nödvändiga åtgärderna bör därför i möjligaste mån och i tillämpliga fall integreras i den tekniska utformning som grindvakterna använder. Det kan dock i vissa fall vara lämpligt att kommissionen, efter en dialog med den berörda grindvakten,
  och, där så är lämpligt, efter samråd med berörda tredje parter, i ett beslut
  ytterligare specificerar vissa av de åtgärder som den berörda grindvakten bör vidta för att effektivt fullgöra de skyldigheter som kan komma att specificeras ytterligare. Denna möjlighet till dialog kring regelverket bör göra det lättare för grindvakterna att följa förordningen och skyndsamt genomföra förordningen på korrekt sätt.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 59

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (59) | Som ett ytterligare inslag för att säkerställa proportionaliteten bör grindvakterna ges möjlighet att begära tillfälligt upphävande, i den utsträckning det är nödvändigt, av en specifik skyldighet under exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, till exempel en oförutsedd extern chock som tillfälligt har eliminerat en betydande del av slutanvändarnas efterfrågan på den relevanta centrala plattformstjänsten, om grindvakten visar att fullgörandet av en särskild skyldighet äventyrar den ekonomiska bärkraften hos den berörda grindvaktens verksamhet i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59)

Som ett ytterligare inslag för att säkerställa proportionaliteten bör grindvakterna ges möjlighet att begära tillfälligt upphävande, i den utsträckning det är nödvändigt, av en specifik skyldighet under exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, till exempel en oförutsedd extern chock som tillfälligt har eliminerat en betydande del av slutanvändarnas efterfrågan på den relevanta centrala plattformstjänsten, om grindvakten visar att fullgörandet av en särskild skyldighet äventyrar den ekonomiska bärkraften hos den berörda grindvaktens verksamhet i unionen.

| (59) | Som ett ytterligare inslag för att säkerställa proportionaliteten bör grindvakterna ges möjlighet att begära tillfälligt upphävande, i den utsträckning det är nödvändigt, av en specifik skyldighet under exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, till exempel en oförutsedd extern chock som tillfälligt har eliminerat en betydande del av slutanvändarnas efterfrågan på den relevanta centrala plattformstjänsten, om grindvakten visar att fullgörandet av en särskild skyldighet äventyrar den ekonomiska bärkraften hos den berörda grindvaktens verksamhet i unionen.
  Kommissionen bör i sitt beslut ange skälen för att bevilja det tillfälliga upphävandet, och se över beslutet regelbundet för att bedöma huruvida villkoren för beviljandet fortfarande är giltiga. |
| --- | --- |

(59)

Som ett ytterligare inslag för att säkerställa proportionaliteten bör grindvakterna ges möjlighet att begära tillfälligt upphävande, i den utsträckning det är nödvändigt, av en specifik skyldighet under exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, till exempel en oförutsedd extern chock som tillfälligt har eliminerat en betydande del av slutanvändarnas efterfrågan på den relevanta centrala plattformstjänsten, om grindvakten visar att fullgörandet av en särskild skyldighet äventyrar den ekonomiska bärkraften hos den berörda grindvaktens verksamhet i unionen.
  Kommissionen bör i sitt beslut ange skälen för att bevilja det tillfälliga upphävandet, och se över beslutet regelbundet för att bedöma huruvida villkoren för beviljandet fortfarande är giltiga.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 60

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (60) | I undantagsfall som är motiverade med hänsyn till allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet bör kommissionen kunna besluta att den berörda skyldigheten inte gäller en viss central plattformstjänst. Att dessa allmänintressen påverkas kan tyda på att kostnaderna för samhället som helhet för att genomföra en viss skyldighet i vissa undantagsfall skulle vara för höga och därmed oproportionerliga. Dialogen kring regelverket i syfte att underlätta fullgörandet med begränsade möjligheter till tillfälligt upphävande och undantag bör säkerställa proportionaliteten i skyldigheterna i denna förordning utan att undergräva de avsedda förhandseffekterna på rättvisan och öppenheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(60)

I undantagsfall som är motiverade med hänsyn till allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet bör kommissionen kunna besluta att den berörda skyldigheten inte gäller en viss central plattformstjänst. Att dessa allmänintressen påverkas kan tyda på att kostnaderna för samhället som helhet för att genomföra en viss skyldighet i vissa undantagsfall skulle vara för höga och därmed oproportionerliga. Dialogen kring regelverket i syfte att underlätta fullgörandet med begränsade möjligheter till tillfälligt upphävande och undantag bör säkerställa proportionaliteten i skyldigheterna i denna förordning utan att undergräva de avsedda förhandseffekterna på rättvisan och öppenheten.

| (60) | I undantagsfall som är motiverade med hänsyn till allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet bör kommissionen kunna besluta att den berörda skyldigheten inte gäller en viss central plattformstjänst. Att dessa allmänintressen påverkas kan tyda på att kostnaderna för samhället som helhet för att genomföra en viss skyldighet i vissa undantagsfall skulle vara för höga och därmed oproportionerliga. Dialogen kring regelverket i syfte att underlätta fullgörandet med begränsade
  och vederbörligen motiverade
  möjligheter till tillfälligt upphävande och undantag bör säkerställa proportionaliteten i skyldigheterna i denna förordning utan att undergräva de avsedda förhandseffekterna på rättvisan och öppenheten.
  När ett sådant undantag beviljas bör kommissionen se över sitt beslut vartannat år. |
| --- | --- |

(60)

I undantagsfall som är motiverade med hänsyn till allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet bör kommissionen kunna besluta att den berörda skyldigheten inte gäller en viss central plattformstjänst. Att dessa allmänintressen påverkas kan tyda på att kostnaderna för samhället som helhet för att genomföra en viss skyldighet i vissa undantagsfall skulle vara för höga och därmed oproportionerliga. Dialogen kring regelverket i syfte att underlätta fullgörandet med begränsade
  och vederbörligen motiverade
  möjligheter till tillfälligt upphävande och undantag bör säkerställa proportionaliteten i skyldigheterna i denna förordning utan att undergräva de avsedda förhandseffekterna på rättvisan och öppenheten.
  När ett sådant undantag beviljas bör kommissionen se över sitt beslut vartannat år.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 61

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (61) | Slutanvändarnas intressen i fråga om dataskydd och integritet är relevanta för alla bedömningar av möjliga negativa effekter av grindvakternas observerade praxis att samla in och lagra stora mängder data från slutanvändarna. En lämplig grad av transparens i de profileringsmetoder som grindvakterna använder gör det lättare att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna genom att grindvakterna utsätts för yttre påtryckningar att förhindra att en djupgående konsumentprofilering görs till branschstandard, med tanke på att potentiella nya aktörer eller nystartade leverantörer inte kan få tillgång till data i samma utsträckning och djup, och i samma omfattning. Ökad transparens bör göra det möjligt för andra leverantörer av centrala plattformstjänster att differentiera sig bättre genom att använda överlägsen utrustning som tryggar den personliga integriteten. För att säkerställa en miniminivå av effektivitet hos den här transparensskyldigheten bör grindvakterna åtminstone tillhandahålla en beskrivning av på vilken grund profileringen utförs, inbegripet om personuppgifter och data som härrör från användaraktiviteter används, vilken behandling som görs, för vilka ändamål profilen förbereds och slutligen används, hur profileringen påverkar grindvakternas tjänster, samt vilka åtgärder som vidtagits för att göra det möjligt för slutanvändarna att få kännedom om den relevanta användningen av sådan profilering, och för att begära deras samtycke. |

Kommissionens förslag

Ändring

(61)

Slutanvändarnas intressen i fråga om dataskydd och integritet är relevanta för alla bedömningar av möjliga negativa effekter av grindvakternas observerade praxis att samla in och lagra stora mängder data från slutanvändarna. En lämplig grad av transparens i de profileringsmetoder som grindvakterna använder gör det lättare att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna genom att grindvakterna utsätts för yttre påtryckningar att förhindra att en djupgående konsumentprofilering görs till branschstandard, med tanke på att potentiella nya aktörer eller nystartade leverantörer inte kan få tillgång till data i samma utsträckning och djup, och i samma omfattning. Ökad transparens bör göra det möjligt för andra leverantörer av centrala plattformstjänster att differentiera sig bättre genom att använda överlägsen utrustning som tryggar den personliga integriteten. För att säkerställa en miniminivå av effektivitet hos den här transparensskyldigheten bör grindvakterna åtminstone tillhandahålla en beskrivning av på vilken grund profileringen utförs, inbegripet om personuppgifter och data som härrör från användaraktiviteter används, vilken behandling som görs, för vilka ändamål profilen förbereds och slutligen används, hur profileringen påverkar grindvakternas tjänster, samt vilka åtgärder som vidtagits för att göra det möjligt för slutanvändarna att få kännedom om den relevanta användningen av sådan profilering, och för att begära deras samtycke.

| (61) | Slutanvändarnas intressen i fråga om dataskydd och integritet är relevanta för alla bedömningar av möjliga negativa effekter av grindvakternas observerade praxis att samla in och lagra stora mängder data från slutanvändarna. En lämplig grad av transparens i de profileringsmetoder som grindvakterna använder gör det lättare att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna genom att grindvakterna utsätts för yttre påtryckningar att förhindra att en djupgående konsumentprofilering görs till branschstandard, med tanke på att potentiella nya aktörer eller nystartade leverantörer inte kan få tillgång till data i samma utsträckning och djup, och i samma omfattning. Ökad transparens bör göra det möjligt för andra leverantörer av centrala plattformstjänster att differentiera sig bättre genom att använda överlägsen utrustning som tryggar den personliga integriteten. För att säkerställa en miniminivå av effektivitet hos den här transparensskyldigheten bör grindvakterna åtminstone tillhandahålla en beskrivning av på vilken grund profileringen utförs, inbegripet om personuppgifter och data som härrör från användaraktiviteter används, vilken behandling som görs, för vilka ändamål profilen förbereds och slutligen används, hur profileringen påverkar grindvakternas tjänster, samt vilka åtgärder som vidtagits för att göra det möjligt för slutanvändarna att få kännedom om den relevanta användningen av sådan profilering, och för att begära deras samtycke.
  Konsumentskyddsmyndigheternas sakkunskap i egenskap av medlemmar i högnivågruppen för digitala tillsynsmyndigheter bör särskilt beaktas vid bedömningen av metoder för konsumentprofilering. Kommissionen bör, i samråd med Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, civilsamhället och sakkunniga, utveckla standarder och processer för revisionen. |
| --- | --- |

(61)

Slutanvändarnas intressen i fråga om dataskydd och integritet är relevanta för alla bedömningar av möjliga negativa effekter av grindvakternas observerade praxis att samla in och lagra stora mängder data från slutanvändarna. En lämplig grad av transparens i de profileringsmetoder som grindvakterna använder gör det lättare att konkurrera med de centrala plattformstjänsterna genom att grindvakterna utsätts för yttre påtryckningar att förhindra att en djupgående konsumentprofilering görs till branschstandard, med tanke på att potentiella nya aktörer eller nystartade leverantörer inte kan få tillgång till data i samma utsträckning och djup, och i samma omfattning. Ökad transparens bör göra det möjligt för andra leverantörer av centrala plattformstjänster att differentiera sig bättre genom att använda överlägsen utrustning som tryggar den personliga integriteten. För att säkerställa en miniminivå av effektivitet hos den här transparensskyldigheten bör grindvakterna åtminstone tillhandahålla en beskrivning av på vilken grund profileringen utförs, inbegripet om personuppgifter och data som härrör från användaraktiviteter används, vilken behandling som görs, för vilka ändamål profilen förbereds och slutligen används, hur profileringen påverkar grindvakternas tjänster, samt vilka åtgärder som vidtagits för att göra det möjligt för slutanvändarna att få kännedom om den relevanta användningen av sådan profilering, och för att begära deras samtycke.
  Konsumentskyddsmyndigheternas sakkunskap i egenskap av medlemmar i högnivågruppen för digitala tillsynsmyndigheter bör särskilt beaktas vid bedömningen av metoder för konsumentprofilering. Kommissionen bör, i samråd med Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, civilsamhället och sakkunniga, utveckla standarder och processer för revisionen.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 62

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (62) | För att säkerställa ett fullständigt och varaktigt uppnående av målen för denna förordning bör kommissionen kunna bedöma om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt utan att den uppnår de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i denna förordning, om en grindvakts systematiskt bristande fullgörande motiverar att ytterligare korrigerande åtgärder vidtas,
  och
  om förteckningen över skyldigheter för att ta itu, med orättvisa metoder av grindvakter bör ses över och ytterligare metoder som är lika orättvisa och begränsar de digitala marknadernas öppenhet
  bör identifieras
  . En sådan bedömning bör baseras på marknadsundersökningar som ska genomföras inom en lämplig tidsram, med hjälp av tydliga förfaranden och tidsfrister, för att stödja denna förordnings förhandseffekt på öppenheten och rättvisan inom den digitala sektorn, och för att ge den rättssäkerhet som krävs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(62)

För att säkerställa ett fullständigt och varaktigt uppnående av målen för denna förordning bör kommissionen kunna bedöma om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt utan att den uppnår de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i denna förordning, om en grindvakts systematiskt bristande fullgörande motiverar att ytterligare korrigerande åtgärder vidtas,
  och
  om förteckningen över skyldigheter för att ta itu, med orättvisa metoder av grindvakter bör ses över och ytterligare metoder som är lika orättvisa och begränsar de digitala marknadernas öppenhet
  bör identifieras
  . En sådan bedömning bör baseras på marknadsundersökningar som ska genomföras inom en lämplig tidsram, med hjälp av tydliga förfaranden och tidsfrister, för att stödja denna förordnings förhandseffekt på öppenheten och rättvisan inom den digitala sektorn, och för att ge den rättssäkerhet som krävs.

| (62) | För att säkerställa ett fullständigt och varaktigt uppnående av målen för denna förordning bör kommissionen kunna bedöma om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt utan att den uppnår de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i denna förordning, om en grindvakts systematiskt bristande fullgörande motiverar att ytterligare korrigerande åtgärder vidtas, om förteckningen över skyldigheter för att ta itu med orättvisa metoder av grindvakter bör ses över och
  om
  ytterligare metoder som är lika orättvisa och begränsar de digitala marknadernas öppenhet
  behöver utredas
  . En sådan bedömning bör baseras på marknadsundersökningar som ska genomföras inom en lämplig tidsram, med hjälp av tydliga förfaranden och
  bindande
  tidsfrister, för att stödja denna förordnings förhandseffekt på öppenheten och rättvisan inom den digitala sektorn, och för att ge den rättssäkerhet som krävs. |
| --- | --- |

(62)

För att säkerställa ett fullständigt och varaktigt uppnående av målen för denna förordning bör kommissionen kunna bedöma om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt utan att den uppnår de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i denna förordning, om en grindvakts systematiskt bristande fullgörande motiverar att ytterligare korrigerande åtgärder vidtas, om förteckningen över skyldigheter för att ta itu med orättvisa metoder av grindvakter bör ses över och
  om
  ytterligare metoder som är lika orättvisa och begränsar de digitala marknadernas öppenhet
  behöver utredas
  . En sådan bedömning bör baseras på marknadsundersökningar som ska genomföras inom en lämplig tidsram, med hjälp av tydliga förfaranden och
  bindande
  tidsfrister, för att stödja denna förordnings förhandseffekt på öppenheten och rättvisan inom den digitala sektorn, och för att ge den rättssäkerhet som krävs.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 64

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (64) | Kommissionen bör undersöka och bedöma om ytterligare beteendemässiga korrigerande åtgärder eller, i förekommande fall, strukturella korrigerande åtgärder är motiverade för att säkerställa att grindvakten inte kan motverka målen i denna förordning genom systematiskt bristande fullgörande av en eller flera av de skyldigheter som fastställs i denna förordning
  , vilket ytterligare stärkt dess ställning som grindvakt. Detta skulle vara fallet om grindvakternas storlek på den inre marknaden har ökat ytterligare, företagsanvändarnas och slutanvändarnas ekonomiska beroende av grindvakternas centrala plattformstjänster har stärkts ytterligare, eftersom deras antal har ökat ytterligare och grindvakten gynnas av att dess ställning befästs.
  Kommissionen bör därför i sådana fall ha befogenhet att införa eventuella korrigerande åtgärder, vare sig de är beteendemässiga eller strukturella,
  med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen. Strukturella korrigerande åtgärder, såsom juridisk, funktionell eller strukturell separation, inbegripet avyttring av en verksamhet eller delar av den, bör införas endast om det inte finns någon lika
  effektiv
  beteendemässig åtgärd eller om en lika effektiv beteendemässig åtgärd skulle vara mer betungande för det berörda företaget än den strukturella korrigerande åtgärden. Ändringar av ett företags struktur som förelåg innan det systematiskt bristande fullgörandet fastställdes är endast proportionerliga om det finns en
  betydande
  risk för att det systematiskt bristande fullgörandet beror på det berörda företagets struktur
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(64)

Kommissionen bör undersöka och bedöma om ytterligare beteendemässiga korrigerande åtgärder eller, i förekommande fall, strukturella korrigerande åtgärder är motiverade för att säkerställa att grindvakten inte kan motverka målen i denna förordning genom systematiskt bristande fullgörande av en eller flera av de skyldigheter som fastställs i denna förordning
  , vilket ytterligare stärkt dess ställning som grindvakt. Detta skulle vara fallet om grindvakternas storlek på den inre marknaden har ökat ytterligare, företagsanvändarnas och slutanvändarnas ekonomiska beroende av grindvakternas centrala plattformstjänster har stärkts ytterligare, eftersom deras antal har ökat ytterligare och grindvakten gynnas av att dess ställning befästs.
  Kommissionen bör därför i sådana fall ha befogenhet att införa eventuella korrigerande åtgärder, vare sig de är beteendemässiga eller strukturella,
  med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen. Strukturella korrigerande åtgärder, såsom juridisk, funktionell eller strukturell separation, inbegripet avyttring av en verksamhet eller delar av den, bör införas endast om det inte finns någon lika
  effektiv
  beteendemässig åtgärd eller om en lika effektiv beteendemässig åtgärd skulle vara mer betungande för det berörda företaget än den strukturella korrigerande åtgärden. Ändringar av ett företags struktur som förelåg innan det systematiskt bristande fullgörandet fastställdes är endast proportionerliga om det finns en
  betydande
  risk för att det systematiskt bristande fullgörandet beror på det berörda företagets struktur
  .

| (64) | Kommissionen bör undersöka och bedöma om ytterligare beteendemässiga korrigerande åtgärder eller, i förekommande fall, strukturella korrigerande åtgärder är motiverade för att säkerställa att grindvakten inte kan motverka målen i denna förordning genom systematiskt bristande fullgörande av en eller flera av de skyldigheter som fastställs i denna förordning. Kommissionen bör därför i sådana fall
  med systematisk bristande överensstämmelse
  ha befogenhet att införa eventuella korrigerande åtgärder, vare sig de är beteendemässiga eller strukturella,
  som krävs för att säkerställa
  effektiv
  överensstämmelse med den här förordningen
  .
  Kommissionen kan förbjuda grindvakter att ägna sig åt förvärv (inbegripet ”konkurrensdödande förvärv”) inom de områden som är relevanta för denna förordning, t.ex. digital teknik eller datarelaterade sektorer, t.ex. spel, forskningsinstitut, konsumentvaror, fitnesshjälpmedel
  ,
  hälsobevakning, finansiella tjänster, och under en begränsad tidsperiod om detta är nödvändigt och proportionellt för att komma till rätta med den skada som orsakas av upprepade överträdelser eller för att förhindra ytterligare skada på öppenheten och rättvisan på den inre marknaden. När kommissionen gör detta kan den ta hänsyn till olika faktorer, såsom sannolika nätverkseffekter, konsolidering av data och eventuella långsiktiga effekter, eller huruvida och när anskaffandet av mål med specifika dataresurser på ett betydande sätt kan äventyra marknadernas konkurrensförmåga och konkurrenskraft genom horisontella eller vertikala verkningar eller konglomeratverkningar. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen bör undersöka och bedöma om ytterligare beteendemässiga korrigerande åtgärder eller, i förekommande fall, strukturella korrigerande åtgärder är motiverade för att säkerställa att grindvakten inte kan motverka målen i denna förordning genom systematiskt bristande fullgörande av en eller flera av de skyldigheter som fastställs i denna förordning. Kommissionen bör därför i sådana fall
  med systematisk bristande överensstämmelse
  ha befogenhet att införa eventuella korrigerande åtgärder, vare sig de är beteendemässiga eller strukturella,
  som krävs för att säkerställa
  effektiv
  överensstämmelse med den här förordningen
  .
  Kommissionen kan förbjuda grindvakter att ägna sig åt förvärv (inbegripet ”konkurrensdödande förvärv”) inom de områden som är relevanta för denna förordning, t.ex. digital teknik eller datarelaterade sektorer, t.ex. spel, forskningsinstitut, konsumentvaror, fitnesshjälpmedel
  ,
  hälsobevakning, finansiella tjänster, och under en begränsad tidsperiod om detta är nödvändigt och proportionellt för att komma till rätta med den skada som orsakas av upprepade överträdelser eller för att förhindra ytterligare skada på öppenheten och rättvisan på den inre marknaden. När kommissionen gör detta kan den ta hänsyn till olika faktorer, såsom sannolika nätverkseffekter, konsolidering av data och eventuella långsiktiga effekter, eller huruvida och när anskaffandet av mål med specifika dataresurser på ett betydande sätt kan äventyra marknadernas konkurrensförmåga och konkurrenskraft genom horisontella eller vertikala verkningar eller konglomeratverkningar.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 65a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (65a) | Interimistiska åtgärder kan vara ett viktigt verktyg för att säkerställa att de överträdelser som utreds inte under en pågående utredning leder till allvarlig och omedelbar skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare. I brådskande fall där en risk för allvarlig och omedelbar skada för grindvakters företagsanvändare eller slutanvändare skulle kunna uppstå till följd av nya metoder som skulle kunna undergräva konkurrensmöjligheterna för de centrala plattformstjänsterna bör kommissionen kunna genomföra interimistiska åtgärder genom att tillfälligt införa skyldigheter för den berörda grindvakten. Dessa interimistiska åtgärder bör begränsas till vad som är nödvändigt och motiverat. De bör gälla i avvaktan på att marknadsundersökningen avslutas och på det motsvarande slutliga beslutet från kommissionen enligt artikel 17. |

Kommissionens förslag

Ändring

(65a)

Interimistiska åtgärder kan vara ett viktigt verktyg för att säkerställa att de överträdelser som utreds inte under en pågående utredning leder till allvarlig och omedelbar skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare. I brådskande fall där en risk för allvarlig och omedelbar skada för grindvakters företagsanvändare eller slutanvändare skulle kunna uppstå till följd av nya metoder som skulle kunna undergräva konkurrensmöjligheterna för de centrala plattformstjänsterna bör kommissionen kunna genomföra interimistiska åtgärder genom att tillfälligt införa skyldigheter för den berörda grindvakten. Dessa interimistiska åtgärder bör begränsas till vad som är nödvändigt och motiverat. De bör gälla i avvaktan på att marknadsundersökningen avslutas och på det motsvarande slutliga beslutet från kommissionen enligt artikel 17.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 67

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (67) | Om en grindvakt under ett förfarande avseende bristande fullgörande eller en undersökning av systemiskt bristande fullgörande erbjuder kommissionen åtaganden, bör kommissionen ha möjlighet att anta ett beslut som gör dessa åtaganden bindande för den berörda grindvakten, om den konstaterar att åtagandena säkerställer att skyldigheterna i denna förordning fullgörs effektivt. I det beslutet bör det också konstateras att det inte längre finns skäl för kommissionen att ingripa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(67)

Om en grindvakt under ett förfarande avseende bristande fullgörande eller en undersökning av systemiskt bristande fullgörande erbjuder kommissionen åtaganden, bör kommissionen ha möjlighet att anta ett beslut som gör dessa åtaganden bindande för den berörda grindvakten, om den konstaterar att åtagandena säkerställer att skyldigheterna i denna förordning fullgörs effektivt. I det beslutet bör det också konstateras att det inte längre finns skäl för kommissionen att ingripa.

utgår

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 70

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (70) | Kommissionen bör direkt kunna begära att företag eller företagssammanslutningar tillhandahåller alla relevanta bevis, data och information. Dessutom bör kommissionen kunna begära all relevant information från alla offentliga myndigheter, organ eller byråer i medlemsstaten eller från fysiska eller juridiska personer vid tillämpningen av denna förordning. När företagen följer ett kommissionsbeslutet är de skyldiga att besvara frågor om de faktiska omständigheterna och tillhandahålla handlingar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(70)

Kommissionen bör direkt kunna begära att företag eller företagssammanslutningar tillhandahåller alla relevanta bevis, data och information. Dessutom bör kommissionen kunna begära all relevant information från alla offentliga myndigheter, organ eller byråer i medlemsstaten eller från fysiska eller juridiska personer vid tillämpningen av denna förordning. När företagen följer ett kommissionsbeslutet är de skyldiga att besvara frågor om de faktiska omständigheterna och tillhandahålla handlingar.

| (70) | Kommissionen bör direkt kunna begära att företag eller företagssammanslutningar tillhandahåller alla relevanta bevis, data och information.
  De tidsfrister som fastställs av kommissionen för begäran om information bör respektera ett företags eller en företagssammanslutnings storlek och kapacitet.
  Dessutom bör kommissionen kunna begära all relevant information från alla offentliga myndigheter, organ eller byråer i medlemsstaten eller från fysiska eller juridiska personer vid tillämpningen av denna förordning. När företagen följer ett kommissionsbeslutet är de skyldiga att besvara frågor om de faktiska omständigheterna och tillhandahålla handlingar. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen bör direkt kunna begära att företag eller företagssammanslutningar tillhandahåller alla relevanta bevis, data och information.
  De tidsfrister som fastställs av kommissionen för begäran om information bör respektera ett företags eller en företagssammanslutnings storlek och kapacitet.
  Dessutom bör kommissionen kunna begära all relevant information från alla offentliga myndigheter, organ eller byråer i medlemsstaten eller från fysiska eller juridiska personer vid tillämpningen av denna förordning. När företagen följer ett kommissionsbeslutet är de skyldiga att besvara frågor om de faktiska omständigheterna och tillhandahålla handlingar.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 75

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (75) | I samband med förfaranden som genomförs enligt denna förordning bör de berörda företagen ges rätt att höras av kommissionen, och de beslut som fattas bör ges stor spridning. Samtidigt som de berörda företagens rätt till god förvaltning och rätt till försvar, särskilt rätten att få tillgång till handlingarna i ärendet och rätten att bli hörd, säkerställs är det viktigt att konfidentiella uppgifter skyddas. Dessutom bör kommissionen, med respekt för sekretesskyddet av informationen, se till att all information som åberopas i samband med beslutet lämnas ut i en omfattning som gör det möjligt för den som beslutet riktar sig till att förstå de omständigheter och överväganden som lett fram till beslutet. Slutligen kan på vissa villkor vissa affärshandlingar, såsom kommunikation mellan advokater och deras klienter, betraktas som konfidentiella om de relevanta villkoren är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Ändring

(75)

I samband med förfaranden som genomförs enligt denna förordning bör de berörda företagen ges rätt att höras av kommissionen, och de beslut som fattas bör ges stor spridning. Samtidigt som de berörda företagens rätt till god förvaltning och rätt till försvar, särskilt rätten att få tillgång till handlingarna i ärendet och rätten att bli hörd, säkerställs är det viktigt att konfidentiella uppgifter skyddas. Dessutom bör kommissionen, med respekt för sekretesskyddet av informationen, se till att all information som åberopas i samband med beslutet lämnas ut i en omfattning som gör det möjligt för den som beslutet riktar sig till att förstå de omständigheter och överväganden som lett fram till beslutet. Slutligen kan på vissa villkor vissa affärshandlingar, såsom kommunikation mellan advokater och deras klienter, betraktas som konfidentiella om de relevanta villkoren är uppfyllda.

| (75) | I samband med förfaranden som genomförs enligt denna förordning bör de berörda företagen ges rätt att höras av kommissionen, och de beslut som fattas bör ges stor spridning. Samtidigt som de berörda företagens rätt till god förvaltning och rätt till försvar, särskilt rätten att få tillgång till handlingarna i ärendet och rätten att bli hörd, säkerställs är det viktigt att konfidentiella uppgifter
  och känsliga kommersiella uppgifter, som skulle kunna påverka integriteten för affärshemligheter,
  skyddas. Dessutom bör kommissionen, med respekt för sekretesskyddet av informationen, se till att all information som åberopas i samband med beslutet lämnas ut i en omfattning som gör det möjligt för den som beslutet riktar sig till att förstå de omständigheter och överväganden som lett fram till beslutet. Slutligen kan på vissa villkor vissa affärshandlingar, såsom kommunikation mellan advokater och deras klienter, betraktas som konfidentiella om de relevanta villkoren är uppfyllda. |
| --- | --- |

(75)

I samband med förfaranden som genomförs enligt denna förordning bör de berörda företagen ges rätt att höras av kommissionen, och de beslut som fattas bör ges stor spridning. Samtidigt som de berörda företagens rätt till god förvaltning och rätt till försvar, särskilt rätten att få tillgång till handlingarna i ärendet och rätten att bli hörd, säkerställs är det viktigt att konfidentiella uppgifter
  och känsliga kommersiella uppgifter, som skulle kunna påverka integriteten för affärshemligheter,
  skyddas. Dessutom bör kommissionen, med respekt för sekretesskyddet av informationen, se till att all information som åberopas i samband med beslutet lämnas ut i en omfattning som gör det möjligt för den som beslutet riktar sig till att förstå de omständigheter och överväganden som lett fram till beslutet. Slutligen kan på vissa villkor vissa affärshandlingar, såsom kommunikation mellan advokater och deras klienter, betraktas som konfidentiella om de relevanta villkoren är uppfyllda.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 75a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (75a) | För att underlätta samarbete och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna kring verkställighetsåtgärder ska en högnivågrupp bestående av tillsynsmyndigheter med ansvar för den digitala sektorn inrättas, med befogenhet att ge råd till kommissionen. Inrättandet av den gruppen av tillsynsmyndigheter bör innebära att utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna möjliggörs och att det blir en bättre övervakning och därmed ett kraftfullare genomförande av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(75a)

För att underlätta samarbete och samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna kring verkställighetsåtgärder ska en högnivågrupp bestående av tillsynsmyndigheter med ansvar för den digitala sektorn inrättas, med befogenhet att ge råd till kommissionen. Inrättandet av den gruppen av tillsynsmyndigheter bör innebära att utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna möjliggörs och att det blir en bättre övervakning och därmed ett kraftfullare genomförande av denna förordning.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 75b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (75b) | Kommissionen bör tillämpa bestämmelserna i denna förordning i nära samarbete med behöriga nationella myndigheter för att säkerställa effektiv verkställighet, liksom ett konsekvent genomförande av denna förordning, och för att underlätta samarbetet med nationella myndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(75b)

Kommissionen bör tillämpa bestämmelserna i denna förordning i nära samarbete med behöriga nationella myndigheter för att säkerställa effektiv verkställighet, liksom ett konsekvent genomförande av denna förordning, och för att underlätta samarbetet med nationella myndigheter.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 76

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (76) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 och 30, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (35). |

Kommissionens förslag

Ändring

(76)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 och 30, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (35).

| (76) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 och 30, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (35). |
| --- | --- |

(76)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 och 30, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (35).

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 77

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (77) | Den rådgivande kommitté som inrättats i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör också yttra sig om vissa enskilda kommissionsbeslut som utfärdats enligt denna förordning. I syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn överallt i unionen där grindvakter finns bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen för att kunna komplettera denna förordning. Delegerade akter bör framför allt antas när det gäller metoden för att fastställa kvantitativa tröskelvärden för betecknande av grindvakter enligt denna förordning
  och när det gäller uppdateringen av de skyldigheter som fastställs i denna förordning, om kommissionen på grundval av en marknadsundersökning har fastställt behovet av att uppdatera skyldigheterna för att åtgärda metoder som begränsar centrala plattformstjänsters öppenhet eller som är orättvisa
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (36). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(77)

Den rådgivande kommitté som inrättats i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör också yttra sig om vissa enskilda kommissionsbeslut som utfärdats enligt denna förordning. I syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn överallt i unionen där grindvakter finns bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen för att kunna komplettera denna förordning. Delegerade akter bör framför allt antas när det gäller metoden för att fastställa kvantitativa tröskelvärden för betecknande av grindvakter enligt denna förordning
  och när det gäller uppdateringen av de skyldigheter som fastställs i denna förordning, om kommissionen på grundval av en marknadsundersökning har fastställt behovet av att uppdatera skyldigheterna för att åtgärda metoder som begränsar centrala plattformstjänsters öppenhet eller som är orättvisa
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (36). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (77) | Den rådgivande kommitté som inrättats i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör också yttra sig om vissa enskilda kommissionsbeslut som utfärdats enligt denna förordning. I syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn överallt i unionen där grindvakter finns bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen för att kunna komplettera denna förordning. Delegerade akter bör framför allt antas när det gäller metoden för att fastställa kvantitativa tröskelvärden för betecknande av grindvakter enligt denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (36). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(77)

Den rådgivande kommitté som inrättats i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör också yttra sig om vissa enskilda kommissionsbeslut som utfärdats enligt denna förordning. I syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn överallt i unionen där grindvakter finns bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen för att kunna komplettera denna förordning. Delegerade akter bör framför allt antas när det gäller metoden för att fastställa kvantitativa tröskelvärden för betecknande av grindvakter enligt denna förordning. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (36). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 77a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (77a) | Nationella domstolar kommer att ha en viktig roll i tillämpningen av denna förordning och bör ha möjlighet att be kommissionen att skicka information eller yttranden i frågor som rör tillämpningen av denna förordning. Samtidigt bör kommissionen kunna lämna muntliga eller skriftliga synpunkter till domstolarna i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(77a)

Nationella domstolar kommer att ha en viktig roll i tillämpningen av denna förordning och bör ha möjlighet att be kommissionen att skicka information eller yttranden i frågor som rör tillämpningen av denna förordning. Samtidigt bör kommissionen kunna lämna muntliga eller skriftliga synpunkter till domstolarna i medlemsstaterna.

Ändring 54

Förslag till förordning

Skäl 77b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (77b) | Visselblåsare kan göra behöriga myndigheter uppmärksamma på ny information som kan vara till nytta i arbetet med att upptäcka överträdelser av denna förordning och påföra sanktioner. Genom denna förordning bör det därför säkerställas att det finns lämpliga arrangemang som ger visselblåsare möjlighet att uppmärksamma behöriga myndigheter på faktiska eller potentiella överträdelser av denna förordning och skyddar dem mot repressalier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(77b)

Visselblåsare kan göra behöriga myndigheter uppmärksamma på ny information som kan vara till nytta i arbetet med att upptäcka överträdelser av denna förordning och påföra sanktioner. Genom denna förordning bör det därför säkerställas att det finns lämpliga arrangemang som ger visselblåsare möjlighet att uppmärksamma behöriga myndigheter på faktiska eller potentiella överträdelser av denna förordning och skyddar dem mot repressalier.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 77c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (77c) | Slutanvändarna bör ha rätt att åberopa sina rättigheter i förhållande till de skyldigheter som infördes för grindvakter under denna förordning genom grupptalan i enlighet med direktiv (EU) 2020/1828. |

Kommissionens förslag

Ändring

(77c)

Slutanvändarna bör ha rätt att åberopa sina rättigheter i förhållande till de skyldigheter som infördes för grindvakter under denna förordning genom grupptalan i enlighet med direktiv (EU) 2020/1828.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 78

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (78) | Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och noga övervaka dess effekter i fråga om öppenhet och rättvisa på affärsförbindelser i onlineplattformsekonomin, särskilt i syfte att fastställa behovet av ändringar mot bakgrund av relevant teknisk eller kommersiell utveckling. Denna utvärdering bör inbegripa en regelbunden översyn av förteckningen över centrala plattformstjänster
  och de skyldigheter som gäller för grindvakter
  samt efterlevnaden av dessa, i syfte att säkerställa att de digitala marknaderna i hela unionen är öppna och rättvisa. För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas och de berörda parternas erfarenheter. Kommissionen får i detta avseende även beakta de yttranden och rapporter som lagts fram för den av observationscentrumet för onlineplattformsekonomin, som först inrättades genom kommissionens beslut C(2018)2393 av den 26 april 2018. Till följd av utvärderingen bör kommissionen vidta lämpliga åtgärder. Kommissionen bör ha som mål att upprätthålla en hög skyddsnivå och respekt för EU:s gemensamma rättigheter och värden, särskilt jämlikhet och icke-diskriminering, när den gör bedömningar och översyner av praxis och skyldigheter enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(78)

Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och noga övervaka dess effekter i fråga om öppenhet och rättvisa på affärsförbindelser i onlineplattformsekonomin, särskilt i syfte att fastställa behovet av ändringar mot bakgrund av relevant teknisk eller kommersiell utveckling. Denna utvärdering bör inbegripa en regelbunden översyn av förteckningen över centrala plattformstjänster
  och de skyldigheter som gäller för grindvakter
  samt efterlevnaden av dessa, i syfte att säkerställa att de digitala marknaderna i hela unionen är öppna och rättvisa. För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas och de berörda parternas erfarenheter. Kommissionen får i detta avseende även beakta de yttranden och rapporter som lagts fram för den av observationscentrumet för onlineplattformsekonomin, som först inrättades genom kommissionens beslut C(2018)2393 av den 26 april 2018. Till följd av utvärderingen bör kommissionen vidta lämpliga åtgärder. Kommissionen bör ha som mål att upprätthålla en hög skyddsnivå och respekt för EU:s gemensamma rättigheter och värden, särskilt jämlikhet och icke-diskriminering, när den gör bedömningar och översyner av praxis och skyldigheter enligt denna förordning.

| (78) | Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och noga övervaka dess effekter i fråga om öppenhet och rättvisa på affärsförbindelser i onlineplattformsekonomin, särskilt i syfte att fastställa behovet av ändringar mot bakgrund av relevant teknisk eller kommersiell utveckling. Denna utvärdering bör inbegripa en regelbunden översyn av förteckningen över centrala plattformstjänster samt efterlevnaden av dessa, i syfte att säkerställa att de digitala marknaderna i hela unionen är öppna och rättvisa. För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas och de berörda parternas erfarenheter. Kommissionen får i detta avseende även beakta de yttranden och rapporter som lagts fram för den av observationscentrumet för onlineplattformsekonomin, som först inrättades genom kommissionens beslut C(2018)2393 av den 26 april 2018. Till följd av utvärderingen bör kommissionen vidta lämpliga åtgärder. Kommissionen bör ha som mål att upprätthålla en hög skyddsnivå och respekt för EU:s gemensamma rättigheter och värden, särskilt jämlikhet och icke-diskriminering, när den gör bedömningar och översyner av praxis och skyldigheter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen bör regelbundet utvärdera denna förordning och noga övervaka dess effekter i fråga om öppenhet och rättvisa på affärsförbindelser i onlineplattformsekonomin, särskilt i syfte att fastställa behovet av ändringar mot bakgrund av relevant teknisk eller kommersiell utveckling. Denna utvärdering bör inbegripa en regelbunden översyn av förteckningen över centrala plattformstjänster samt efterlevnaden av dessa, i syfte att säkerställa att de digitala marknaderna i hela unionen är öppna och rättvisa. För att få en bred överblick över utvecklingen inom sektorn bör man inom ramen för utvärderingen ta hänsyn till medlemsstaternas och de berörda parternas erfarenheter. Kommissionen får i detta avseende även beakta de yttranden och rapporter som lagts fram för den av observationscentrumet för onlineplattformsekonomin, som först inrättades genom kommissionens beslut C(2018)2393 av den 26 april 2018. Till följd av utvärderingen bör kommissionen vidta lämpliga åtgärder. Kommissionen bör ha som mål att upprätthålla en hög skyddsnivå och respekt för EU:s gemensamma rättigheter och värden, särskilt jämlikhet och icke-diskriminering, när den gör bedömningar och översyner av praxis och skyldigheter enligt denna förordning.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 78a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (78a) | Utan att det påverkar budgetförfarandet, och genom befintliga finansieringsinstrument, bör kommissionen tilldelas tillräckliga personalresurser och ekonomiska och tekniska resurser för att säkerställa att den kan utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt och utöva sina befogenheter med avseende på efterlevnaden av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(78a)

Utan att det påverkar budgetförfarandet, och genom befintliga finansieringsinstrument, bör kommissionen tilldelas tillräckliga personalresurser och ekonomiska och tekniska resurser för att säkerställa att den kan utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt och utöva sina befogenheter med avseende på efterlevnaden av denna förordning.

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 79

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 16, 47 och 50. Denna förordning bör således tolkas och tillämpas med beaktande av dessa rättigheter och principer. | (79) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 16, 47 och 50. Denna förordning bör således tolkas och tillämpas med beaktande av dessa rättigheter och principer. |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 16, 47 och 50. Denna förordning bör således tolkas och tillämpas med beaktande av dessa rättigheter och principer.

(79)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 16, 47 och 50. Denna förordning bör således tolkas och tillämpas med beaktande av dessa rättigheter och principer.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  I
  denna förordning
  fastställs
  harmoniserade regler som säkerställer öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn i hela unionen där grindvakter finns. | 1.   
  Syftet med
  denna förordning
  är att bidra till en väl fungerande inre marknad genom att fastställa
  harmoniserade regler som säkerställer öppna och rättvisa marknader
  för alla företag till nytta för både företagsanvändare och slutanvändare
  inom den digitala sektorn i hela unionen där grindvakter finns
  , i syfte att främja innovation och öka konsumenternas välfärd
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  I
  denna förordning
  fastställs
  harmoniserade regler som säkerställer öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn i hela unionen där grindvakter finns.

1.   
  Syftet med
  denna förordning
  är att bidra till en väl fungerande inre marknad genom att fastställa
  harmoniserade regler som säkerställer öppna och rättvisa marknader
  för alla företag till nytta för både företagsanvändare och slutanvändare
  inom den digitala sektorn i hela unionen där grindvakter finns
  , i syfte att främja innovation och öka konsumenternas välfärd
  .

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Denna förordning ska tillämpas på centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till
  företagsanvändare som är etablerade i unionen eller
  slutanvändare som är etablerade eller belägna i unionen, oavsett grindvakternas etablerings- eller bosättningsort och oberoende av vilken lag som annars skulle vara tillämplig på tillhandahållandet av tjänster. | 2.   Denna förordning ska tillämpas på centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till slutanvändare som är etablerade eller belägna i unionen
  och företagsanvändare
  , oavsett grindvakternas
  eller företagsanvändarnas
  etablerings- eller bosättningsort och oberoende av vilken lag som annars skulle vara tillämplig på tillhandahållandet av tjänster.
  Denna förordning ska gälla och tolkas med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 11, 16, 47 och 50. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Denna förordning ska tillämpas på centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till
  företagsanvändare som är etablerade i unionen eller
  slutanvändare som är etablerade eller belägna i unionen, oavsett grindvakternas etablerings- eller bosättningsort och oberoende av vilken lag som annars skulle vara tillämplig på tillhandahållandet av tjänster.

2.   Denna förordning ska tillämpas på centrala plattformstjänster som tillhandahålls eller erbjuds av grindvakter till slutanvändare som är etablerade eller belägna i unionen
  och företagsanvändare
  , oavsett grindvakternas
  eller företagsanvändarnas
  etablerings- eller bosättningsort och oberoende av vilken lag som annars skulle vara tillämplig på tillhandahållandet av tjänster.
  Denna förordning ska gälla och tolkas med fullständig respekt för de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 11, 16, 47 och 50.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3 – led b

Artikel 1 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | som avser andra elektroniska kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv (EU) 2018/1972 än sådana som avser interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel
  2.4 b
  i det direktivet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

som avser andra elektroniska kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv (EU) 2018/1972 än sådana som avser interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel
  2.4 b
  i det direktivet.

2.4 b

| b) | som avser andra elektroniska kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv (EU) 2018/1972 än sådana som avser
  nummeroberoende
  interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel
  2.7
  i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

som avser andra elektroniska kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 2.4 i direktiv (EU) 2018/1972 än sådana som avser
  nummeroberoende
  interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel
  2.7
  i det direktivet.

nummeroberoende

2.7

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 5

Artikel 1 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna
  ska
  inte ålägga grindvakter ytterligare skyldigheter genom lagar och andra författningar
  i syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader
  . Detta påverkar inte tillämpningen av bestämmelser som syftar till att främja andra legitima allmänintressen, i överensstämmelse med unionsrätten. I synnerhet finns det inget i denna förordning som hindrar medlemsstaterna från att införa skyldigheter, som är förenliga med unionsrätten, för företag inbegripet leverantörer av centrala plattformstjänster, om dessa skyldigheter inte har något samband med de berörda företag som har status som grindvakt i den mening som avses i denna förordning, i syfte att skydda konsumenterna
  eller
  bekämpa illojal konkurrens. | 5.   
  För att undvika fragmentering av den inre marknaden ska
  medlemsstaterna inte
  , i syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader,
  ålägga grindvakter
  i den mening som avses i denna förordning
  ytterligare skyldigheter genom lagar och andra författningar. Detta påverkar inte tillämpningen av bestämmelser som syftar till att främja andra legitima allmänintressen, i överensstämmelse med unionsrätten. I synnerhet finns det inget i denna förordning som hindrar medlemsstaterna från att införa skyldigheter som är förenliga med unionsrätten för företag, inbegripet leverantörer av centrala plattformstjänster, om dessa skyldigheter inte har något samband med de berörda företag som har status som grindvakt i den mening som avses i denna förordning, i syfte att skydda konsumenterna, bekämpa illojal konkurrens
  eller främja andra legitima allmänintressen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna
  ska
  inte ålägga grindvakter ytterligare skyldigheter genom lagar och andra författningar
  i syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader
  . Detta påverkar inte tillämpningen av bestämmelser som syftar till att främja andra legitima allmänintressen, i överensstämmelse med unionsrätten. I synnerhet finns det inget i denna förordning som hindrar medlemsstaterna från att införa skyldigheter, som är förenliga med unionsrätten, för företag inbegripet leverantörer av centrala plattformstjänster, om dessa skyldigheter inte har något samband med de berörda företag som har status som grindvakt i den mening som avses i denna förordning, i syfte att skydda konsumenterna
  eller
  bekämpa illojal konkurrens.

5.   
  För att undvika fragmentering av den inre marknaden ska
  medlemsstaterna inte
  , i syfte att säkerställa öppna och rättvisa marknader,
  ålägga grindvakter
  i den mening som avses i denna förordning
  ytterligare skyldigheter genom lagar och andra författningar. Detta påverkar inte tillämpningen av bestämmelser som syftar till att främja andra legitima allmänintressen, i överensstämmelse med unionsrätten. I synnerhet finns det inget i denna förordning som hindrar medlemsstaterna från att införa skyldigheter som är förenliga med unionsrätten för företag, inbegripet leverantörer av centrala plattformstjänster, om dessa skyldigheter inte har något samband med de berörda företag som har status som grindvakt i den mening som avses i denna förordning, i syfte att skydda konsumenterna, bekämpa illojal konkurrens
  eller främja andra legitima allmänintressen
  .

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 6

Artikel 1 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget. Den påverkar inte heller tillämpningen av nationella bestämmelser som förbjuder konkurrensbegränsande avtal, beslut av företagssammanslutningar, samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning, nationella konkurrensregler som förbjuder andra former av ensidigt beteende i den mån
  de
  tillämpas på andra företag än grindvakter eller innebär att grindvakter åläggs ytterligare skyldigheter, rådets förordning (EG) nr 139/2004 (38) och nationella bestämmelser om koncentrationskontroll
  , samt Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) 2019/1150
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../...

   (39). | 6.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget. Den påverkar inte heller tillämpningen av nationella bestämmelser som förbjuder konkurrensbegränsande avtal, beslut av företagssammanslutningar, samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning, nationella konkurrensregler som förbjuder andra former av ensidigt beteende i den mån
  dessa regler
  tillämpas på andra företag än grindvakter
  i den mening som avses i denna förordning
  eller innebär att grindvakter åläggs ytterligare skyldigheter, rådets förordning (EG) nr 139/2004 (38) och nationella bestämmelser om koncentrationskontroll
  eller
  förordning (EU) 2019/1150. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget. Den påverkar inte heller tillämpningen av nationella bestämmelser som förbjuder konkurrensbegränsande avtal, beslut av företagssammanslutningar, samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning, nationella konkurrensregler som förbjuder andra former av ensidigt beteende i den mån
  de
  tillämpas på andra företag än grindvakter eller innebär att grindvakter åläggs ytterligare skyldigheter, rådets förordning (EG) nr 139/2004 (38) och nationella bestämmelser om koncentrationskontroll
  , samt Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) 2019/1150
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../...

   (39).

6.   Denna förordning påverkar inte tillämpningen av artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget. Den påverkar inte heller tillämpningen av nationella bestämmelser som förbjuder konkurrensbegränsande avtal, beslut av företagssammanslutningar, samordnade förfaranden och missbruk av dominerande ställning, nationella konkurrensregler som förbjuder andra former av ensidigt beteende i den mån
  dessa regler
  tillämpas på andra företag än grindvakter
  i den mening som avses i denna förordning
  eller innebär att grindvakter åläggs ytterligare skyldigheter, rådets förordning (EG) nr 139/2004 (38) och nationella bestämmelser om koncentrationskontroll
  eller
  förordning (EU) 2019/1150.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 7

Artikel 1 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   De nationella myndigheterna får inte fatta beslut som strider mot ett beslut som kommissionen antagit enligt denna förordning. Kommissionen och medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och en nära samordning i sina verkställighetsåtgärder. | 7.   De nationella myndigheterna får inte fatta beslut som strider mot ett beslut som kommissionen antagit enligt denna förordning. Kommissionen och medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och en nära samordning i sina verkställighetsåtgärder
  på grundval av de principer som fastställs i artikel 31d
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   De nationella myndigheterna får inte fatta beslut som strider mot ett beslut som kommissionen antagit enligt denna förordning. Kommissionen och medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och en nära samordning i sina verkställighetsåtgärder.

7.   De nationella myndigheterna får inte fatta beslut som strider mot ett beslut som kommissionen antagit enligt denna förordning. Kommissionen och medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och en nära samordning i sina verkställighetsåtgärder
  på grundval av de principer som fastställs i artikel 31d
  .

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2 – led fa (nytt)

Artikel 2 – led 2 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | Webbläsare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

Webbläsare.

Webbläsare.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2 – led fb (nytt)

Artikel 2 – led 2 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fb) | Virtuella assistenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fb)

fb)

Virtuella assistenter.

Virtuella assistenter.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2 – led fc (nytt)

Artikel 2 – led 2 – led fc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fc) | Internetansluten tv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fc)

fc)

Internetansluten tv.

Internetansluten tv.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2 – led h

Artikel 2 – led 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | Annonseringstjänster
  , inbegripet annonseringsnätverk,
  annonsutbyten
  och andra annonsförmedlingstjänster, som tillhandahålls av en leverantör av någon av de centrala plattformstjänster som förtecknas i leden a–g. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

Annonseringstjänster
  , inbegripet annonseringsnätverk,
  annonsutbyten
  och andra annonsförmedlingstjänster, som tillhandahålls av en leverantör av någon av de centrala plattformstjänster som förtecknas i leden a–g.

Annonseringstjänster

annonsutbyten

| h) | Tjänster för onlineannonsering
  , inbegripet annonseringsnätverk,
  annonsbörser
  och andra annonsförmedlingstjänster, som tillhandahålls av en leverantör
  – om det företag som denna leverantör tillhör också är en leverantör –
  av någon av de centrala plattformstjänster som förtecknas i leden a–g. |
| --- | --- |

h)

Tjänster för onlineannonsering
  , inbegripet annonseringsnätverk,
  annonsbörser
  och andra annonsförmedlingstjänster, som tillhandahålls av en leverantör
  – om det företag som denna leverantör tillhör också är en leverantör –
  av någon av de centrala plattformstjänster som förtecknas i leden a–g.

Tjänster för onlineannonsering

annonsbörser

– om det företag som denna leverantör tillhör också är en leverantör –

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 6

Artikel 2 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | onlinebaserad sökmotor: en digital tjänst enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2019/1150. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)

onlinebaserad sökmotor: en digital tjänst enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2019/1150.

| (6) | onlinebaserad sökmotor: en digital tjänst enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2019/1150
  , vilket således exkluderar sökfunktioner hos andra onlinebaserade förmedlingstjänster
  . |
| --- | --- |

(6)

onlinebaserad sökmotor: en digital tjänst enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EU) 2019/1150
  , vilket således exkluderar sökfunktioner hos andra onlinebaserade förmedlingstjänster
  .

, vilket således exkluderar sökfunktioner hos andra onlinebaserade förmedlingstjänster

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 10a (nytt)

Artikel 2 – led 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | webbläsare: programvaruapplikation som gör det möjligt för användare att få tillgång till och interagera med webbinnehåll på servrar som är anslutna till nätverk såsom internet, inbegripet fristående webbläsare och webbläsare som är integrerade eller inkapslade i programvara eller liknande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(10a)

(10a)

webbläsare: programvaruapplikation som gör det möjligt för användare att få tillgång till och interagera med webbinnehåll på servrar som är anslutna till nätverk såsom internet, inbegripet fristående webbläsare och webbläsare som är integrerade eller inkapslade i programvara eller liknande.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 10b (nytt)

Artikel 2 – led 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | virtuella assistenter: programvara som är införlivad med eller sammankopplad med en vara, i den mening som avses i direktiv (EU) 2019/771, och som kan behandla begäranden, utföra uppgifter eller besvara frågor baserade på ljud, bild eller annan teknik för kognitiv databehandling, inbegripet tjänster för förstärkt verklighet, och som på grundval av dessa begäranden, uppgifter eller frågor får tillgång till sina egna och tredje parters tjänster eller styr sina egna och tredje parters enheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(10b)

(10b)

virtuella assistenter: programvara som är införlivad med eller sammankopplad med en vara, i den mening som avses i direktiv (EU) 2019/771, och som kan behandla begäranden, utföra uppgifter eller besvara frågor baserade på ljud, bild eller annan teknik för kognitiv databehandling, inbegripet tjänster för förstärkt verklighet, och som på grundval av dessa begäranden, uppgifter eller frågor får tillgång till sina egna och tredje parters tjänster eller styr sina egna och tredje parters enheter.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 10c (nytt)

Artikel 2 – led 10c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10c) | internetansluten tv: systemprogramvara eller programvaruapplikation som styr en tv-apparat som är ansluten till internet och låter sig styras av programvaruapplikationer, bland annat för tillhandahållande av musik- och videoströmning eller visning av bilder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(10c)

(10c)

internetansluten tv: systemprogramvara eller programvaruapplikation som styr en tv-apparat som är ansluten till internet och låter sig styras av programvaruapplikationer, bland annat för tillhandahållande av musik- och videoströmning eller visning av bilder.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 14

Artikel 2 – led 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | kompletterande tjänst: tjänst som tillhandahålls i samband med eller tillsammans med centrala plattformstjänster, inbegripet betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3
  och
  tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster enligt definitionen i artikel 3 j i direktiv (EU) 2015/2366 samt tjänster för fullgörande, identifiering eller annonsering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14)

kompletterande tjänst: tjänst som tillhandahålls i samband med eller tillsammans med centrala plattformstjänster, inbegripet betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3
  och
  tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster enligt definitionen i artikel 3 j i direktiv (EU) 2015/2366 samt tjänster för fullgörande, identifiering eller annonsering.

och

| (14) | kompletterande tjänst: tjänst som tillhandahålls i samband med eller tillsammans med centrala plattformstjänster, inbegripet betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3, tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster enligt definitionen i artikel 3 j i direktiv (EU) 2015/2366
  , system för betalning i app
  samt tjänster för fullgörande
  , inbegripet paketleverans enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2018/644, godstransport
  , identifiering eller annonsering. |
| --- | --- |

(14)

kompletterande tjänst: tjänst som tillhandahålls i samband med eller tillsammans med centrala plattformstjänster, inbegripet betaltjänster enligt definitionen i artikel 4.3, tekniska tjänster som stöder tillhandahållandet av betaltjänster enligt definitionen i artikel 3 j i direktiv (EU) 2015/2366
  , system för betalning i app
  samt tjänster för fullgörande
  , inbegripet paketleverans enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2018/644, godstransport
  , identifiering eller annonsering.

, system för betalning i app

, inbegripet paketleverans enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2018/644, godstransport

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 14a (nytt)

Artikel 2 – led 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | system för betalning i app: en applikation, en tjänst eller ett användargränssnitt som behandlar betalningar från användare av en app. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14a)

(14a)

system för betalning i app: en applikation, en tjänst eller ett användargränssnitt som behandlar betalningar från användare av en app.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 18

Artikel 2 – led 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | rangordning: den relativa position som tilldelas varor eller tjänster som erbjuds via
  onlinebaserade förmedlingstjänster eller sociala nätverkstjänster
  , eller den relevans som sökresultat ges av sökmotorer, såsom
  dessa
  presenteras, organiseras eller vidarebefordras av leverantörerna av
  onlinebaserade förmedlingstjänster eller sociala nätverkstjänster eller av leverantörer av sökmotorer
  , oavsett vilka tekniska medel som används för sådan presentation, organisation eller vidarebefordran. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(18)

rangordning: den relativa position som tilldelas varor eller tjänster som erbjuds via
  onlinebaserade förmedlingstjänster eller sociala nätverkstjänster
  , eller den relevans som sökresultat ges av sökmotorer, såsom
  dessa
  presenteras, organiseras eller vidarebefordras av leverantörerna av
  onlinebaserade förmedlingstjänster eller sociala nätverkstjänster eller av leverantörer av sökmotorer
  , oavsett vilka tekniska medel som används för sådan presentation, organisation eller vidarebefordran.

onlinebaserade förmedlingstjänster eller sociala nätverkstjänster

dessa

onlinebaserade förmedlingstjänster eller sociala nätverkstjänster eller av leverantörer av sökmotorer

| (18) | rangordning: den relativa position som tilldelas varor eller tjänster som erbjuds via
  centrala plattformstjänster
  , eller den relevans som sökresultat ges av sökmotorer, såsom
  detta
  presenteras, organiseras eller vidarebefordras av leverantörerna av
  centrala plattformstjänster
  , oavsett vilka tekniska medel som används för sådan presentation, organisation eller vidarebefordran. |
| --- | --- |

(18)

rangordning: den relativa position som tilldelas varor eller tjänster som erbjuds via
  centrala plattformstjänster
  , eller den relevans som sökresultat ges av sökmotorer, såsom
  detta
  presenteras, organiseras eller vidarebefordras av leverantörerna av
  centrala plattformstjänster
  , oavsett vilka tekniska medel som används för sådan presentation, organisation eller vidarebefordran.

centrala plattformstjänster

detta

centrala plattformstjänster

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 18a (nytt)

Artikel 2 – led 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | sökresultat: all information i vilket format som helst, inbegripet text, grafik, tal eller andra utdata, som returneras som svar på och med anknytning till en skriftlig eller muntlig sökfråga, oavsett om informationen är ett organiskt resultat, ett betalt resultat, ett direkt svar eller en produkt, en tjänst eller information som erbjuds i samband med eller visas tillsammans med, eller helt eller delvis är inkapslad i, de organiska resultaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(18a)

(18a)

sökresultat: all information i vilket format som helst, inbegripet text, grafik, tal eller andra utdata, som returneras som svar på och med anknytning till en skriftlig eller muntlig sökfråga, oavsett om informationen är ett organiskt resultat, ett betalt resultat, ett direkt svar eller en produkt, en tjänst eller information som erbjuds i samband med eller visas tillsammans med, eller helt eller delvis är inkapslad i, de organiska resultaten.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 23a (nytt)

Artikel 2 – led 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | interoperabilitet: möjligheten att utbyta information och ömsesidigt använda den information som har utbytts så att alla maskinvaru- eller programvaruelement som är relevanta för en viss tjänst och som används av leverantören rent praktiskt fungerar ihop med maskinvara eller programvara som är relevant för en viss tjänst som tillhandahålls av tredjepartsleverantörer, och som skiljer sig från de element genom vilka den berörda informationen ursprungligen tillhandahölls. Detta inbegriper möjligheten att få åtkomst till sådan information utan att behöva använda en applikationsprogramvara eller andra konverteringstekniker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(23a)

(23a)

interoperabilitet: möjligheten att utbyta information och ömsesidigt använda den information som har utbytts så att alla maskinvaru- eller programvaruelement som är relevanta för en viss tjänst och som används av leverantören rent praktiskt fungerar ihop med maskinvara eller programvara som är relevant för en viss tjänst som tillhandahålls av tredjepartsleverantörer, och som skiljer sig från de element genom vilka den berörda informationen ursprungligen tillhandahölls. Detta inbegriper möjligheten att få åtkomst till sådan information utan att behöva använda en applikationsprogramvara eller andra konverteringstekniker.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – inledningen

Artikel 3 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  En leverantör av centrala plattformstjänster
  ska betecknas som grindvakt om | 1.   
  Ett företag
  ska betecknas som grindvakt om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  En leverantör av centrala plattformstjänster
  ska betecknas som grindvakt om

1.   
  Ett företag
  ska betecknas som grindvakt om

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led b

Artikel 3 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | den
  driver en central plattformstjänst som fungerar som en viktig
  nätport för företagsanvändare för att nå ut till
  slutanvändare, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

den
  driver en central plattformstjänst som fungerar som en viktig
  nätport för företagsanvändare för att nå ut till
  slutanvändare, och

den

nätport för företagsanvändare för att nå ut till

| b) | det
  driver en central plattformstjänst som fungerar som en viktig
  ingång genom vilken företagsanvändare och slutanvändare når andra
  slutanvändare, och |
| --- | --- |

b)

det
  driver en central plattformstjänst som fungerar som en viktig
  ingång genom vilken företagsanvändare och slutanvändare når andra
  slutanvändare, och

det

ingång genom vilken företagsanvändare och slutanvändare når andra

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  En leverantör av centrala plattformstjänster
  ska förutsättas uppfylla följande krav: | 2.   
  Ett företag
  ska förutsättas uppfylla följande krav: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  En leverantör av centrala plattformstjänster
  ska förutsättas uppfylla följande krav:

2.   
  Ett företag
  ska förutsättas uppfylla följande krav:

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Kravet i punkt 1 a, om det
  företag som den tillhör
  uppnått en årlig omsättning inom EES på minst
  6,5
   miljarder euro under de senaste tre räkenskapsåren, eller om det genomsnittliga börsvärdet eller motsvarande
  rättvisa
  marknadsvärde för
  det företag det tillhör
  uppgick till minst
  65
   miljarder euro under det senaste räkenskapsåret, och det tillhandahåller en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Kravet i punkt 1 a, om det
  företag som den tillhör
  uppnått en årlig omsättning inom EES på minst
  6,5
   miljarder euro under de senaste tre räkenskapsåren, eller om det genomsnittliga börsvärdet eller motsvarande
  rättvisa
  marknadsvärde för
  det företag det tillhör
  uppgick till minst
  65
   miljarder euro under det senaste räkenskapsåret, och det tillhandahåller en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater.

företag som den tillhör

6,5

rättvisa

det företag det tillhör

65

| a) | Kravet i punkt 1 a, om det uppnått en årlig omsättning inom EES på minst
  8
   miljarder euro under de senaste tre räkenskapsåren, eller om det genomsnittliga börsvärdet eller motsvarande
  skäliga
  marknadsvärde för
  företaget
  uppgick till minst
  80
   miljarder euro under det senaste räkenskapsåret, och det tillhandahåller en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

Kravet i punkt 1 a, om det uppnått en årlig omsättning inom EES på minst
  8
   miljarder euro under de senaste tre räkenskapsåren, eller om det genomsnittliga börsvärdet eller motsvarande
  skäliga
  marknadsvärde för
  företaget
  uppgick till minst
  80
   miljarder euro under det senaste räkenskapsåret, och det tillhandahåller en central plattformstjänst i minst tre medlemsstater.

8

skäliga

företaget

80

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 1

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kravet i punkt 1 b om
  leverantören i fråga tillhandahåller en central plattformstjänst
  som har mer än 45 miljoner
  aktiva
  slutanvändare i månaden som är etablerade eller belägna i 
  unionen
  och mer än 10 000
  aktiva
  företagsanvändare per år som varit etablerade i 
  unionen
  under det senaste räkenskapsåret. | Kravet i punkt 1 b, om
  det tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster
  som
  var och en
  har mer än 45 miljoner slutanvändare i månaden som är etablerade eller belägna i 
  EES
  och mer än 10 000 företagsanvändare per år som varit etablerade i 
  EES
  under det senaste räkenskapsåret. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kravet i punkt 1 b om
  leverantören i fråga tillhandahåller en central plattformstjänst
  som har mer än 45 miljoner
  aktiva
  slutanvändare i månaden som är etablerade eller belägna i 
  unionen
  och mer än 10 000
  aktiva
  företagsanvändare per år som varit etablerade i 
  unionen
  under det senaste räkenskapsåret.

leverantören i fråga tillhandahåller en central plattformstjänst

aktiva

unionen

aktiva

unionen

Kravet i punkt 1 b, om
  det tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster
  som
  var och en
  har mer än 45 miljoner slutanvändare i månaden som är etablerade eller belägna i 
  EES
  och mer än 10 000 företagsanvändare per år som varit etablerade i 
  EES
  under det senaste räkenskapsåret.

det tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster

var och en

EES

EES

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 2

Artikel 3 – punkt 2 – led b – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpning av första stycket ska aktiva användare per månad avse det genomsnittliga antalet aktiva användare per månad under den största delen av det senaste räkenskapsåret. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpning av första stycket ska aktiva användare per månad avse det genomsnittliga antalet aktiva användare per månad under den största delen av det senaste räkenskapsåret.

Vid tillämpning av första stycket ska aktiva användare per månad avse det genomsnittliga antalet aktiva användare per månad under den största delen av det senaste räkenskapsåret.

utgår

utgår

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led c

Artikel 3 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Kravet i punkt 1 c, om tröskelvärdena i led b uppnåddes under vart och ett av de
  tre
  senaste räkenskapsåren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Kravet i punkt 1 c, om tröskelvärdena i led b uppnåddes under vart och ett av de
  tre
  senaste räkenskapsåren.

tre

| c) | Kravet i punkt 1 c, om tröskelvärdena i led b uppnåddes under vart och ett av de
  två
  senaste räkenskapsåren. |
| --- | --- |

c)

Kravet i punkt 1 c, om tröskelvärdena i led b uppnåddes under vart och ett av de
  två
  senaste räkenskapsåren.

två

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 3 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Vid tillämpningen av led b gäller följande: |
| | i) | Slutanvändare per månad och företagsanvändare per år ska mätas med beaktande av de indikatorer som anges i bilagan till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpningen av led b gäller följande:

Vid tillämpningen av led b gäller följande:

i)

i)

Slutanvändare per månad och företagsanvändare per år ska mätas med beaktande av de indikatorer som anges i bilagan till denna förordning.

Slutanvändare per månad och företagsanvändare per år ska mätas med beaktande av de indikatorer som anges i bilagan till denna förordning.

| ii) | Slutanvändare per månad ska syfta på det genomsnittliga antalet slutanvändare per månad under en period på minst sex månader inom det senaste räkenskapsåret. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Slutanvändare per månad ska syfta på det genomsnittliga antalet slutanvändare per månad under en period på minst sex månader inom det senaste räkenskapsåret.

Slutanvändare per månad ska syfta på det genomsnittliga antalet slutanvändare per månad under en period på minst sex månader inom det senaste räkenskapsåret.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om
  en leverantör av
  centrala plattformstjänster uppnår alla tröskelvärden i punkt 2, ska
  den
  underrätta kommissionen om detta inom
  tre
  månader efter det att dessa tröskelvärden har uppnåtts och tillhandahålla den relevanta information som anges i punkt 2. Underrättelsen ska innehålla den relevanta information som anges i punkt 2 för var och en av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av
  den leverantör
  som uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b. Underrättelsen ska uppdateras när andra centrala plattformstjänster individuellt uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b. | 3.   Om
  ett företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster uppnår alla tröskelvärden i punkt 2 ska
  det
  underrätta kommissionen om detta
  utan dröjsmål, dock senast
  inom
  två
  månader efter det att dessa tröskelvärden har uppnåtts, och tillhandahålla den relevanta information som anges i punkt 2. Underrättelsen ska innehålla den relevanta information som anges i punkt 2 för var och en av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av
  det företag
  som uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b. Underrättelsen ska uppdateras när andra centrala plattformstjänster individuellt uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b. |
| Om
  en
  relevant
  leverantör av
  centrala plattformstjänster underlåter att anmäla den information som krävs enligt denna punkt ska detta inte hindra kommissionen från att när som helst beteckna dessa
  leverantörer
  som grindvakter i enlighet med punkt 4. | Om
  ett
  relevant
  företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster underlåter att anmäla den information som krävs enligt denna punkt ska detta inte hindra kommissionen från att när som helst beteckna dessa
  företag
  som grindvakter i enlighet med punkt 4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om
  en leverantör av
  centrala plattformstjänster uppnår alla tröskelvärden i punkt 2, ska
  den
  underrätta kommissionen om detta inom
  tre
  månader efter det att dessa tröskelvärden har uppnåtts och tillhandahålla den relevanta information som anges i punkt 2. Underrättelsen ska innehålla den relevanta information som anges i punkt 2 för var och en av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av
  den leverantör
  som uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b. Underrättelsen ska uppdateras när andra centrala plattformstjänster individuellt uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b.

3.   Om
  ett företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster uppnår alla tröskelvärden i punkt 2 ska
  det
  underrätta kommissionen om detta
  utan dröjsmål, dock senast
  inom
  två
  månader efter det att dessa tröskelvärden har uppnåtts, och tillhandahålla den relevanta information som anges i punkt 2. Underrättelsen ska innehålla den relevanta information som anges i punkt 2 för var och en av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls av
  det företag
  som uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b. Underrättelsen ska uppdateras när andra centrala plattformstjänster individuellt uppfyller tröskelvärdena i punkt 2 b.

Om
  en
  relevant
  leverantör av
  centrala plattformstjänster underlåter att anmäla den information som krävs enligt denna punkt ska detta inte hindra kommissionen från att när som helst beteckna dessa
  leverantörer
  som grindvakter i enlighet med punkt 4.

en

leverantör av

leverantörer

Om
  ett
  relevant
  företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster underlåter att anmäla den information som krävs enligt denna punkt ska detta inte hindra kommissionen från att när som helst beteckna dessa
  företag
  som grindvakter i enlighet med punkt 4.

ett

företag som tillhandahåller

företag

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 3 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål
  och
  senast 60 dagar efter att ha mottagit den fullständiga information som avses i punkt 3 beteckna
  den leverantör av
  centrala plattformstjänster som uppfyller alla tröskelvärden i punkt 2 som grindvakt
  , såvida inte den leverantören, tillsammans med
  sin anmälan
  , lägger
  fram
  tillräckligt underbyggda
  argument
  som visar
  att
  leverantören
  , under de omständigheter
  i
  vilka den relevanta centrala plattformstjänsten är verksam
  och med beaktande av de faktorer som förtecknas i punkt 6
  , inte uppfyller kraven i punkt 1. | Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål
  , dock
  senast 60 dagar efter att ha mottagit den fullständiga information som avses i punkt 3, beteckna
  det företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster
  och
  som uppfyller alla tröskelvärden i punkt 2 som grindvakt
  . Företaget får i
  sin anmälan
  lägga
  fram
  övertygande
  argument
  för att visa
  att
  det
  , under de omständigheter
  under
  vilka den relevanta centrala plattformstjänsten är verksam, inte uppfyller kraven i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål
  och
  senast 60 dagar efter att ha mottagit den fullständiga information som avses i punkt 3 beteckna
  den leverantör av
  centrala plattformstjänster som uppfyller alla tröskelvärden i punkt 2 som grindvakt
  , såvida inte den leverantören, tillsammans med
  sin anmälan
  , lägger
  fram
  tillräckligt underbyggda
  argument
  som visar
  att
  leverantören
  , under de omständigheter
  i
  vilka den relevanta centrala plattformstjänsten är verksam
  och med beaktande av de faktorer som förtecknas i punkt 6
  , inte uppfyller kraven i punkt 1.

och

den leverantör av

, såvida inte den leverantören, tillsammans med

, lägger

tillräckligt underbyggda

som visar

leverantören

i

och med beaktande av de faktorer som förtecknas i punkt 6

Kommissionen ska utan onödigt dröjsmål
  , dock
  senast 60 dagar efter att ha mottagit den fullständiga information som avses i punkt 3, beteckna
  det företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster
  och
  som uppfyller alla tröskelvärden i punkt 2 som grindvakt
  . Företaget får i
  sin anmälan
  lägga
  fram
  övertygande
  argument
  för att visa
  att
  det
  , under de omständigheter
  under
  vilka den relevanta centrala plattformstjänsten är verksam, inte uppfyller kraven i punkt 1.

, dock

det företag som tillhandahåller

och

. Företaget får i

lägga

övertygande

för att visa

det

under

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 3 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om grindvakten lägger fram sådana tillräckligt underbyggda argument som visar att leverantören inte uppfyller kraven i punkt 1 ska kommissionen tillämpa punkt 6 för att bedöma om kriterierna i punkt 1 är uppfyllda. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om grindvakten lägger fram sådana tillräckligt underbyggda argument som visar att leverantören inte uppfyller kraven i punkt 1 ska kommissionen tillämpa punkt 6 för att bedöma om kriterierna i punkt 1 är uppfyllda.

Om grindvakten lägger fram sådana tillräckligt underbyggda argument som visar att leverantören inte uppfyller kraven i punkt 1 ska kommissionen tillämpa punkt 6 för att bedöma om kriterierna i punkt 1 är uppfyllda.

utgår

utgår

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4a (ny)

Artikel 3 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Om det företag som tillhandahåller den centrala plattformstjänsten underlåter att underrätta kommissionen, att lämna den information som krävs enligt punkt 3 eller att inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen tillhandahålla all relevant information som krävs för att bedöma företagets beteckning som grindvakt i enlighet med punkterna 2 och 6, ska kommissionen ha rätt att när som helst beteckna det företaget som grindvakt på grundval av information som är tillgänglig för kommissionen i enlighet med punkt 4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Om det företag som tillhandahåller den centrala plattformstjänsten underlåter att underrätta kommissionen, att lämna den information som krävs enligt punkt 3 eller att inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen tillhandahålla all relevant information som krävs för att bedöma företagets beteckning som grindvakt i enlighet med punkterna 2 och 6, ska kommissionen ha rätt att när som helst beteckna det företaget som grindvakt på grundval av information som är tillgänglig för kommissionen i enlighet med punkt 4.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5

Artikel 3 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i punkt 2 har uppnåtts och regelbundet anpassa
  dem
  till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen
  vid behov, särskilt när det gäller tröskelvärdet i punkt 2 a
  . | 5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i punkt 2
  i denna artikel
  har uppnåtts och
  vid behov
  regelbundet anpassa
  metoden
  till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen.
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att uppdatera förteckningen över indikatorer i bilagan till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i punkt 2 har uppnåtts och regelbundet anpassa
  dem
  till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen
  vid behov, särskilt när det gäller tröskelvärdet i punkt 2 a
  .

5.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att specificera metoden för att avgöra om de kvantitativa tröskelvärden som fastställs i punkt 2
  i denna artikel
  har uppnåtts och
  vid behov
  regelbundet anpassa
  metoden
  till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen.
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att uppdatera förteckningen över indikatorer i bilagan till denna förordning.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 1

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  får
  , i enlighet med förfarandet i artikel 15,
  som
  grindvakt utse varje
  leverantör av
  centrala plattformstjänster som uppfyller vart och ett av kraven i punkt 1, men som inte uppfyller vart och ett av tröskelvärdena i punkt 2
  , eller har lagt fram tillräckligt underbyggda argument i enlighet med punkt 4
  . | Kommissionen
  ska
  , i enlighet med förfarandet i artikel 15,
  till
  grindvakt utse varje
  företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster
  , med undantag för medelstora företag, småföretag eller mikroföretag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, och
  som uppfyller vart och ett av kraven i punkt 1
  i den här artikeln
  , men som inte uppfyller vart och ett av tröskelvärdena i punkt 2
  i den här artikeln
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  får
  , i enlighet med förfarandet i artikel 15,
  som
  grindvakt utse varje
  leverantör av
  centrala plattformstjänster som uppfyller vart och ett av kraven i punkt 1, men som inte uppfyller vart och ett av tröskelvärdena i punkt 2
  , eller har lagt fram tillräckligt underbyggda argument i enlighet med punkt 4
  .

får

som

leverantör av

, eller har lagt fram tillräckligt underbyggda argument i enlighet med punkt 4

Kommissionen
  ska
  , i enlighet med förfarandet i artikel 15,
  till
  grindvakt utse varje
  företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster
  , med undantag för medelstora företag, småföretag eller mikroföretag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, och
  som uppfyller vart och ett av kraven i punkt 1
  i den här artikeln
  , men som inte uppfyller vart och ett av tröskelvärdena i punkt 2
  i den här artikeln
  .

ska

till

företag som tillhandahåller

, med undantag för medelstora företag, småföretag eller mikroföretag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, och

i den här artikeln

i den här artikeln

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led a

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Storleken, inbegripet omsättning och börsvärde, verksamhet och ställning för
  leverantören av
  centrala plattformstjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Storleken, inbegripet omsättning och börsvärde, verksamhet och ställning för
  leverantören av
  centrala plattformstjänster.

leverantören av

| a) | Storleken, inbegripet omsättning och börsvärde, verksamhet och ställning för
  det företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster. |
| --- | --- |

a)

Storleken, inbegripet omsättning och börsvärde, verksamhet och ställning för
  det företag som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster.

det företag som tillhandahåller

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led c

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Inträdeshinder som härrör från nätverkseffekter och datadrivna fördelar, särskilt när det gäller
  leverantörens
  tillgång till och insamling av personuppgifter och andra data eller analyskapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Inträdeshinder som härrör från nätverkseffekter och datadrivna fördelar, särskilt när det gäller
  leverantörens
  tillgång till och insamling av personuppgifter och andra data eller analyskapacitet.

leverantörens

| c) | Inträdeshinder som härrör från nätverkseffekter och datadrivna fördelar, särskilt när det gäller
  företagets
  tillgång till och insamling av personuppgifter och andra data eller analyskapacitet. |
| --- | --- |

c)

Inträdeshinder som härrör från nätverkseffekter och datadrivna fördelar, särskilt när det gäller
  företagets
  tillgång till och insamling av personuppgifter och andra data eller analyskapacitet.

företagets

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led d

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Skaldriftsfördelar
  och räckviddseffekter som
  leverantören
  drar nytta av, däribland när det gäller data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Skaldriftsfördelar
  och räckviddseffekter som
  leverantören
  drar nytta av, däribland när det gäller data.

Skaldriftsfördelar

leverantören

| d) | Stordriftsfördelar
  och räckviddseffekter som
  företaget
  drar nytta av, däribland när det gäller data. |
| --- | --- |

d)

Stordriftsfördelar
  och räckviddseffekter som
  företaget
  drar nytta av, däribland när det gäller data.

Stordriftsfördelar

företaget

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led ea (nytt)

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | Grad av multihoming bland företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

Grad av multihoming bland företag.

Grad av multihoming bland företag.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led eb (nytt)

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 2 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | eb) | Förmågan hos företaget att genomföra konglomeratstrategier, i synnerhet genom sin vertikala integrering eller sitt betydande inflytande på relaterade marknader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

eb)

eb)

Förmågan hos företaget att genomföra konglomeratstrategier, i synnerhet genom sin vertikala integrering eller sitt betydande inflytande på relaterade marknader.

Förmågan hos företaget att genomföra konglomeratstrategier, i synnerhet genom sin vertikala integrering eller sitt betydande inflytande på relaterade marknader.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 3

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid sin bedömning ska kommissionen ta hänsyn till den förutsebara utvecklingen av dessa faktorer. | Vid sin bedömning ska kommissionen ta hänsyn till den förutsebara utvecklingen av dessa faktorer
  , inbegripet planerade koncentrationer som involverar en annan leverantör av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid sin bedömning ska kommissionen ta hänsyn till den förutsebara utvecklingen av dessa faktorer.

Vid sin bedömning ska kommissionen ta hänsyn till den förutsebara utvecklingen av dessa faktorer
  , inbegripet planerade koncentrationer som involverar en annan leverantör av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn
  .

, inbegripet planerade koncentrationer som involverar en annan leverantör av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 4

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om leverantören av en central plattformstjänst som uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena i punkt 2 på ett betydande sätt underlåter att efterleva de utredningsåtgärder som kommissionen beordrat, och underlåtenheten kvarstår efter det att leverantören har uppmanats att uppfylla kraven inom rimlig tid och lämna synpunkter, ska kommissionen ha rätt att beteckna den leverantören som grindvakt. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om leverantören av en central plattformstjänst som uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena i punkt 2 på ett betydande sätt underlåter att efterleva de utredningsåtgärder som kommissionen beordrat, och underlåtenheten kvarstår efter det att leverantören har uppmanats att uppfylla kraven inom rimlig tid och lämna synpunkter, ska kommissionen ha rätt att beteckna den leverantören som grindvakt.

Om leverantören av en central plattformstjänst som uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena i punkt 2 på ett betydande sätt underlåter att efterleva de utredningsåtgärder som kommissionen beordrat, och underlåtenheten kvarstår efter det att leverantören har uppmanats att uppfylla kraven inom rimlig tid och lämna synpunkter, ska kommissionen ha rätt att beteckna den leverantören som grindvakt.

utgår

utgår

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 5

Artikel 3 – punkt 6 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om leverantören av en central plattformstjänst som inte uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena i punkt 2 på ett betydande sätt underlåter att efterleva de utredningsåtgärder som kommissionen har beordrat, och underlåtenheten kvarstår efter det att leverantören har uppmanats att uppfylla kraven inom rimlig tid och att lämna synpunkter, ska kommissionen ha rätt att beteckna den leverantören som grindvakt på grundval av tillgängliga uppgifter. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om leverantören av en central plattformstjänst som inte uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena i punkt 2 på ett betydande sätt underlåter att efterleva de utredningsåtgärder som kommissionen har beordrat, och underlåtenheten kvarstår efter det att leverantören har uppmanats att uppfylla kraven inom rimlig tid och att lämna synpunkter, ska kommissionen ha rätt att beteckna den leverantören som grindvakt på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om leverantören av en central plattformstjänst som inte uppfyller de kvantitativa tröskelvärdena i punkt 2 på ett betydande sätt underlåter att efterleva de utredningsåtgärder som kommissionen har beordrat, och underlåtenheten kvarstår efter det att leverantören har uppmanats att uppfylla kraven inom rimlig tid och att lämna synpunkter, ska kommissionen ha rätt att beteckna den leverantören som grindvakt på grundval av tillgängliga uppgifter.

utgår

utgår

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 7

Artikel 3 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   För varje grindvakt
  som identifieras
  i enlighet med punkt 4 eller punkt 6 ska kommissionen identifiera
  det relevanta företag som denna grindvakt tillhör och förteckna
  de relevanta centrala plattformstjänster som tillhandahålls inom samma företag och som enskilt fungerar som en viktig
  nätport för
  företagsanvändare
  att nå
  slutanvändare
  i enlighet med
  punkt 1 b. | 7.   För varje
  företag som betecknats som
  grindvakt i enlighet med punkt 4 eller punkt 6 ska kommissionen
  inom den tidsfrist som fastställs i punkt 4
  identifiera de relevanta centrala plattformstjänster som tillhandahålls inom samma företag och som enskilt fungerar som en viktig
  ingång genom vilken
  företagsanvändare
  når
  slutanvändare
  enligt vad som avses i
  punkt 1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   För varje grindvakt
  som identifieras
  i enlighet med punkt 4 eller punkt 6 ska kommissionen identifiera
  det relevanta företag som denna grindvakt tillhör och förteckna
  de relevanta centrala plattformstjänster som tillhandahålls inom samma företag och som enskilt fungerar som en viktig
  nätport för
  företagsanvändare
  att nå
  slutanvändare
  i enlighet med
  punkt 1 b.

7.   För varje
  företag som betecknats som
  grindvakt i enlighet med punkt 4 eller punkt 6 ska kommissionen
  inom den tidsfrist som fastställs i punkt 4
  identifiera de relevanta centrala plattformstjänster som tillhandahålls inom samma företag och som enskilt fungerar som en viktig
  ingång genom vilken
  företagsanvändare
  når
  slutanvändare
  enligt vad som avses i
  punkt 1 b.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 8

Artikel 3 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Grindvakten ska uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  inom sex
  månader efter det att en central plattformstjänst har tagits upp i förteckningen i enlighet med punkt 7 i denna artikel. | 8.   Grindvakten ska uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  så snart som möjligt, dock senast fyra
  månader efter det att en central plattformstjänst har tagits upp i förteckningen i enlighet med punkt 7 i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Grindvakten ska uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  inom sex
  månader efter det att en central plattformstjänst har tagits upp i förteckningen i enlighet med punkt 7 i denna artikel.

8.   Grindvakten ska uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  så snart som möjligt, dock senast fyra
  månader efter det att en central plattformstjänst har tagits upp i förteckningen i enlighet med punkt 7 i denna artikel.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska regelbundet,
  och
  minst
  vartannat
  år, kontrollera om de betecknade grindvakterna fortsätter att uppfylla kraven i artikel 3.1
  eller
  om nya
  leverantörer av
  centrala plattformstjänster uppfyller dessa krav. Vid den regelbundna översynen ska det också undersökas om grindvaktens förteckning över berörda centrala plattformstjänster behöver justeras. | Kommissionen ska regelbundet, minst
  vart tredje
  år, kontrollera om de betecknade grindvakterna fortsätter att uppfylla kraven i artikel 3.1
  , och minst en gång om året kontrollera
  om nya centrala plattformstjänster uppfyller dessa krav. Vid den regelbundna översynen ska det också undersökas om grindvaktens förteckning över berörda centrala plattformstjänster behöver justeras.
  Översynen ska inte ha någon suspensiv verkan på grindvaktens skyldigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska regelbundet,
  och
  minst
  vartannat
  år, kontrollera om de betecknade grindvakterna fortsätter att uppfylla kraven i artikel 3.1
  eller
  om nya
  leverantörer av
  centrala plattformstjänster uppfyller dessa krav. Vid den regelbundna översynen ska det också undersökas om grindvaktens förteckning över berörda centrala plattformstjänster behöver justeras.

och

vartannat

eller

leverantörer av

Kommissionen ska regelbundet, minst
  vart tredje
  år, kontrollera om de betecknade grindvakterna fortsätter att uppfylla kraven i artikel 3.1
  , och minst en gång om året kontrollera
  om nya centrala plattformstjänster uppfyller dessa krav. Vid den regelbundna översynen ska det också undersökas om grindvaktens förteckning över berörda centrala plattformstjänster behöver justeras.
  Översynen ska inte ha någon suspensiv verkan på grindvaktens skyldigheter.

vart tredje

, och minst en gång om året kontrollera

Översynen ska inte ha någon suspensiv verkan på grindvaktens skyldigheter.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om kommissionen, på grundval av denna översyn enligt första stycket, konstaterar att de sakförhållanden som låg till grund för att beteckna
  leverantörerna av
  centrala plattformstjänster som grindvakter har ändrats, ska den anta ett motsvarande beslut. | Om kommissionen, på grundval av denna översyn enligt första stycket, konstaterar att de sakförhållanden som låg till grund för att beteckna
  företagen som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster som grindvakter har ändrats, ska den anta ett motsvarande beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om kommissionen, på grundval av denna översyn enligt första stycket, konstaterar att de sakförhållanden som låg till grund för att beteckna
  leverantörerna av
  centrala plattformstjänster som grindvakter har ändrats, ska den anta ett motsvarande beslut.

leverantörerna av

Om kommissionen, på grundval av denna översyn enligt första stycket, konstaterar att de sakförhållanden som låg till grund för att beteckna
  företagen som tillhandahåller
  centrala plattformstjänster som grindvakter har ändrats, ska den anta ett motsvarande beslut.

företagen som tillhandahåller

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska fortlöpande offentliggöra och uppdatera förteckningen över grindvakter och förteckningen över de centrala plattformstjänster för vilka grindvakterna måste uppfylla de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6. | 3.   Kommissionen ska fortlöpande offentliggöra och uppdatera förteckningen över
  företag som betecknats som
  grindvakter och förteckningen över de centrala plattformstjänster för vilka grindvakterna måste uppfylla de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6.
  Kommissionen ska offentliggöra en årlig rapport med resultaten av sin övervakningsverksamhet, inbegripet inverkan på företagsanvändare, särskilt små och medelstora företag och slutanvändare, och lägga fram den för Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska fortlöpande offentliggöra och uppdatera förteckningen över grindvakter och förteckningen över de centrala plattformstjänster för vilka grindvakterna måste uppfylla de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6.

3.   Kommissionen ska fortlöpande offentliggöra och uppdatera förteckningen över
  företag som betecknats som
  grindvakter och förteckningen över de centrala plattformstjänster för vilka grindvakterna måste uppfylla de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6.
  Kommissionen ska offentliggöra en årlig rapport med resultaten av sin övervakningsverksamhet, inbegripet inverkan på företagsanvändare, särskilt små och medelstora företag och slutanvändare, och lägga fram den för Europaparlamentet och rådet.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led a

Artikel 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | avstå från att kombinera personuppgifter från dessa centrala plattformstjänster med personuppgifter från andra tjänster som
  erbjuds
  av grindvakten eller med personuppgifter från tredjepartstjänster, och från att anmäla slutanvändare till andra tjänster som tillhandahålls av grindvakten
  för
  att kombinera personuppgifter, såvida inte
  slutanvändaren har presenterats med
  det specifika valet och gett sitt samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

avstå från att kombinera personuppgifter från dessa centrala plattformstjänster med personuppgifter från andra tjänster som
  erbjuds
  av grindvakten eller med personuppgifter från tredjepartstjänster, och från att anmäla slutanvändare till andra tjänster som tillhandahålls av grindvakten
  för
  att kombinera personuppgifter, såvida inte
  slutanvändaren har presenterats med
  det specifika valet och gett sitt samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679,

erbjuds

för

slutanvändaren har presenterats med

| a) | avstå från att kombinera
  och samköra
  personuppgifter från dessa centrala plattformstjänster med personuppgifter från andra tjänster som
  tillhandahålls
  av grindvakten eller med personuppgifter från tredjepartstjänster, och från att anmäla slutanvändare till andra tjänster som tillhandahålls av grindvakten
  i syfte
  att kombinera personuppgifter, såvida inte det specifika valet
  presenterats för slutanvändaren på ett uttryckligt och tydligt sätt
  och
  denne
  gett sitt samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679, |
| --- | --- |

a)

avstå från att kombinera
  och samköra
  personuppgifter från dessa centrala plattformstjänster med personuppgifter från andra tjänster som
  tillhandahålls
  av grindvakten eller med personuppgifter från tredjepartstjänster, och från att anmäla slutanvändare till andra tjänster som tillhandahålls av grindvakten
  i syfte
  att kombinera personuppgifter, såvida inte det specifika valet
  presenterats för slutanvändaren på ett uttryckligt och tydligt sätt
  och
  denne
  gett sitt samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679,

och samköra

tillhandahålls

i syfte

presenterats för slutanvändaren på ett uttryckligt och tydligt sätt

denne

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led b

Artikel 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | göra det möjligt för
  företagsanvändare att tillhandahålla slutanvändare samma produkter eller tjänster via onlinebaserade förmedlingstjänster från tredje part till priser eller villkor som skiljer sig från dem som erbjuds via grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

göra det möjligt för
  företagsanvändare att tillhandahålla slutanvändare samma produkter eller tjänster via onlinebaserade förmedlingstjänster från tredje part till priser eller villkor som skiljer sig från dem som erbjuds via grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster,

göra det möjligt för

| b) | avstå från att tillämpa avtalsförpliktelser som hindrar
  företagsanvändare
  från
  att tillhandahålla slutanvändare samma produkter eller tjänster via onlinebaserade förmedlingstjänster från tredje part
  eller via sina egna direktkanaler för onlineförsäljning
  till priser eller villkor som skiljer sig från dem som erbjuds via grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster, |
| --- | --- |

b)

avstå från att tillämpa avtalsförpliktelser som hindrar
  företagsanvändare
  från
  att tillhandahålla slutanvändare samma produkter eller tjänster via onlinebaserade förmedlingstjänster från tredje part
  eller via sina egna direktkanaler för onlineförsäljning
  till priser eller villkor som skiljer sig från dem som erbjuds via grindvakternas onlinebaserade förmedlingstjänster,

avstå från att tillämpa avtalsförpliktelser som hindrar

från

eller via sina egna direktkanaler för onlineförsäljning

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led c

Artikel 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | göra det möjligt för företagsanvändare att marknadsföra erbjudanden till slutanvändare som förvärvats via den centrala plattformstjänsten och att ingå avtal med dessa slutanvändare, oavsett om de för detta ändamål använder grindvaktens centrala plattformstjänster eller inte,
  och ge slutanvändare möjlighet att via grindvakternas centrala plattformstjänster få tillgång till och låta dem använda innehåll, abonnemang, funktioner eller andra produkter med hjälp av en företagsanvändares programvaruapplikation, om slutanvändarna har förvärvat dessa produkter från den berörda företagsanvändaren utan att använda grindvaktens centrala plattformstjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

göra det möjligt för företagsanvändare att marknadsföra erbjudanden till slutanvändare som förvärvats via den centrala plattformstjänsten och att ingå avtal med dessa slutanvändare, oavsett om de för detta ändamål använder grindvaktens centrala plattformstjänster eller inte,
  och ge slutanvändare möjlighet att via grindvakternas centrala plattformstjänster få tillgång till och låta dem använda innehåll, abonnemang, funktioner eller andra produkter med hjälp av en företagsanvändares programvaruapplikation, om slutanvändarna har förvärvat dessa produkter från den berörda företagsanvändaren utan att använda grindvaktens centrala plattformstjänster,

och ge slutanvändare möjlighet att via grindvakternas centrala plattformstjänster få tillgång till och låta dem använda innehåll, abonnemang, funktioner eller andra produkter med hjälp av en företagsanvändares programvaruapplikation, om slutanvändarna har förvärvat dessa produkter från den berörda företagsanvändaren utan att använda grindvaktens centrala plattformstjänster,

| c) | göra det möjligt för företagsanvändare att
  informera om och
  marknadsföra erbjudanden
  , även med andra köpevillkor,
  till slutanvändare som förvärvats via den centrala plattformstjänsten
  eller via andra kanaler
  och att ingå avtal med dessa slutanvändare
  eller ta emot betalningar för tillhandahållna tjänster
  , oavsett om de för detta ändamål använder grindvaktens centrala plattformstjänster eller inte, |
| --- | --- |

c)

göra det möjligt för företagsanvändare att
  informera om och
  marknadsföra erbjudanden
  , även med andra köpevillkor,
  till slutanvändare som förvärvats via den centrala plattformstjänsten
  eller via andra kanaler
  och att ingå avtal med dessa slutanvändare
  eller ta emot betalningar för tillhandahållna tjänster
  , oavsett om de för detta ändamål använder grindvaktens centrala plattformstjänster eller inte,

informera om och

, även med andra köpevillkor,

eller via andra kanaler

eller ta emot betalningar för tillhandahållna tjänster

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led ca (nytt)

Artikel 5 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | göra det möjligt för slutanvändare att via grindvakternas centrala plattformstjänster få åtkomst till och använda innehåll, abonnemang, funktioner eller andra element med hjälp av en företagsanvändares programvaruapplikation, även i de fall där slutanvändarna har förvärvat dessa element från den berörda företagsanvändaren utan att använda grindvaktens centrala plattformstjänster, såvida inte grindvakten kan visa att sådan åtkomst undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

göra det möjligt för slutanvändare att via grindvakternas centrala plattformstjänster få åtkomst till och använda innehåll, abonnemang, funktioner eller andra element med hjälp av en företagsanvändares programvaruapplikation, även i de fall där slutanvändarna har förvärvat dessa element från den berörda företagsanvändaren utan att använda grindvaktens centrala plattformstjänster, såvida inte grindvakten kan visa att sådan åtkomst undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet,

göra det möjligt för slutanvändare att via grindvakternas centrala plattformstjänster få åtkomst till och använda innehåll, abonnemang, funktioner eller andra element med hjälp av en företagsanvändares programvaruapplikation, även i de fall där slutanvändarna har förvärvat dessa element från den berörda företagsanvändaren utan att använda grindvaktens centrala plattformstjänster, såvida inte grindvakten kan visa att sådan åtkomst undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet,

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led d

Artikel 5 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | avstå från att hindra
  eller begränsa
  företagsanvändare från att med relevanta offentliga myndigheter ta upp frågor som gäller metoder som används av grindvakter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

avstå från att hindra
  eller begränsa
  företagsanvändare från att med relevanta offentliga myndigheter ta upp frågor som gäller metoder som används av grindvakter,

eller begränsa

| d) | avstå från att
  direkt eller indirekt
  hindra företagsanvändare
  eller slutanvändare
  från att med relevanta offentliga myndigheter
  , däribland nationella domstolar,
  ta upp frågor som gäller metoder som används av grindvakter
  , eller begränsa deras möjligheter att göra detta
  , |
| --- | --- |

d)

avstå från att
  direkt eller indirekt
  hindra företagsanvändare
  eller slutanvändare
  från att med relevanta offentliga myndigheter
  , däribland nationella domstolar,
  ta upp frågor som gäller metoder som används av grindvakter
  , eller begränsa deras möjligheter att göra detta
  ,

direkt eller indirekt

eller slutanvändare

, däribland nationella domstolar,

, eller begränsa deras möjligheter att göra detta

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led e

Artikel 5 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | avstå från att kräva att företagsanvändare använder, tillhandahåller eller samverkar med
  grindvaktarens
  identifieringstjänst i samband med tjänster som företagsanvändarna tillhandahåller genom att använda
  grindvakternas
  centrala plattformstjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

avstå från att kräva att företagsanvändare använder, tillhandahåller eller samverkar med
  grindvaktarens
  identifieringstjänst i samband med tjänster som företagsanvändarna tillhandahåller genom att använda
  grindvakternas
  centrala plattformstjänster,

grindvaktarens

grindvakternas

| e) | avstå från att kräva att företagsanvändare använder, tillhandahåller eller samverkar med
  en
  identifieringstjänst
  eller någon annan kompletterande tjänst som grindvakten tillhandahåller
  i samband med tjänster som företagsanvändarna tillhandahåller genom att använda
  grindvaktens
  centrala plattformstjänster, |
| --- | --- |

e)

avstå från att kräva att företagsanvändare använder, tillhandahåller eller samverkar med
  en
  identifieringstjänst
  eller någon annan kompletterande tjänst som grindvakten tillhandahåller
  i samband med tjänster som företagsanvändarna tillhandahåller genom att använda
  grindvaktens
  centrala plattformstjänster,

en

eller någon annan kompletterande tjänst som grindvakten tillhandahåller

grindvaktens

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led f

Artikel 5 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | avstå från att
  kräva att företagsanvändare eller slutanvändare abonnerar på eller registrerar sig för andra centrala plattformstjänster som
  identifierats i enlighet med artikel 3 eller som uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b som ett villkor för
  åtkomst till,
  anslutning
  till eller
  registrering hos
  någon av deras centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med den artikeln, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

avstå från att
  kräva att företagsanvändare eller slutanvändare abonnerar på eller registrerar sig för andra centrala plattformstjänster som
  identifierats i enlighet med artikel 3 eller som uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b som ett villkor för
  åtkomst till,
  anslutning
  till eller
  registrering hos
  någon av deras centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med den artikeln, och

avstå från att

identifierats i enlighet med artikel 3 eller som uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b som ett villkor för

anslutning

registrering hos

| f) | inte
  kräva att företagsanvändare eller slutanvändare abonnerar på eller registrerar sig för andra centrala plattformstjänster som
  ett villkor för att de ska kunna använda, få
  åtkomst till,
  ansluta sig
  till eller
  registrera sig för
  någon av deras centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med den artikeln, och |
| --- | --- |

f)

inte
  kräva att företagsanvändare eller slutanvändare abonnerar på eller registrerar sig för andra centrala plattformstjänster som
  ett villkor för att de ska kunna använda, få
  åtkomst till,
  ansluta sig
  till eller
  registrera sig för
  någon av deras centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med den artikeln, och

inte

ett villkor för att de ska kunna använda, få

ansluta sig

registrera sig för

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g

Artikel 5 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | ge annonsörer och utgivare till vilka den tillhandahåller annonseringstjänster
  , på deras begäran,
  information om
  det pris som annonsören och utgivaren betalar samt det belopp eller den ersättning som betalas till utgivaren, för utgivningen av en viss annons och för var och en av de relevanta annonseringstjänster som tillhandahålls av grindvakten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

ge annonsörer och utgivare till vilka den tillhandahåller annonseringstjänster
  , på deras begäran,
  information om
  det pris som annonsören och utgivaren betalar samt det belopp eller den ersättning som betalas till utgivaren, för utgivningen av en viss annons och för var och en av de relevanta annonseringstjänster som tillhandahålls av grindvakten.

, på deras begäran,

det pris som annonsören och utgivaren betalar samt det belopp eller den ersättning som betalas till utgivaren, för utgivningen av en viss annons och för var och en av de relevanta annonseringstjänster som tillhandahålls av grindvakten.

| g) | ge annonsörer och utgivare
  – eller tredje parter som bemyndigats av annonsörerna eller utgivarna –
  till vilka den tillhandahåller
  digitala
  annonseringstjänster
  kostnadsfri, högkvalitativ, faktisk, kontinuerlig och realtidsbaserad tillgång till fullständig
  information om
  annonsportföljens synlighet och tillgänglighet, inbegripet |
| --- | --- |

g)

ge annonsörer och utgivare
  – eller tredje parter som bemyndigats av annonsörerna eller utgivarna –
  till vilka den tillhandahåller
  digitala
  annonseringstjänster
  kostnadsfri, högkvalitativ, faktisk, kontinuerlig och realtidsbaserad tillgång till fullständig
  information om
  annonsportföljens synlighet och tillgänglighet, inbegripet

– eller tredje parter som bemyndigats av annonsörerna eller utgivarna –

digitala

kostnadsfri, högkvalitativ, faktisk, kontinuerlig och realtidsbaserad tillgång till fullständig

annonsportföljens synlighet och tillgänglighet, inbegripet

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g – led i (nytt)

Artikel 5 – led g – led i (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | i) | prissättningsvillkoren för annonsörers och annonsförmedlares anbud, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

prissättningsvillkoren för annonsörers och annonsförmedlares anbud,

prissättningsvillkoren för annonsörers och annonsförmedlares anbud,

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g – led ii (nytt)

Artikel 5 – led g – led ii (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ii) | mekanismerna för fastställande av priser och systemen för beräkning av avgifter, inklusive kriterier som inte rör pris i auktionsprocessen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

ii)

mekanismerna för fastställande av priser och systemen för beräkning av avgifter, inklusive kriterier som inte rör pris i auktionsprocessen,

mekanismerna för fastställande av priser och systemen för beräkning av avgifter, inklusive kriterier som inte rör pris i auktionsprocessen,

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g – led iii (nytt)

Artikel 5 – led g – led iii (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iii) | det pris och de avgifter som annonsören och utgivaren betalar, inklusive eventuella avdrag och tilläggsavgifter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

iii)

det pris och de avgifter som annonsören och utgivaren betalar, inklusive eventuella avdrag och tilläggsavgifter,

det pris och de avgifter som annonsören och utgivaren betalar, inklusive eventuella avdrag och tilläggsavgifter,

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g – led iv (nytt)

Artikel 5 – led g – led iv (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iv) | det belopp och den ersättning som betalas till utgivaren för publiceringen av en viss annons, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

iv)

det belopp och den ersättning som betalas till utgivaren för publiceringen av en viss annons, och

det belopp och den ersättning som betalas till utgivaren för publiceringen av en viss annons, och

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g – led v (nytt)

Artikel 5 – led g – led v (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | v) | det belopp och den ersättning som betalas till utgivaren för var och en av de relevanta annonseringstjänster som tillhandahålls av grindvakten; |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

v)

v)

det belopp och den ersättning som betalas till utgivaren för var och en av de relevanta annonseringstjänster som tillhandahålls av grindvakten;

det belopp och den ersättning som betalas till utgivaren för var och en av de relevanta annonseringstjänster som tillhandahålls av grindvakten;

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led ga (nytt)

Artikel 5 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ga) | avstå från att i konkurrens med företagsanvändare använda data som inte är allmänt tillgängliga och som genereras genom eller i samband med användningen av de relevanta centrala plattformstjänsterna eller kompletterande tjänster av dessa företagsanvändare, inbegripet dessa företagsanvändares slutanvändare, av dess centrala plattformstjänster eller kompletterande tjänster eller som tillhandahålls av dessa företagsanvändare av dess centrala plattformstjänster eller kompletterande tjänster eller av dessa företagsanvändares slutanvändare, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ga)

ga)

avstå från att i konkurrens med företagsanvändare använda data som inte är allmänt tillgängliga och som genereras genom eller i samband med användningen av de relevanta centrala plattformstjänsterna eller kompletterande tjänster av dessa företagsanvändare, inbegripet dessa företagsanvändares slutanvändare, av dess centrala plattformstjänster eller kompletterande tjänster eller som tillhandahålls av dessa företagsanvändare av dess centrala plattformstjänster eller kompletterande tjänster eller av dessa företagsanvändares slutanvändare,

avstå från att i konkurrens med företagsanvändare använda data som inte är allmänt tillgängliga och som genereras genom eller i samband med användningen av de relevanta centrala plattformstjänsterna eller kompletterande tjänster av dessa företagsanvändare, inbegripet dessa företagsanvändares slutanvändare, av dess centrala plattformstjänster eller kompletterande tjänster eller som tillhandahålls av dessa företagsanvändare av dess centrala plattformstjänster eller kompletterande tjänster eller av dessa företagsanvändares slutanvändare,

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led gb (nytt)

Artikel 5 – punkt 1 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | gb) | från och med den tidpunkt då slutanvändarna för första gången använder en förinstallerad central plattformstjänst i ett operativsystem, uppmana slutanvändarna att ändra standardinställningarna för den centrala plattformstjänsten till ett annat alternativ från en förteckning över de huvudsakliga tredjepartstjänster som är tillgängliga, och tillåta och tekniskt göra det möjligt för slutanvändare att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer på en central plattformstjänst när som helst, utan att det påverkar möjligheten för en grindvakt att begränsa sådan avinstallation i förhållande till programvaruapplikationer som är nödvändiga för att operativsystemet eller enheten ska fungera, och som inte kan erbjudas självständigt av en tredje part, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

gb)

gb)

från och med den tidpunkt då slutanvändarna för första gången använder en förinstallerad central plattformstjänst i ett operativsystem, uppmana slutanvändarna att ändra standardinställningarna för den centrala plattformstjänsten till ett annat alternativ från en förteckning över de huvudsakliga tredjepartstjänster som är tillgängliga, och tillåta och tekniskt göra det möjligt för slutanvändare att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer på en central plattformstjänst när som helst, utan att det påverkar möjligheten för en grindvakt att begränsa sådan avinstallation i förhållande till programvaruapplikationer som är nödvändiga för att operativsystemet eller enheten ska fungera, och som inte kan erbjudas självständigt av en tredje part,

från och med den tidpunkt då slutanvändarna för första gången använder en förinstallerad central plattformstjänst i ett operativsystem, uppmana slutanvändarna att ändra standardinställningarna för den centrala plattformstjänsten till ett annat alternativ från en förteckning över de huvudsakliga tredjepartstjänster som är tillgängliga, och tillåta och tekniskt göra det möjligt för slutanvändare att avinstallera förinstallerade programvaruapplikationer på en central plattformstjänst när som helst, utan att det påverkar möjligheten för en grindvakt att begränsa sådan avinstallation i förhållande till programvaruapplikationer som är nödvändiga för att operativsystemet eller enheten ska fungera, och som inte kan erbjudas självständigt av en tredje part,

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led a

Artikel 6 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | avstå från att i konkurrens med företagsanvändare använda data som inte är allmänt tillgängliga och som genereras genom verksamhet som bedrivs av dessa företagsanvändare, inbegripet dessa företagsanvändares slutanvändare, av dess centrala plattformstjänster eller som tillhandahålls av dessa företagsanvändare av dess centrala plattformstjänster eller av dessa företagsanvändares slutanvändare, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

a)

avstå från att i konkurrens med företagsanvändare använda data som inte är allmänt tillgängliga och som genereras genom verksamhet som bedrivs av dessa företagsanvändare, inbegripet dessa företagsanvändares slutanvändare, av dess centrala plattformstjänster eller som tillhandahålls av dessa företagsanvändare av dess centrala plattformstjänster eller av dessa företagsanvändares slutanvändare,

avstå från att i konkurrens med företagsanvändare använda data som inte är allmänt tillgängliga och som genereras genom verksamhet som bedrivs av dessa företagsanvändare, inbegripet dessa företagsanvändares slutanvändare, av dess centrala plattformstjänster eller som tillhandahålls av dessa företagsanvändare av dess centrala plattformstjänster eller av dessa företagsanvändares slutanvändare,

utgår

utgår

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | avstå från att för egna kommersiella ändamål och placering av tredjepartsreklam på sina egna tjänster kombinera personuppgifter i syfte att tillhandahålla riktad eller individuellt riktad reklam, utom om en slutanvändare som inte är underårig har gett ett tydligt, uttryckligt, förnyat och informerat samtycke till grindvakten i enlighet med det förfarande som fastställs i förordning (EU) 2016/679, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

avstå från att för egna kommersiella ändamål och placering av tredjepartsreklam på sina egna tjänster kombinera personuppgifter i syfte att tillhandahålla riktad eller individuellt riktad reklam, utom om en slutanvändare som inte är underårig har gett ett tydligt, uttryckligt, förnyat och informerat samtycke till grindvakten i enlighet med det förfarande som fastställs i förordning (EU) 2016/679,

avstå från att för egna kommersiella ändamål och placering av tredjepartsreklam på sina egna tjänster kombinera personuppgifter i syfte att tillhandahålla riktad eller individuellt riktad reklam, utom om en slutanvändare som inte är underårig har gett ett tydligt, uttryckligt, förnyat och informerat samtycke till grindvakten i enlighet med det förfarande som fastställs i förordning (EU) 2016/679,

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led b

Artikel 6 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | göra det möjligt för slutanvändare att avinstallera alla eventuella förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst utan att det påverkar möjligheten för en grindvakt att begränsa sådan avinstallering med avseende på programvaruapplikationer som är nödvändiga för operativsystemets eller enhetens funktion och som inte tekniskt kan erbjudas fristående av tredje parter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

göra det möjligt för slutanvändare att avinstallera alla eventuella förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst utan att det påverkar möjligheten för en grindvakt att begränsa sådan avinstallering med avseende på programvaruapplikationer som är nödvändiga för operativsystemets eller enhetens funktion och som inte tekniskt kan erbjudas fristående av tredje parter,

göra det möjligt för slutanvändare att avinstallera alla eventuella förinstallerade programvaruapplikationer i sin centrala plattformstjänst utan att det påverkar möjligheten för en grindvakt att begränsa sådan avinstallering med avseende på programvaruapplikationer som är nödvändiga för operativsystemets eller enhetens funktion och som inte tekniskt kan erbjudas fristående av tredje parter,

utgår

utgår

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led c

Artikel 6 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | möjliggöra installation och
  effektiv
  användning av tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarulager
  som använder, eller är interoperabla med, den grindvaktens operativsystem och gör det möjligt att komma åt dessa programvaruapplikationer eller
  programvarulager
  på annat sätt än genom den grindvaktens centrala plattformstjänster; grindvakten ska inte hindras från att vidta
  proportionella
  åtgärder för att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarulager
  inte äventyrar integriteten hos den
  hårdvara
  eller det operativsystem som tillhandahålls av grindvakten, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

möjliggöra installation och
  effektiv
  användning av tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarulager
  som använder, eller är interoperabla med, den grindvaktens operativsystem och gör det möjligt att komma åt dessa programvaruapplikationer eller
  programvarulager
  på annat sätt än genom den grindvaktens centrala plattformstjänster; grindvakten ska inte hindras från att vidta
  proportionella
  åtgärder för att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarulager
  inte äventyrar integriteten hos den
  hårdvara
  eller det operativsystem som tillhandahålls av grindvakten,

effektiv

programvarulager

programvarulager

proportionella

programvarulager

hårdvara

| c) | tillåta och tekniskt
  möjliggöra installation och
  faktisk
  användning av tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarubutiker
  som använder, eller är interoperabla med, den grindvaktens operativsystem och gör det möjligt att komma åt dessa programvaruapplikationer eller
  programvarubutiker
  på annat sätt än genom den grindvaktens
  relevanta
  centrala plattformstjänster;
  grindvakten ska vid behov be slutanvändarna att bestämma om de vill göra den nedladdade programvaruapplikationen eller programvarubutiken till sin standardinställning eller inte;
  grindvakten ska inte hindras från att vidta åtgärder
  som är både nödvändiga och proportionella
  för att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarubutiker
  inte äventyrar integriteten hos den
  maskinvara
  eller det operativsystem som tillhandahålls av grindvakten
  eller undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, förutsatt att sådana nödvändiga och proportionella åtgärder vederbörligen motiveras av grindvakten
  , |
| --- | --- |

c)

tillåta och tekniskt
  möjliggöra installation och
  faktisk
  användning av tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarubutiker
  som använder, eller är interoperabla med, den grindvaktens operativsystem och gör det möjligt att komma åt dessa programvaruapplikationer eller
  programvarubutiker
  på annat sätt än genom den grindvaktens
  relevanta
  centrala plattformstjänster;
  grindvakten ska vid behov be slutanvändarna att bestämma om de vill göra den nedladdade programvaruapplikationen eller programvarubutiken till sin standardinställning eller inte;
  grindvakten ska inte hindras från att vidta åtgärder
  som är både nödvändiga och proportionella
  för att säkerställa att tredje parts programvaruapplikationer eller
  programvarubutiker
  inte äventyrar integriteten hos den
  maskinvara
  eller det operativsystem som tillhandahålls av grindvakten
  eller undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, förutsatt att sådana nödvändiga och proportionella åtgärder vederbörligen motiveras av grindvakten
  ,

tillåta och tekniskt

faktisk

programvarubutiker

programvarubutiker

relevanta

grindvakten ska vid behov be slutanvändarna att bestämma om de vill göra den nedladdade programvaruapplikationen eller programvarubutiken till sin standardinställning eller inte;

som är både nödvändiga och proportionella

programvarubutiker

maskinvara

eller undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, förutsatt att sådana nödvändiga och proportionella åtgärder vederbörligen motiveras av grindvakten

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led d

Artikel 6 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | avstå från att
  behandla tjänster och produkter som erbjuds av grindvakten själv eller av någon tredje part som tillhör samma företag förmånligare än liknande tjänster eller produkter från tredje part och tillämpa rättvisa och icke-diskriminerande villkor för
  denna rangordning
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

avstå från att
  behandla tjänster och produkter som erbjuds av grindvakten själv eller av någon tredje part som tillhör samma företag förmånligare än liknande tjänster eller produkter från tredje part och tillämpa rättvisa och icke-diskriminerande villkor för
  denna rangordning
  ,

avstå från att

denna rangordning

| d) | inte, i samband med rangordning eller andra sammanhang,
  behandla tjänster och produkter som erbjuds av grindvakten själv eller av någon tredje part som tillhör samma företag förmånligare än liknande tjänster eller produkter från tredje part och tillämpa
  transparenta,
  rättvisa och icke-diskriminerande villkor för
  sådana tjänster eller produkter från tredje part
  , |
| --- | --- |

d)

inte, i samband med rangordning eller andra sammanhang,
  behandla tjänster och produkter som erbjuds av grindvakten själv eller av någon tredje part som tillhör samma företag förmånligare än liknande tjänster eller produkter från tredje part och tillämpa
  transparenta,
  rättvisa och icke-diskriminerande villkor för
  sådana tjänster eller produkter från tredje part
  ,

inte, i samband med rangordning eller andra sammanhang,

transparenta,

sådana tjänster eller produkter från tredje part

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led e

Artikel 6 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | avstå från att
  tekniskt begränsa slutanvändarnas möjlighet att byta mellan och abonnera på olika programvaruapplikationer och tjänster
  som ska nås med hjälp av grindvaktens operativsystem
  , även när det gäller slutanvändarnas val av internetleverantör, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

avstå från att
  tekniskt begränsa slutanvändarnas möjlighet att byta mellan och abonnera på olika programvaruapplikationer och tjänster
  som ska nås med hjälp av grindvaktens operativsystem
  , även när det gäller slutanvändarnas val av internetleverantör,

avstå från att

som ska nås med hjälp av grindvaktens operativsystem

| e) | inte,
  tekniskt
  eller på annat sätt,
  begränsa slutanvändarnas möjlighet att byta mellan och abonnera på olika programvaruapplikationer och tjänster, även när det gäller slutanvändarnas val av internetleverantör, |
| --- | --- |

e)

inte,
  tekniskt
  eller på annat sätt,
  begränsa slutanvändarnas möjlighet att byta mellan och abonnera på olika programvaruapplikationer och tjänster, även när det gäller slutanvändarnas val av internetleverantör,

inte,

eller på annat sätt,

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1– led ea (nytt)

Artikel 6 – punkt 1– led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | avstå från metoder som hindrar slutanvändaren från att avregistrera sig från en central plattformstjänst, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

avstå från metoder som hindrar slutanvändaren från att avregistrera sig från en central plattformstjänst,

avstå från metoder som hindrar slutanvändaren från att avregistrera sig från en central plattformstjänst,

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led f

Artikel 6 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | ge företagsanvändare och leverantörer av
  stödtjänster
  tillgång till och interoperabilitet med samma operativsystem eller
  hårdvaru-
  eller programvarufunktioner som är tillgängliga eller
  används när
  grindvakten
  tillhandahåller stödtjänster
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

ge företagsanvändare och leverantörer av
  stödtjänster
  tillgång till och interoperabilitet med samma operativsystem eller
  hårdvaru-
  eller programvarufunktioner som är tillgängliga eller
  används när
  grindvakten
  tillhandahåller stödtjänster
  ,

stödtjänster

hårdvaru-

används när

tillhandahåller stödtjänster

| f) | ge företagsanvändare
  , tjänsteleverantörer
  och leverantörer av
  maskinvara kostnadsfri tillgång till och interoperabilitet med samma maskinvaru- och programvarufunktioner som nås eller kontrolleras via ett operativsystem, förutsatt att operativsystemet är identifierat i enlighet med artikel 3.7, och som är tillgängliga för tjänster eller maskinvara som tillhandahålls av grindvakten; leverantörer av kompletterande tjänster ska vidare ges
  tillgång till och interoperabilitet med samma operativsystem eller
  maskinvaru-
  eller programvarufunktioner
  , oavsett om dessa programvarufunktioner ingår i ett operativsystem,
  som är tillgängliga
  för kompletterande tjänster som tillhandahålls av en grindvakt; grindvakten ska inte hindras från att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att interoperabiliteten inte äventyrar integriteten hos operativsystem, maskinvara eller programvarufunktioner som tillhandahålls av grindvakten eller undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, förutsatt att sådana nödvändiga åtgärder vederbörligen motiveras av grindvakten, |
| --- | --- |

f)

ge företagsanvändare
  , tjänsteleverantörer
  och leverantörer av
  maskinvara kostnadsfri tillgång till och interoperabilitet med samma maskinvaru- och programvarufunktioner som nås eller kontrolleras via ett operativsystem, förutsatt att operativsystemet är identifierat i enlighet med artikel 3.7, och som är tillgängliga för tjänster eller maskinvara som tillhandahålls av grindvakten; leverantörer av kompletterande tjänster ska vidare ges
  tillgång till och interoperabilitet med samma operativsystem eller
  maskinvaru-
  eller programvarufunktioner
  , oavsett om dessa programvarufunktioner ingår i ett operativsystem,
  som är tillgängliga
  för kompletterande tjänster som tillhandahålls av en grindvakt; grindvakten ska inte hindras från att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att interoperabiliteten inte äventyrar integriteten hos operativsystem, maskinvara eller programvarufunktioner som tillhandahålls av grindvakten eller undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, förutsatt att sådana nödvändiga åtgärder vederbörligen motiveras av grindvakten,

, tjänsteleverantörer

maskinvara kostnadsfri tillgång till och interoperabilitet med samma maskinvaru- och programvarufunktioner som nås eller kontrolleras via ett operativsystem, förutsatt att operativsystemet är identifierat i enlighet med artikel 3.7, och som är tillgängliga för tjänster eller maskinvara som tillhandahålls av grindvakten; leverantörer av kompletterande tjänster ska vidare ges

maskinvaru-

, oavsett om dessa programvarufunktioner ingår i ett operativsystem,

för kompletterande tjänster som tillhandahålls av en grindvakt; grindvakten ska inte hindras från att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att interoperabiliteten inte äventyrar integriteten hos operativsystem, maskinvara eller programvarufunktioner som tillhandahålls av grindvakten eller undergräver slutanvändarnas dataskydd eller it-säkerhet, förutsatt att sådana nödvändiga åtgärder vederbörligen motiveras av grindvakten,

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | tillåta alla leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 3.7; samtrafik ska tillhandahållas på objektivt sett samma villkor och av samma kvalitet som grindvakten, dess dotterbolag eller dess partner har tillgång till eller använder, så att en funktionell interaktion med dessa tjänster möjliggörs, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter garanteras, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

tillåta alla leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 3.7; samtrafik ska tillhandahållas på objektivt sett samma villkor och av samma kvalitet som grindvakten, dess dotterbolag eller dess partner har tillgång till eller använder, så att en funktionell interaktion med dessa tjänster möjliggörs, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter garanteras,

tillåta alla leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster enligt definitionen i artikel 3.7; samtrafik ska tillhandahållas på objektivt sett samma villkor och av samma kvalitet som grindvakten, dess dotterbolag eller dess partner har tillgång till eller använder, så att en funktionell interaktion med dessa tjänster möjliggörs, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter garanteras,

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1 – led fb (nytt)

Artikel 6 – stycke 1 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fb) | tillåta alla leverantörer av tjänster för sociala nätverk att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas tjänster för sociala nätverk enligt definitionen i artikel 3.7; samtrafik ska tillhandahållas på objektivt sett samma villkor och av samma kvalitet som grindvakten, dess dotterbolag eller dess partner har tillgång till eller använder, så att en funktionell interaktion med dessa tjänster möjliggörs, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter garanteras; genomförandet av denna skyldighet ska omfattas av kommissionens specificering enligt artikel 10.2 a, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fb)

fb)

tillåta alla leverantörer av tjänster för sociala nätverk att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas tjänster för sociala nätverk enligt definitionen i artikel 3.7; samtrafik ska tillhandahållas på objektivt sett samma villkor och av samma kvalitet som grindvakten, dess dotterbolag eller dess partner har tillgång till eller använder, så att en funktionell interaktion med dessa tjänster möjliggörs, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter garanteras; genomförandet av denna skyldighet ska omfattas av kommissionens specificering enligt artikel 10.2 a,

tillåta alla leverantörer av tjänster för sociala nätverk att på begäran och kostnadsfritt bedriva samtrafik med grindvakternas tjänster för sociala nätverk enligt definitionen i artikel 3.7; samtrafik ska tillhandahållas på objektivt sett samma villkor och av samma kvalitet som grindvakten, dess dotterbolag eller dess partner har tillgång till eller använder, så att en funktionell interaktion med dessa tjänster möjliggörs, samtidigt som en hög nivå av säkerhet och skydd av personuppgifter garanteras; genomförandet av denna skyldighet ska omfattas av kommissionens specificering enligt artikel 10.2 a,

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led g

Artikel 6 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | ge annonsörer och utgivare, på deras begäran och kostnadsfritt, tillgång till grindvaktens
  resultatmätningsverktyg
  och den information som krävs för att annonsörer och utgivare ska kunna göra en egen, oberoende kontroll av annonsdatabasen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

ge annonsörer och utgivare, på deras begäran och kostnadsfritt, tillgång till grindvaktens
  resultatmätningsverktyg
  och den information som krävs för att annonsörer och utgivare ska kunna göra en egen, oberoende kontroll av annonsdatabasen,

resultatmätningsverktyg

| g) | ge annonsörer och utgivare,
  och tredje parter som bemyndigats av annonsörer och utgivare,
  på deras begäran och kostnadsfritt, tillgång till grindvaktens
  prestandamätningsverktyg
  och den information som krävs för att annonsörer och utgivare ska kunna göra en egen, oberoende kontroll av annonsdatabasen,
  inbegripet aggregerade och icke-aggregerade data och prestandadata på ett sätt som gör det möjligt för annonsörerna och utgivarna att använda sina egna verifierings- och mätningsverktyg för att bedöma prestandan hos de centrala tjänster som grindvakterna tillhandahåller, |
| --- | --- |

g)

ge annonsörer och utgivare,
  och tredje parter som bemyndigats av annonsörer och utgivare,
  på deras begäran och kostnadsfritt, tillgång till grindvaktens
  prestandamätningsverktyg
  och den information som krävs för att annonsörer och utgivare ska kunna göra en egen, oberoende kontroll av annonsdatabasen,
  inbegripet aggregerade och icke-aggregerade data och prestandadata på ett sätt som gör det möjligt för annonsörerna och utgivarna att använda sina egna verifierings- och mätningsverktyg för att bedöma prestandan hos de centrala tjänster som grindvakterna tillhandahåller,

och tredje parter som bemyndigats av annonsörer och utgivare,

prestandamätningsverktyg

inbegripet aggregerade och icke-aggregerade data och prestandadata på ett sätt som gör det möjligt för annonsörerna och utgivarna att använda sina egna verifierings- och mätningsverktyg för att bedöma prestandan hos de centrala tjänster som grindvakterna tillhandahåller,

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led h

Artikel 6 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | tillhandahålla
  effektiv
  portabilitet för data som
  genereras genom en företagsanvändares eller slutanvändares
  verksamhet
  och ska i synnerhet tillhandahålla verktyg för slutanvändare
  för att underlätta utövandet av dataportabilitet, i enlighet med förordning (EU) 2016/679,
  bland annat
  genom
  tillhandahållande av
  kontinuerlig åtkomst i realtid, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

tillhandahålla
  effektiv
  portabilitet för data som
  genereras genom en företagsanvändares eller slutanvändares
  verksamhet
  och ska i synnerhet tillhandahålla verktyg för slutanvändare
  för att underlätta utövandet av dataportabilitet, i enlighet med förordning (EU) 2016/679,
  bland annat
  genom
  tillhandahållande av
  kontinuerlig åtkomst i realtid,

effektiv

genereras genom en företagsanvändares eller slutanvändares

och ska i synnerhet tillhandahålla verktyg för slutanvändare

bland annat

tillhandahållande av

| h) | tillhandahålla
  slutanvändare eller tredje parter som bemyndigats av en slutanvändare, på deras begäran och kostnadsfritt, faktisk
  portabilitet för data som
  tillhandahållits av slutanvändaren eller genererats genom deras
  verksamhet
  i samband med användningen på de relevanta centrala plattformstjänsterna, bland annat genom att kostnadsfritt tillhandahålla verktyg
  för att underlätta
  det faktiska
  utövandet av
  sådan
  dataportabilitet, i enlighet med förordning (EU) 2016/679,
  och
  genom
  att tillhandahålla
  kontinuerlig åtkomst i realtid, |
| --- | --- |

h)

tillhandahålla
  slutanvändare eller tredje parter som bemyndigats av en slutanvändare, på deras begäran och kostnadsfritt, faktisk
  portabilitet för data som
  tillhandahållits av slutanvändaren eller genererats genom deras
  verksamhet
  i samband med användningen på de relevanta centrala plattformstjänsterna, bland annat genom att kostnadsfritt tillhandahålla verktyg
  för att underlätta
  det faktiska
  utövandet av
  sådan
  dataportabilitet, i enlighet med förordning (EU) 2016/679,
  och
  genom
  att tillhandahålla
  kontinuerlig åtkomst i realtid,

slutanvändare eller tredje parter som bemyndigats av en slutanvändare, på deras begäran och kostnadsfritt, faktisk

tillhandahållits av slutanvändaren eller genererats genom deras

i samband med användningen på de relevanta centrala plattformstjänsterna, bland annat genom att kostnadsfritt tillhandahålla verktyg

det faktiska

sådan

och

att tillhandahålla

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led i

Artikel 6 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | kostnadsfritt ge
  företagsanvändare, eller tredje parter som
  auktoriserats
  av en företagsanvändare,
  effektiv, högkvalitativ
  , kontinuerlig
  tillgång i realtid
  och användning av aggregerade
  eller
  icke-aggregerade data, som tillhandahålls eller genereras i samband med
  användningen av
  de relevanta centrala
  plattformstjänsterna av dessa företagsanvändare och de slutanvändare som tar i anspråk i de produkter eller tjänster som dessa företagsanvändare tillhandahåller
  ; när det gäller personuppgifter, tillhandahålla åtkomst och användning endast om det har ett direkt samband med slutanvändarens användning av de produkter eller tjänster som tillhandahålls av den berörda företagsanvändaren genom den relevanta centrala plattformstjänsten, och när slutanvändaren väljer att delta med samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

kostnadsfritt ge
  företagsanvändare, eller tredje parter som
  auktoriserats
  av en företagsanvändare,
  effektiv, högkvalitativ
  , kontinuerlig
  tillgång i realtid
  och användning av aggregerade
  eller
  icke-aggregerade data, som tillhandahålls eller genereras i samband med
  användningen av
  de relevanta centrala
  plattformstjänsterna av dessa företagsanvändare och de slutanvändare som tar i anspråk i de produkter eller tjänster som dessa företagsanvändare tillhandahåller
  ; när det gäller personuppgifter, tillhandahålla åtkomst och användning endast om det har ett direkt samband med slutanvändarens användning av de produkter eller tjänster som tillhandahålls av den berörda företagsanvändaren genom den relevanta centrala plattformstjänsten, och när slutanvändaren väljer att delta med samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679,

kostnadsfritt ge

auktoriserats

effektiv, högkvalitativ

tillgång i realtid

eller

användningen av

plattformstjänsterna av dessa företagsanvändare och de slutanvändare som tar i anspråk i de produkter eller tjänster som dessa företagsanvändare tillhandahåller

| i) | erbjuda
  företagsanvändare, eller tredje parter som
  bemyndigats
  av en företagsanvändare,
  på deras begäran och kostnadsfritt
  , kontinuerlig
  och realtidsbaserad tillgång
  och användning av aggregerade
  och
  icke-aggregerade data som tillhandahålls eller genereras i samband med
  att dessa företagsanvändare, och de slutanvändare som tar de produkter eller tjänster som dessa företagsanvändare tillhandahåller i anspråk, använder
  de relevanta centrala
  plattformstjänster eller kompletterande tjänster som tillhandahålls av grindvakten
  ;
  detta ska på företagsanvändarens begäran inkludera möjligheten att, och de verktyg som behövs för att, få åtkomst till och analysera data på plats utan en överföring från grindvakten;
  när det gäller personuppgifter, tillhandahålla åtkomst och användning endast om det har ett direkt samband med slutanvändarens användning av de produkter eller tjänster som tillhandahålls av den berörda företagsanvändaren genom den relevanta centrala plattformstjänsten, och när slutanvändaren väljer att delta med samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679, |
| --- | --- |

i)

erbjuda
  företagsanvändare, eller tredje parter som
  bemyndigats
  av en företagsanvändare,
  på deras begäran och kostnadsfritt
  , kontinuerlig
  och realtidsbaserad tillgång
  och användning av aggregerade
  och
  icke-aggregerade data som tillhandahålls eller genereras i samband med
  att dessa företagsanvändare, och de slutanvändare som tar de produkter eller tjänster som dessa företagsanvändare tillhandahåller i anspråk, använder
  de relevanta centrala
  plattformstjänster eller kompletterande tjänster som tillhandahålls av grindvakten
  ;
  detta ska på företagsanvändarens begäran inkludera möjligheten att, och de verktyg som behövs för att, få åtkomst till och analysera data på plats utan en överföring från grindvakten;
  när det gäller personuppgifter, tillhandahålla åtkomst och användning endast om det har ett direkt samband med slutanvändarens användning av de produkter eller tjänster som tillhandahålls av den berörda företagsanvändaren genom den relevanta centrala plattformstjänsten, och när slutanvändaren väljer att delta med samtycke i den mening som avses i förordning (EU) 2016/679,

erbjuda

bemyndigats

på deras begäran och kostnadsfritt

och realtidsbaserad tillgång

och

att dessa företagsanvändare, och de slutanvändare som tar de produkter eller tjänster som dessa företagsanvändare tillhandahåller i anspråk, använder

plattformstjänster eller kompletterande tjänster som tillhandahålls av grindvakten

detta ska på företagsanvändarens begäran inkludera möjligheten att, och de verktyg som behövs för att, få åtkomst till och analysera data på plats utan en överföring från grindvakten;

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led k

Artikel 6 – punkt 1 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| k) | tillämpa rättvisa och icke-diskriminerande allmänna villkor för
  företagsanvändares tillträde
  till
  sitt programvarulager
  som betecknats i enlighet med artikel 3 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

k)

tillämpa rättvisa och icke-diskriminerande allmänna villkor för
  företagsanvändares tillträde
  till
  sitt programvarulager
  som betecknats i enlighet med artikel 3 i denna förordning.

företagsanvändares tillträde

sitt programvarulager

| k) | tillämpa
  transparenta,
  rättvisa
  , skäliga
  och icke-diskriminerande allmänna villkor för
  tillgång, liksom villkor som inte är mindre förmånliga än de villkor som gäller för deras egna tjänster, för företagsanvändare
  till
  sina centrala plattformstjänster
  som betecknats i enlighet med artikel 3 i denna förordning. |
| --- | --- |

k)

tillämpa
  transparenta,
  rättvisa
  , skäliga
  och icke-diskriminerande allmänna villkor för
  tillgång, liksom villkor som inte är mindre förmånliga än de villkor som gäller för deras egna tjänster, för företagsanvändare
  till
  sina centrala plattformstjänster
  som betecknats i enlighet med artikel 3 i denna förordning.

transparenta,

, skäliga

tillgång, liksom villkor som inte är mindre förmånliga än de villkor som gäller för deras egna tjänster, för företagsanvändare

sina centrala plattformstjänster

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  6
   – punkt 2 | Artikel
  5
   – punkt 2 |
| 2.   Vid tillämpning av punkt 1
  a
  ska data som inte är allmänt tillgängliga omfatta alla aggregerade och icke-aggregerade data som tagits fram av företagsanvändare och som kan härledas från eller samlas in genom företagsanvändares eller deras kunders kommersiella verksamhet på
  grindvakternas
  centrala plattformstjänst. | 2.   Vid tillämpning av punkt 1
  ga
  ska data som inte är allmänt tillgängliga omfatta alla aggregerade och icke-aggregerade data som tagits fram av företagsanvändare och som kan härledas från eller samlas in genom företagsanvändares eller deras kunders kommersiella verksamhet på
  grindvaktens
  centrala plattformstjänst
  eller kompletterande tjänster
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel
  6
   – punkt 2

6

Artikel
  5
   – punkt 2

5

2.   Vid tillämpning av punkt 1
  a
  ska data som inte är allmänt tillgängliga omfatta alla aggregerade och icke-aggregerade data som tagits fram av företagsanvändare och som kan härledas från eller samlas in genom företagsanvändares eller deras kunders kommersiella verksamhet på
  grindvakternas
  centrala plattformstjänst.

2.   Vid tillämpning av punkt 1
  ga
  ska data som inte är allmänt tillgängliga omfatta alla aggregerade och icke-aggregerade data som tagits fram av företagsanvändare och som kan härledas från eller samlas in genom företagsanvändares eller deras kunders kommersiella verksamhet på
  grindvaktens
  centrala plattformstjänst
  eller kompletterande tjänster
  .

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  De åtgärder som vidtas av
  grindvakten för att säkerställa
  att
  de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  fullgörs ska vara effektiva när det gäller att uppnå målet med den berörda skyldigheten
  . Grindvakten ska se till att
  dessa
  åtgärder
  genomförs i enlighet
  med förordning (EU) 2016/679
  och
  direktiv 2002/58/EG och
  med
  lagstiftningen om cybersäkerhet, konsumentskydd och produktsäkerhet. | 1.   Grindvakten
  ska vidta verkningsfulla åtgärder
  för att säkerställa
  sitt fullgörande av
  de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  och ska på anmodan bevisa detta fullgörande
  . Grindvakten ska se till att
  de
  åtgärder
  som den genomför överensstämmer
  med förordning (EU) 2016/679, direktiv 2002/58/EG och lagstiftningen om cybersäkerhet, konsumentskydd och produktsäkerhet
  samt tillgänglighetskrav för personer med funktionsnedsättning i enlighet med direktiv 2019/882
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  De åtgärder som vidtas av
  grindvakten för att säkerställa
  att
  de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  fullgörs ska vara effektiva när det gäller att uppnå målet med den berörda skyldigheten
  . Grindvakten ska se till att
  dessa
  åtgärder
  genomförs i enlighet
  med förordning (EU) 2016/679
  och
  direktiv 2002/58/EG och
  med
  lagstiftningen om cybersäkerhet, konsumentskydd och produktsäkerhet.

1.   Grindvakten
  ska vidta verkningsfulla åtgärder
  för att säkerställa
  sitt fullgörande av
  de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6
  och ska på anmodan bevisa detta fullgörande
  . Grindvakten ska se till att
  de
  åtgärder
  som den genomför överensstämmer
  med förordning (EU) 2016/679, direktiv 2002/58/EG och lagstiftningen om cybersäkerhet, konsumentskydd och produktsäkerhet
  samt tillgänglighetskrav för personer med funktionsnedsättning i enlighet med direktiv 2019/882
  .

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Inom sex månader efter att ha betecknats som grindvakt, och i enlighet med artikel 3.8, ska grindvakten förse kommissionen med en rapport som i detalj och på ett transparent sätt beskriver de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad av de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6. Denna rapport ska uppdateras minst en gång om året. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Inom sex månader efter att ha betecknats som grindvakt, och i enlighet med artikel 3.8, ska grindvakten förse kommissionen med en rapport som i detalj och på ett transparent sätt beskriver de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnad av de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6. Denna rapport ska uppdateras minst en gång om året.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1b (ny)

Artikel 7 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Tillsammans med den rapport som avses i punkt 1a och inom samma tidsram ska grindvakten förse kommissionen med en icke-konfidentiell sammanfattning av sin rapport, som ska offentliggöras av kommissionen utan dröjsmål. Den icke-konfidentiella sammanfattningen ska uppdateras minst en gång om året enligt den detaljerade rapporten. |
| | För att fullgöra de skyldigheter som fastställs i artikel 6, och om grindvakten hyser rimliga tvivel angående den eller de lämpliga metoderna för efterlevnad, får grindvakten begära att kommissionen inleder ett förfarande för att ta emot och behandla begäranden om förtydligande och därefter ytterligare specificera relevanta åtgärder som grindvakten ska vidta för att på ett faktiskt och proportionerligt sätt fullgöra dessa skyldigheter. Ytterligare specificering av de skyldigheter som fastställs i artikel 6 ska begränsas till frågor som rör säkerställandet av ett faktiskt och proportionerligt fullgörande av skyldigheterna. När kommissionen gör detta kan den besluta att rådgöra med tredje parter vars åsikter den betraktar som nödvändiga i förhållande till de åtgärder som grindvakten förväntas genomföra. Förfarandets varaktighet får inte överskrida den period som anges i artikel 3.8, med möjlighet till en förlängning på två månader, efter kommissionens gottfinnande, om dialogprocessen inte har slutförts före utgången av den perioden. |
| | Kommissionen ska ha rätt att efter eget skön besluta om den ska inleda ett sådant förfarande, med vederbörlig hänsyn till principerna om likabehandling, proportionalitet och ett korrekt rättsförfarande. Om kommissionen beslutar att inte inleda ett sådant förfarande ska den lämna en skriftlig motivering till den berörda grindvakten. I slutet av detta förfarande får kommissionen också genom ett beslut specificera de åtgärder som den berörda grindvakten måste vidta till följd av slutförandet av detta förfarande enligt punkt 1b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Tillsammans med den rapport som avses i punkt 1a och inom samma tidsram ska grindvakten förse kommissionen med en icke-konfidentiell sammanfattning av sin rapport, som ska offentliggöras av kommissionen utan dröjsmål. Den icke-konfidentiella sammanfattningen ska uppdateras minst en gång om året enligt den detaljerade rapporten.

För att fullgöra de skyldigheter som fastställs i artikel 6, och om grindvakten hyser rimliga tvivel angående den eller de lämpliga metoderna för efterlevnad, får grindvakten begära att kommissionen inleder ett förfarande för att ta emot och behandla begäranden om förtydligande och därefter ytterligare specificera relevanta åtgärder som grindvakten ska vidta för att på ett faktiskt och proportionerligt sätt fullgöra dessa skyldigheter. Ytterligare specificering av de skyldigheter som fastställs i artikel 6 ska begränsas till frågor som rör säkerställandet av ett faktiskt och proportionerligt fullgörande av skyldigheterna. När kommissionen gör detta kan den besluta att rådgöra med tredje parter vars åsikter den betraktar som nödvändiga i förhållande till de åtgärder som grindvakten förväntas genomföra. Förfarandets varaktighet får inte överskrida den period som anges i artikel 3.8, med möjlighet till en förlängning på två månader, efter kommissionens gottfinnande, om dialogprocessen inte har slutförts före utgången av den perioden.

För att fullgöra de skyldigheter som fastställs i artikel 6, och om grindvakten hyser rimliga tvivel angående den eller de lämpliga metoderna för efterlevnad, får grindvakten begära att kommissionen inleder ett förfarande för att ta emot och behandla begäranden om förtydligande och därefter ytterligare specificera relevanta åtgärder som grindvakten ska vidta för att på ett faktiskt och proportionerligt sätt fullgöra dessa skyldigheter. Ytterligare specificering av de skyldigheter som fastställs i artikel 6 ska begränsas till frågor som rör säkerställandet av ett faktiskt och proportionerligt fullgörande av skyldigheterna. När kommissionen gör detta kan den besluta att rådgöra med tredje parter vars åsikter den betraktar som nödvändiga i förhållande till de åtgärder som grindvakten förväntas genomföra. Förfarandets varaktighet får inte överskrida den period som anges i artikel 3.8, med möjlighet till en förlängning på två månader, efter kommissionens gottfinnande, om dialogprocessen inte har slutförts före utgången av den perioden.

Kommissionen ska ha rätt att efter eget skön besluta om den ska inleda ett sådant förfarande, med vederbörlig hänsyn till principerna om likabehandling, proportionalitet och ett korrekt rättsförfarande. Om kommissionen beslutar att inte inleda ett sådant förfarande ska den lämna en skriftlig motivering till den berörda grindvakten. I slutet av detta förfarande får kommissionen också genom ett beslut specificera de åtgärder som den berörda grindvakten måste vidta till följd av slutförandet av detta förfarande enligt punkt 1b.

Kommissionen ska ha rätt att efter eget skön besluta om den ska inleda ett sådant förfarande, med vederbörlig hänsyn till principerna om likabehandling, proportionalitet och ett korrekt rättsförfarande. Om kommissionen beslutar att inte inleda ett sådant förfarande ska den lämna en skriftlig motivering till den berörda grindvakten. I slutet av detta förfarande får kommissionen också genom ett beslut specificera de åtgärder som den berörda grindvakten måste vidta till följd av slutförandet av detta förfarande enligt punkt 1b.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om kommissionen konstaterar att de åtgärder som grindvakten avser att genomföra enligt punkt 1, eller har genomfört, inte säkerställer ett effektivt fullgörande av de relevanta skyldigheterna enligt artikel 6, får den genom beslut ange vilka åtgärder den berörda grindvakten
  ska
  vidta. Kommissionen ska anta ett sådant beslut
  inom sex
  månader
  från
  det att förfarandet enligt artikel 18 har inletts. | 2.   Om kommissionen konstaterar att de åtgärder som grindvakten avser att genomföra enligt punkt 1, eller har genomfört, inte säkerställer ett effektivt fullgörande av de relevanta skyldigheterna enligt artikel 6, får den genom beslut ange vilka åtgärder den berörda grindvakten
  måste
  vidta. Kommissionen ska anta ett sådant beslut
  så snart som möjligt, dock senast fyra
  månader
  efter
  det att förfarandet enligt artikel 18 har inletts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om kommissionen konstaterar att de åtgärder som grindvakten avser att genomföra enligt punkt 1, eller har genomfört, inte säkerställer ett effektivt fullgörande av de relevanta skyldigheterna enligt artikel 6, får den genom beslut ange vilka åtgärder den berörda grindvakten
  ska
  vidta. Kommissionen ska anta ett sådant beslut
  inom sex
  månader
  från
  det att förfarandet enligt artikel 18 har inletts.

2.   Om kommissionen konstaterar att de åtgärder som grindvakten avser att genomföra enligt punkt 1, eller har genomfört, inte säkerställer ett effektivt fullgörande av de relevanta skyldigheterna enligt artikel 6, får den genom beslut ange vilka åtgärder den berörda grindvakten
  måste
  vidta. Kommissionen ska anta ett sådant beslut
  så snart som möjligt, dock senast fyra
  månader
  efter
  det att förfarandet enligt artikel 18 har inletts.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 4

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   I syfte att anta det beslut som avses i punkt 2 ska kommissionen meddela sina preliminära resultat
  inom tre
  månader
  från
  det att förfarandet inleddes. I de preliminära resultaten ska kommissionen förklara vilka åtgärder den överväger att vidta eller anser att den berörda leverantören av centrala plattformstjänster bör vidta för att på ett verkningsfullt sätt vidta åtgärder med anledning av de preliminära resultaten. | 4.   I syfte att anta det beslut som avses i punkt 2 ska kommissionen meddela sina preliminära resultat
  och offentliggöra en kortfattad sammanfattning så snart som möjligt, dock senast två
  månader
  efter
  det att förfarandet inleddes. I de preliminära resultaten ska kommissionen förklara vilka åtgärder
  som
  den överväger att vidta eller
  som den
  anser att den berörda leverantören av centrala plattformstjänster bör vidta för att på ett verkningsfullt sätt vidta åtgärder med anledning av de preliminära resultaten.
  Kommissionen får besluta att uppmana berörda tredje parter att inkomma med synpunkter inom en tidsfrist som den fastställer i sitt offentliggörande. Vid offentliggörandet ska kommissionen ta vederbörlig hänsyn till företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   I syfte att anta det beslut som avses i punkt 2 ska kommissionen meddela sina preliminära resultat
  inom tre
  månader
  från
  det att förfarandet inleddes. I de preliminära resultaten ska kommissionen förklara vilka åtgärder den överväger att vidta eller anser att den berörda leverantören av centrala plattformstjänster bör vidta för att på ett verkningsfullt sätt vidta åtgärder med anledning av de preliminära resultaten.

4.   I syfte att anta det beslut som avses i punkt 2 ska kommissionen meddela sina preliminära resultat
  och offentliggöra en kortfattad sammanfattning så snart som möjligt, dock senast två
  månader
  efter
  det att förfarandet inleddes. I de preliminära resultaten ska kommissionen förklara vilka åtgärder
  som
  den överväger att vidta eller
  som den
  anser att den berörda leverantören av centrala plattformstjänster bör vidta för att på ett verkningsfullt sätt vidta åtgärder med anledning av de preliminära resultaten.
  Kommissionen får besluta att uppmana berörda tredje parter att inkomma med synpunkter inom en tidsfrist som den fastställer i sitt offentliggörande. Vid offentliggörandet ska kommissionen ta vederbörlig hänsyn till företagens berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 7

Artikel 7 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   En grindvakt får begära att ett förfarande inleds enligt artikel 18 för att kommissionen ska kunna avgöra om de åtgärder som grindvakten avser att genomföra eller har genomfört enligt artikel 6 är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den relevanta skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.
  En grindvakt får med
  sin begäran lämna
  en motiverad skrivelse
  för att särskilt förklara varför de åtgärder som den avser att genomföra eller har genomfört är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den aktuella skyldigheten under de specifika omständigheter som råder. | 7.   En grindvakt får
  , inom den tidsfrist för genomförande som anges i artikel 3.8,
  begära att ett förfarande inleds enligt artikel 18 för att kommissionen ska kunna avgöra om de åtgärder som grindvakten avser att genomföra eller har genomfört enligt artikel 6 är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den relevanta skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.
  I
  sin begäran
  ska grindvakten
  lämna
  ett motiverat yttrande
  för att särskilt förklara varför de åtgärder som den avser att genomföra eller har genomfört är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den aktuella skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.
  Kommissionen ska anta sitt beslut inom sex månader efter det att förfarandet enligt artikel 18 inleddes. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   En grindvakt får begära att ett förfarande inleds enligt artikel 18 för att kommissionen ska kunna avgöra om de åtgärder som grindvakten avser att genomföra eller har genomfört enligt artikel 6 är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den relevanta skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.
  En grindvakt får med
  sin begäran lämna
  en motiverad skrivelse
  för att särskilt förklara varför de åtgärder som den avser att genomföra eller har genomfört är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den aktuella skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.

7.   En grindvakt får
  , inom den tidsfrist för genomförande som anges i artikel 3.8,
  begära att ett förfarande inleds enligt artikel 18 för att kommissionen ska kunna avgöra om de åtgärder som grindvakten avser att genomföra eller har genomfört enligt artikel 6 är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den relevanta skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.
  I
  sin begäran
  ska grindvakten
  lämna
  ett motiverat yttrande
  för att särskilt förklara varför de åtgärder som den avser att genomföra eller har genomfört är effektiva när det gäller att uppnå syftet med den aktuella skyldigheten under de specifika omständigheter som råder.
  Kommissionen ska anta sitt beslut inom sex månader efter det att förfarandet enligt artikel 18 inleddes.

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av grindvakten, undantagsvis tillfälligt upphäva, helt eller delvis, en särskild skyldighet som fastställs i artiklarna 5 och 6 för en central plattformstjänst genom ett beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, om grindvakten visar att fullgörandet av denna särskilda skyldighet, på grund av exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, skulle äventyra den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen, och endast i den utsträckning som krävs för att hantera detta hot mot lönsamheten. Kommissionen ska sträva efter att anta beslutet om ett tillfälligt upphävande utan dröjsmål
  och
  senast tre månader efter mottagandet av en fullständig motiverad begäran. | 1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av grindvakten, undantagsvis tillfälligt upphäva, helt eller delvis, en särskild skyldighet som fastställs i artiklarna 5 och 6 för en central plattformstjänst genom ett beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, om grindvakten visar att fullgörandet av denna särskilda skyldighet, på grund av exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, skulle äventyra den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen, och endast i den utsträckning som krävs för att hantera detta hot mot lönsamheten. Kommissionen ska sträva efter att anta beslutet om ett tillfälligt upphävande utan dröjsmål
  , dock
  senast tre månader efter mottagandet av en fullständig motiverad begäran.
  Beslutet om ett tillfälligt upphävande ska åtföljas av en motivering i vilken skälen till det tillfälliga upphävandet förklaras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av grindvakten, undantagsvis tillfälligt upphäva, helt eller delvis, en särskild skyldighet som fastställs i artiklarna 5 och 6 för en central plattformstjänst genom ett beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, om grindvakten visar att fullgörandet av denna särskilda skyldighet, på grund av exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, skulle äventyra den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen, och endast i den utsträckning som krävs för att hantera detta hot mot lönsamheten. Kommissionen ska sträva efter att anta beslutet om ett tillfälligt upphävande utan dröjsmål
  och
  senast tre månader efter mottagandet av en fullständig motiverad begäran.

1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av grindvakten, undantagsvis tillfälligt upphäva, helt eller delvis, en särskild skyldighet som fastställs i artiklarna 5 och 6 för en central plattformstjänst genom ett beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, om grindvakten visar att fullgörandet av denna särskilda skyldighet, på grund av exceptionella omständigheter som ligger utanför grindvaktens kontroll, skulle äventyra den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen, och endast i den utsträckning som krävs för att hantera detta hot mot lönsamheten. Kommissionen ska sträva efter att anta beslutet om ett tillfälligt upphävande utan dröjsmål
  , dock
  senast tre månader efter mottagandet av en fullständig motiverad begäran.
  Beslutet om ett tillfälligt upphävande ska åtföljas av en motivering i vilken skälen till det tillfälliga upphävandet förklaras.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om
  det tillfälliga upphävandet
  beviljas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen se över sitt beslut om tillfälligt upphävande varje år. Efter en sådan översyn ska kommissionen antingen häva det tillfälliga upphävandet eller besluta att villkoren i punkt 1 fortfarande är uppfyllda. | 2.   Om
  tillfälligt upphävande
  beviljas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen se över sitt beslut om tillfälligt upphävande varje år. Efter en sådan översyn ska kommissionen antingen
  helt eller delvis
  häva det tillfälliga upphävandet eller besluta att villkoren i punkt 1 fortfarande är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om
  det tillfälliga upphävandet
  beviljas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen se över sitt beslut om tillfälligt upphävande varje år. Efter en sådan översyn ska kommissionen antingen häva det tillfälliga upphävandet eller besluta att villkoren i punkt 1 fortfarande är uppfyllda.

2.   Om
  tillfälligt upphävande
  beviljas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen se över sitt beslut om tillfälligt upphävande varje år. Efter en sådan översyn ska kommissionen antingen
  helt eller delvis
  häva det tillfälliga upphävandet eller besluta att villkoren i punkt 1 fortfarande är uppfyllda.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  får
  på motiverad begäran av en grindvakt tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten
  till
  en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1. | I brådskande fall får
  kommissionen, på motiverad begäran av en grindvakt, tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten
  på
  en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  får
  på motiverad begäran av en grindvakt tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten
  till
  en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1.

får

till

I brådskande fall får
  kommissionen, på motiverad begäran av en grindvakt, tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten
  på
  en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1.

I brådskande fall får

på

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid bedömningen av begäran ska kommissionen särskilt beakta vilken effekt efterlevnaden av den särskilda skyldigheten har på den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen samt på tredje parter. Det tillfälliga upphävandet får förenas med villkor och skyldigheter som ska fastställas av kommissionen för att säkerställa en rättvis balans mellan dessa intressen och målen för denna förordning. En sådan begäran får göras och beviljas när som helst i avvaktan på kommissionens bedömning enligt punkt 1. | Vid bedömningen av begäran ska kommissionen särskilt beakta vilken effekt efterlevnaden av den särskilda skyldigheten har på den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen samt på tredje parter
  , särskilt mindre företagsanvändare och konsumenter
  . Det tillfälliga upphävandet får förenas med villkor och skyldigheter som ska fastställas av kommissionen för att säkerställa en rättvis balans mellan dessa intressen och målen för denna förordning. En sådan begäran får göras och beviljas när som helst i avvaktan på kommissionens bedömning enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid bedömningen av begäran ska kommissionen särskilt beakta vilken effekt efterlevnaden av den särskilda skyldigheten har på den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen samt på tredje parter. Det tillfälliga upphävandet får förenas med villkor och skyldigheter som ska fastställas av kommissionen för att säkerställa en rättvis balans mellan dessa intressen och målen för denna förordning. En sådan begäran får göras och beviljas när som helst i avvaktan på kommissionens bedömning enligt punkt 1.

Vid bedömningen av begäran ska kommissionen särskilt beakta vilken effekt efterlevnaden av den särskilda skyldigheten har på den ekonomiska lönsamheten för grindvaktens verksamhet i unionen samt på tredje parter
  , särskilt mindre företagsanvändare och konsumenter
  . Det tillfälliga upphävandet får förenas med villkor och skyldigheter som ska fastställas av kommissionen för att säkerställa en rättvis balans mellan dessa intressen och målen för denna förordning. En sådan begäran får göras och beviljas när som helst i avvaktan på kommissionens bedömning enligt punkt 1.

, särskilt mindre företagsanvändare och konsumenter

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – rubriken

Artikel 9 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Undantag på grund av
  tvingande hänsyn till allmänintresset | Undantag på grund av
  allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Undantag på grund av
  tvingande hänsyn till allmänintresset

tvingande hänsyn till allmänintresset

Undantag på grund av
  allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet

allmän moral, folkhälsa eller allmän säkerhet

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ, genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, helt eller delvis befria den grindvakten från en särskild skyldighet enligt artiklarna 5 och 6 med avseende på en enskild central plattformstjänst som identifierats i enlighet med artikel 3.7, om ett sådant undantag är motiverat av de skäl som anges i punkt 2 i den här artikeln. Kommissionen ska anta beslutet om undantag senast tre månader efter att ha mottagit en fullständig motiverad begäran. | 1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ, genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, helt eller delvis befria den grindvakten från en särskild skyldighet enligt artiklarna 5 och 6 med avseende på en enskild central plattformstjänst som identifierats i enlighet med artikel 3.7, om ett sådant undantag är motiverat av de skäl som anges i punkt 2 i den här artikeln. Kommissionen ska anta beslutet om undantag senast tre månader efter att ha mottagit en fullständig motiverad begäran.
  Beslutet ska åtföljas av en motivering i vilken skälen till undantaget förklaras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ, genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, helt eller delvis befria den grindvakten från en särskild skyldighet enligt artiklarna 5 och 6 med avseende på en enskild central plattformstjänst som identifierats i enlighet med artikel 3.7, om ett sådant undantag är motiverat av de skäl som anges i punkt 2 i den här artikeln. Kommissionen ska anta beslutet om undantag senast tre månader efter att ha mottagit en fullständig motiverad begäran.

1.   Kommissionen får, på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ, genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, helt eller delvis befria den grindvakten från en särskild skyldighet enligt artiklarna 5 och 6 med avseende på en enskild central plattformstjänst som identifierats i enlighet med artikel 3.7, om ett sådant undantag är motiverat av de skäl som anges i punkt 2 i den här artikeln. Kommissionen ska anta beslutet om undantag senast tre månader efter att ha mottagit en fullständig motiverad begäran.
  Beslutet ska åtföljas av en motivering i vilken skälen till undantaget förklaras.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Om undantaget beviljas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen se över sitt beslut om undantag varje år. Efter en sådan översyn ska kommissionen antingen helt eller delvis häva undantaget eller besluta att villkoren i punkt 1 fortfarande är uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Om undantaget beviljas i enlighet med punkt 1 ska kommissionen se över sitt beslut om undantag varje år. Efter en sådan översyn ska kommissionen antingen helt eller delvis häva undantaget eller besluta att villkoren i punkt 1 fortfarande är uppfyllda.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 9 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  får
  på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten på en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1. | I brådskande fall får
  kommissionen, på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ, tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten på en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  får
  på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten på en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1.

får

I brådskande fall får
  kommissionen, på motiverad begäran av en grindvakt eller på eget initiativ, tillfälligt upphäva tillämpningen av den relevanta skyldigheten på en eller flera enskilda centrala plattformstjänster redan före beslutet enligt punkt 1.

I brådskande fall får

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel
  34 för att uppdatera de skyldigheter som fastställs i
  artiklarna 5 och 6 om den, på grundval av en marknadsundersökning enligt artikel 17, har fastställt att
  det finns ett behov av nya skyldigheter
  för att
  åtgärda
  metoder som begränsar centrala plattformstjänsters öppenhet eller som är otillbörliga på samma sätt som de metoder som omfattas av skyldigheterna i artiklarna 5 och 6. | 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel
  37 med avseende på ändring av
  artiklarna 5 och 6
  genom att lägga till skyldigheter
  om den, på grundval av en marknadsundersökning enligt artikel 17, har fastställt att
  detta är nödvändigt
  för att
  hantera
  metoder som begränsar centrala plattformstjänsters öppenhet eller som är otillbörliga på samma sätt som de metoder som omfattas av skyldigheterna i artiklarna 5 och 6.
  Dessa delegerade akter får bara användas för att lägga till nya skyldigheter i förteckningen i artiklarna 5 och 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel
  34 för att uppdatera de skyldigheter som fastställs i
  artiklarna 5 och 6 om den, på grundval av en marknadsundersökning enligt artikel 17, har fastställt att
  det finns ett behov av nya skyldigheter
  för att
  åtgärda
  metoder som begränsar centrala plattformstjänsters öppenhet eller som är otillbörliga på samma sätt som de metoder som omfattas av skyldigheterna i artiklarna 5 och 6.

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel
  37 med avseende på ändring av
  artiklarna 5 och 6
  genom att lägga till skyldigheter
  om den, på grundval av en marknadsundersökning enligt artikel 17, har fastställt att
  detta är nödvändigt
  för att
  hantera
  metoder som begränsar centrala plattformstjänsters öppenhet eller som är otillbörliga på samma sätt som de metoder som omfattas av skyldigheterna i artiklarna 5 och 6.
  Dessa delegerade akter får bara användas för att lägga till nya skyldigheter i förteckningen i artiklarna 5 och 6.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 i syfte att komplettera denna förordning med avseende på de skyldigheter som anges i artikel 5 och 6. Dessa delegerade akter får endast föreskriva |
| | a) | i vilken utsträckning en skyldighet gäller vissa centrala plattformstjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 i syfte att komplettera denna förordning med avseende på de skyldigheter som anges i artikel 5 och 6. Dessa delegerade akter får endast föreskriva

a)

a)

i vilken utsträckning en skyldighet gäller vissa centrala plattformstjänster,

i vilken utsträckning en skyldighet gäller vissa centrala plattformstjänster,

| b) | i vilken utsträckning en skyldighet endast gäller en undergrupp av företagsanvändare eller slutanvändare, eller |
| --- | --- |

b)

b)

i vilken utsträckning en skyldighet endast gäller en undergrupp av företagsanvändare eller slutanvändare, eller

i vilken utsträckning en skyldighet endast gäller en undergrupp av företagsanvändare eller slutanvändare, eller

| c) | hur skyldigheterna ska fullgöras, så att deras ändamålsenlighet säkerställs. |
| --- | --- |

c)

c)

hur skyldigheterna ska fullgöras, så att deras ändamålsenlighet säkerställs.

hur skyldigheterna ska fullgöras, så att deras ändamålsenlighet säkerställs.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2 – led a

Artikel 10 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | det råder obalans i fråga om rättigheter och skyldigheter för företagsanvändare, och grindvakten erhåller en förmån från företagsanvändare som inte står i proportion till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändare, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

det råder obalans i fråga om rättigheter och skyldigheter för företagsanvändare, och grindvakten erhåller en förmån från företagsanvändare som inte står i proportion till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändare, eller

| a) | det råder obalans i fråga om rättigheter och skyldigheter för företagsanvändare, och grindvakten erhåller en förmån från företagsanvändare som inte står i proportion till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändare
  eller slutanvändare
  , eller |
| --- | --- |

a)

det råder obalans i fråga om rättigheter och skyldigheter för företagsanvändare, och grindvakten erhåller en förmån från företagsanvändare som inte står i proportion till den tjänst som grindvakten tillhandahåller företagsanvändare
  eller slutanvändare
  , eller

eller slutanvändare

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

Artikel 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I förhållande till den skyldighet som fastställs i artikel 6.1 fb ska kommissionen senast den ... [18 månader efter denna förordnings ikraftträdande] anta en delegerad akt i enlighet med artikel 37 som kompletterar denna förordning genom att definiera den lämpliga omfattningen av och de lämpliga funktionerna för samtrafiken med grindvakternas onlinetjänster för sociala nätverk samt standarder eller tekniska specifikationer för sådan samtrafik. Sådana standarder eller tekniska specifikationer ska säkerställa en hög nivå på säkerheten och skyddet för personuppgifter. När kommissionen utarbetar standarder eller tekniska specifikationer får den samråda med standardiseringsorgan eller andra relevanta intressenter i enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  I förhållande till den skyldighet som fastställs i artikel 6.1 fb ska kommissionen senast den ... [18 månader efter denna förordnings ikraftträdande] anta en delegerad akt i enlighet med artikel 37 som kompletterar denna förordning genom att definiera den lämpliga omfattningen av och de lämpliga funktionerna för samtrafiken med grindvakternas onlinetjänster för sociala nätverk samt standarder eller tekniska specifikationer för sådan samtrafik. Sådana standarder eller tekniska specifikationer ska säkerställa en hög nivå på säkerheten och skyddet för personuppgifter. När kommissionen utarbetar standarder eller tekniska specifikationer får den samråda med standardiseringsorgan eller andra relevanta intressenter i enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel
  11 | Artikel
  6a |
| Åtgärder mot kringgående | Åtgärder mot kringgående |
| 1.   En grindvakt ska säkerställa att skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 fullgörs fullt ut och effektivt.
  Skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 är visserligen tillämpliga på centrala plattformstjänster som betecknats i enlighet med artikel 3, men deras genomförande får inte undergrävas av något beteende av det företag som grindvakten tillhör, oavsett om detta beteende är av avtalsmässig, kommersiell, teknisk eller annan art. | 1.   En grindvakt ska säkerställa att skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 fullgörs fullt ut och effektivt. |
| | 1a.
     
  Skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 är visserligen tillämpliga på centrala plattformstjänster som betecknats i enlighet med artikel 3, men en grindvakt, inbegripet ett företag som grindvakten tillhör, får inte ägna sig åt något beteende, oavsett om det är av avtalsmässig, kommersiell, teknisk eller annan art, vilket – samtidigt som det formellt, konceptuellt eller tekniskt skiljer sig från ett beteende som är förbjudet enligt artiklarna 5 och 6 – i praktiken kan ha ett likvärdigt syfte eller en likvärdig inverkan. |
| | 1b.
     
  Grindvakten får inte ägna sig åt något beteende som avskräcker från interoperabilitet genom att använda tekniska skyddsåtgärder, tillämpa diskriminerande villkor för tjänster, upphovsrättsligt skydda programmeringsgränssnitt (API) eller tillhandahålla vilseledande information. |
| 2.   Om samtycke till insamling
  och
  behandling av personuppgifter krävs för att säkerställa efterlevnad av denna förordning, ska en grindvakt vidta nödvändiga åtgärder för att
  antingen
  göra det möjligt för företagsanvändare att direkt
  få
  det samtycke till behandling av uppgifterna som krävs, om
  så krävs
  enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, eller
  för att
  följa unionens regler och principer för dataskydd och integritet på andra sätt, bland annat genom att förse företagsanvändare med vederbörligen anonymiserade uppgifter när så är lämpligt.
  Grindvakten får inte göra det mer betungande för företagsanvändaren att få detta samtycke än att få samtycke för sina egna tjänster. | 2.   Om samtycke till insamling, behandling
  och delande
  av personuppgifter krävs för att säkerställa efterlevnad av denna förordning, ska en grindvakt vidta nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för företagsanvändare att
  antingen
  direkt
  inhämta
  det samtycke till behandling av uppgifterna som krävs, om
  de är skyldiga att göra detta
  enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, eller följa unionens regler och principer för dataskydd och integritet på andra sätt, bland annat genom att förse företagsanvändare med vederbörligen anonymiserade uppgifter när så är lämpligt. |
| 3.   En grindvakt får inte försämra villkoren för eller kvaliteten på någon av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls
  till
  företagsanvändare eller slutanvändare som utnyttjar de rättigheter eller
  val
  som fastställs i artiklarna 5 och 6, eller göra det orimligt svårt att utöva dessa rättigheter eller
  val
  . | 3.   En grindvakt får inte försämra villkoren för eller kvaliteten på någon av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls företagsanvändare eller slutanvändare som utnyttjar de rättigheter eller
  valmöjligheter
  som fastställs i artiklarna 5 och 6, eller göra det orimligt svårt att utöva dessa rättigheter eller
  valmöjligheter, bland annat genom att erbjuda slutanvändarna valmöjligheter på ett sätt som inte är neutralt eller genom att på annat sätt undergräva användarnas handlingsfrihet, beslutsfattande eller valfrihet genom strukturen, utformningen, funktionen eller driftsättet för användargränssnittet eller någon del av detta
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel
  11

11

Artikel
  6a

6a

Åtgärder mot kringgående

Åtgärder mot kringgående

1.   En grindvakt ska säkerställa att skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 fullgörs fullt ut och effektivt.
  Skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 är visserligen tillämpliga på centrala plattformstjänster som betecknats i enlighet med artikel 3, men deras genomförande får inte undergrävas av något beteende av det företag som grindvakten tillhör, oavsett om detta beteende är av avtalsmässig, kommersiell, teknisk eller annan art.

1.   En grindvakt ska säkerställa att skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 fullgörs fullt ut och effektivt.

1a.
     
  Skyldigheterna i artiklarna 5 och 6 är visserligen tillämpliga på centrala plattformstjänster som betecknats i enlighet med artikel 3, men en grindvakt, inbegripet ett företag som grindvakten tillhör, får inte ägna sig åt något beteende, oavsett om det är av avtalsmässig, kommersiell, teknisk eller annan art, vilket – samtidigt som det formellt, konceptuellt eller tekniskt skiljer sig från ett beteende som är förbjudet enligt artiklarna 5 och 6 – i praktiken kan ha ett likvärdigt syfte eller en likvärdig inverkan.

1b.
     
  Grindvakten får inte ägna sig åt något beteende som avskräcker från interoperabilitet genom att använda tekniska skyddsåtgärder, tillämpa diskriminerande villkor för tjänster, upphovsrättsligt skydda programmeringsgränssnitt (API) eller tillhandahålla vilseledande information.

2.   Om samtycke till insamling
  och
  behandling av personuppgifter krävs för att säkerställa efterlevnad av denna förordning, ska en grindvakt vidta nödvändiga åtgärder för att
  antingen
  göra det möjligt för företagsanvändare att direkt
  få
  det samtycke till behandling av uppgifterna som krävs, om
  så krävs
  enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, eller
  för att
  följa unionens regler och principer för dataskydd och integritet på andra sätt, bland annat genom att förse företagsanvändare med vederbörligen anonymiserade uppgifter när så är lämpligt.
  Grindvakten får inte göra det mer betungande för företagsanvändaren att få detta samtycke än att få samtycke för sina egna tjänster.

2.   Om samtycke till insamling, behandling
  och delande
  av personuppgifter krävs för att säkerställa efterlevnad av denna förordning, ska en grindvakt vidta nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för företagsanvändare att
  antingen
  direkt
  inhämta
  det samtycke till behandling av uppgifterna som krävs, om
  de är skyldiga att göra detta
  enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, eller följa unionens regler och principer för dataskydd och integritet på andra sätt, bland annat genom att förse företagsanvändare med vederbörligen anonymiserade uppgifter när så är lämpligt.

3.   En grindvakt får inte försämra villkoren för eller kvaliteten på någon av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls
  till
  företagsanvändare eller slutanvändare som utnyttjar de rättigheter eller
  val
  som fastställs i artiklarna 5 och 6, eller göra det orimligt svårt att utöva dessa rättigheter eller
  val
  .

3.   En grindvakt får inte försämra villkoren för eller kvaliteten på någon av de centrala plattformstjänster som tillhandahålls företagsanvändare eller slutanvändare som utnyttjar de rättigheter eller
  valmöjligheter
  som fastställs i artiklarna 5 och 6, eller göra det orimligt svårt att utöva dessa rättigheter eller
  valmöjligheter, bland annat genom att erbjuda slutanvändarna valmöjligheter på ett sätt som inte är neutralt eller genom att på annat sätt undergräva användarnas handlingsfrihet, beslutsfattande eller valfrihet genom strukturen, utformningen, funktionen eller driftsättet för användargränssnittet eller någon del av detta
  .

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En grindvakt ska informera kommissionen om alla planerade koncentrationer i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004
  som involverar en annan leverantör av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn
  , oavsett om den är anmälningspliktig till en konkurrensmyndighet i unionen enligt förordning (EG) nr 139/2004 eller till en behörig nationell konkurrensmyndighet enligt nationella koncentrationsregler. | En grindvakt ska informera kommissionen om alla planerade koncentrationer i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004, oavsett om den är anmälningspliktig till en konkurrensmyndighet i unionen enligt förordning (EG) nr 139/2004 eller till en behörig nationell konkurrensmyndighet enligt nationella koncentrationsregler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En grindvakt ska informera kommissionen om alla planerade koncentrationer i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004
  som involverar en annan leverantör av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn
  , oavsett om den är anmälningspliktig till en konkurrensmyndighet i unionen enligt förordning (EG) nr 139/2004 eller till en behörig nationell konkurrensmyndighet enligt nationella koncentrationsregler.

som involverar en annan leverantör av centrala plattformstjänster eller andra tjänster som tillhandahålls inom den digitala sektorn

En grindvakt ska informera kommissionen om alla planerade koncentrationer i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004, oavsett om den är anmälningspliktig till en konkurrensmyndighet i unionen enligt förordning (EG) nr 139/2004 eller till en behörig nationell konkurrensmyndighet enligt nationella koncentrationsregler.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska informera behöriga nationella myndigheter om sådana anmälningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska informera behöriga nationella myndigheter om sådana anmälningar.

Kommissionen ska informera behöriga nationella myndigheter om sådana anmälningar.

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3

Artikel 12 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om ytterligare centrala plattformstjänster, efter en koncentration enligt punkt 1, individuellt uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b, ska den berörda grindvakten informera kommissionen om detta inom tre månader från genomförandet av koncentrationen och förse kommissionen med den information som avses i artikel 3.2. | 3.   Om
  det påvisats att
  ytterligare centrala plattformstjänster, efter en koncentration enligt punkt 1, individuellt uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b, ska den berörda grindvakten informera kommissionen om detta inom tre månader från genomförandet av koncentrationen och förse kommissionen med den information som avses i artikel 3.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om ytterligare centrala plattformstjänster, efter en koncentration enligt punkt 1, individuellt uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b, ska den berörda grindvakten informera kommissionen om detta inom tre månader från genomförandet av koncentrationen och förse kommissionen med den information som avses i artikel 3.2.

3.   Om
  det påvisats att
  ytterligare centrala plattformstjänster, efter en koncentration enligt punkt 1, individuellt uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2 b, ska den berörda grindvakten informera kommissionen om detta inom tre månader från genomförandet av koncentrationen och förse kommissionen med den information som avses i artikel 3.2.

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De behöriga nationella myndigheterna får använda den information de fått med stöd av punkt 1 för att begära att kommissionen undersöker koncentrationen i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 139/2004. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  De behöriga nationella myndigheterna får använda den information de fått med stöd av punkt 1 för att begära att kommissionen undersöker koncentrationen i enlighet med artikel 22 i förordning (EG) nr 139/2004.

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3b (ny)

Artikel 12 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen ska årligen offentliggöra en förteckning över de förvärv som den har informerats om av grindvakter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Kommissionen ska årligen offentliggöra en förteckning över de förvärv som den har informerats om av grindvakter.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Inom sex månader efter det att en grindvakt betecknats i enlighet med artikel 3 ska denna till kommissionen lämna in en beskrivning, granskad genom en oberoende revision, av alla eventuella tekniker för profilering av konsumenter som grindvakten tillämpar på eller använder på sina centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med artikel 3. Denna beskrivning ska uppdateras minst en gång per år. | Inom sex månader efter det att en grindvakt betecknats i enlighet med artikel 3 ska denna till kommissionen
  och högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området
  lämna in en beskrivning, granskad genom en oberoende revision, av alla eventuella tekniker för profilering av konsumenter som grindvakten tillämpar på eller använder på sina centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med artikel 3. Denna beskrivning ska uppdateras minst en gång per år.
  Kommissionen ska i samråd med Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, det civila samhället och experter utarbeta standarder och förfaranden för revisionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Inom sex månader efter det att en grindvakt betecknats i enlighet med artikel 3 ska denna till kommissionen lämna in en beskrivning, granskad genom en oberoende revision, av alla eventuella tekniker för profilering av konsumenter som grindvakten tillämpar på eller använder på sina centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med artikel 3. Denna beskrivning ska uppdateras minst en gång per år.

Inom sex månader efter det att en grindvakt betecknats i enlighet med artikel 3 ska denna till kommissionen
  och högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området
  lämna in en beskrivning, granskad genom en oberoende revision, av alla eventuella tekniker för profilering av konsumenter som grindvakten tillämpar på eller använder på sina centrala plattformstjänster som identifierats i enlighet med artikel 3. Denna beskrivning ska uppdateras minst en gång per år.
  Kommissionen ska i samråd med Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, det civila samhället och experter utarbeta standarder och förfaranden för revisionen.

och högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området

Kommissionen ska i samråd med Europeiska datatillsynsmannen, Europeiska dataskyddsstyrelsen, det civila samhället och experter utarbeta standarder och förfaranden för revisionen.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Grindvakten ska offentliggöra en översikt över den granskade beskrivningen med beaktande av de begränsningar som följer av kraven avseende affärshemligheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Grindvakten ska offentliggöra en översikt över den granskade beskrivningen med beaktande av de begränsningar som följer av kraven avseende affärshemligheter.

Grindvakten ska offentliggöra en översikt över den granskade beskrivningen med beaktande av de begränsningar som följer av kraven avseende affärshemligheter.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3 – led a

Artikel 14 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet,

| a) | det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet,
  eller |
| --- | --- |

a)

det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet,
  eller

eller

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3a (ny)

Artikel 14 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen får även be en eller flera behöriga nationella myndigheter att stödja marknadsundersökningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen får även be en eller flera behöriga nationella myndigheter att stödja marknadsundersökningen.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1

Artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6, eller för att identifiera centrala plattformstjänster för en grindvakt i enlighet med artikel 3.7.
  Den
  ska sträva
  efter att
  slutföra sin undersökning genom att anta ett beslut
  i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4
  inom tolv månader
  från det att marknadsundersökningen inleddes
  . | 1.   Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6, eller för att identifiera centrala plattformstjänster för en grindvakt i enlighet med artikel 3.7.
  Kommissionen
  ska slutföra sin undersökning genom att anta ett beslut inom tolv månader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6, eller för att identifiera centrala plattformstjänster för en grindvakt i enlighet med artikel 3.7.
  Den
  ska sträva
  efter att
  slutföra sin undersökning genom att anta ett beslut
  i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4
  inom tolv månader
  från det att marknadsundersökningen inleddes
  .

1.   Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6, eller för att identifiera centrala plattformstjänster för en grindvakt i enlighet med artikel 3.7.
  Kommissionen
  ska slutföra sin undersökning genom att anta ett beslut inom tolv månader.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Under loppet av en marknadsundersökning enligt punkt 1 ska kommissionen
  sträva efter att
  meddela sina preliminära resultat till den berörda leverantören av centrala plattformstjänster
  inom
  sex månader från det att undersökningen inleddes. I de preliminära slutsatserna ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att leverantören av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6. | 2.   Under loppet av en marknadsundersökning enligt punkt 1 ska kommissionen meddela sina preliminära resultat till den berörda leverantören av centrala plattformstjänster så snart som möjligt
  och under alla omständigheter senast
  sex månader från det att undersökningen inleddes. I de preliminära slutsatserna ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att leverantören av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Under loppet av en marknadsundersökning enligt punkt 1 ska kommissionen
  sträva efter att
  meddela sina preliminära resultat till den berörda leverantören av centrala plattformstjänster
  inom
  sex månader från det att undersökningen inleddes. I de preliminära slutsatserna ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att leverantören av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6.

2.   Under loppet av en marknadsundersökning enligt punkt 1 ska kommissionen meddela sina preliminära resultat till den berörda leverantören av centrala plattformstjänster så snart som möjligt
  och under alla omständigheter senast
  sex månader från det att undersökningen inleddes. I de preliminära slutsatserna ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att leverantören av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt i enlighet med artikel 3.6.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Om leverantören av centrala plattformstjänster uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2, men har lagt fram väl underbyggda argument i enlighet med artikel 3.4, ska kommissionen sträva efter att genom ett beslut enligt punkt 1 slutföra marknadsundersökningen inom fem månader från det att marknadsundersökningen inleddes. I så fall ska kommissionen sträva efter att meddela sina preliminära resultat enligt punkt 2 till leverantören av centrala plattformstjänster inom tre månader från det att undersökningen inleddes. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Om leverantören av centrala plattformstjänster uppfyller tröskelvärdena i artikel 3.2, men har lagt fram väl underbyggda argument i enlighet med artikel 3.4, ska kommissionen sträva efter att genom ett beslut enligt punkt 1 slutföra marknadsundersökningen inom fem månader från det att marknadsundersökningen inleddes. I så fall ska kommissionen sträva efter att meddela sina preliminära resultat enligt punkt 2 till leverantören av centrala plattformstjänster inom tre månader från det att undersökningen inleddes.

utgår

utgår

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4

Artikel 15 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   När kommissionen i enlighet med artikel 3.6 som grindvakt betecknar en leverantör av centrala plattformstjänster som ännu inte har en fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet, men det är förutsebart att den kommer att åtnjuta en sådan ställning inom en nära framtid, ska den förklara att
  endast skyldigheter
  enligt
  artikel
  5
  b
  och
  artikel 6.1 e, f, h
  är tillämpliga på denna grindvakt
  såsom anges i beslutet om beteckning som grindvakt. Kommissionen ska endast förklara de skyldigheter tillämpliga som är lämpliga och nödvändiga för att förhindra att den berörda grindvakten på ett otillbörligt sätt uppnår en fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet.
  Kommissionen ska ompröva betecknandet som grindvakt i enlighet med förfarandet i artikel 4. | 4.   När kommissionen i enlighet med artikel 3.6 som grindvakt betecknar en leverantör av centrala plattformstjänster som ännu inte har en fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet, men det är förutsebart att den kommer att åtnjuta en sådan ställning inom en nära framtid, ska den förklara att
  skyldigheterna
  enligt
  artiklarna
  5 och
  6
  är tillämpliga på denna grindvakt. Kommissionen ska ompröva betecknandet som grindvakt i enlighet med förfarandet i artikel 4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   När kommissionen i enlighet med artikel 3.6 som grindvakt betecknar en leverantör av centrala plattformstjänster som ännu inte har en fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet, men det är förutsebart att den kommer att åtnjuta en sådan ställning inom en nära framtid, ska den förklara att
  endast skyldigheter
  enligt
  artikel
  5
  b
  och
  artikel 6.1 e, f, h
  är tillämpliga på denna grindvakt
  såsom anges i beslutet om beteckning som grindvakt. Kommissionen ska endast förklara de skyldigheter tillämpliga som är lämpliga och nödvändiga för att förhindra att den berörda grindvakten på ett otillbörligt sätt uppnår en fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet.
  Kommissionen ska ompröva betecknandet som grindvakt i enlighet med förfarandet i artikel 4.

4.   När kommissionen i enlighet med artikel 3.6 som grindvakt betecknar en leverantör av centrala plattformstjänster som ännu inte har en fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet, men det är förutsebart att den kommer att åtnjuta en sådan ställning inom en nära framtid, ska den förklara att
  skyldigheterna
  enligt
  artiklarna
  5 och
  6
  är tillämpliga på denna grindvakt. Kommissionen ska ompröva betecknandet som grindvakt i enlighet med förfarandet i artikel 4.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om marknadsundersökningen visar att en grindvakt systematiskt har åsidosatt de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6
  och ytterligare har stärkt eller utvidgat sin ställning som grindvakt i förhållande till egenskaperna enligt artikel 3.1,
  får kommissionen
  genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4
  ålägga
  en sådan
  grindvakt sådana beteendemässiga eller strukturella åtgärder som
  står i proportion till den begångna överträdelsen
  och
  som är
  nödvändiga för att säkerställa efterlevnaden av denna förordning. Kommissionen ska avsluta sin undersökning genom att anta ett beslut
  inom
  tolv månader från det att marknadsundersökningen inleddes. | 1.   
  Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning för att undersöka om en grindvakt systematiskt har brutit mot bestämmelserna.
  Om marknadsundersökningen visar att en grindvakt systematiskt har åsidosatt de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 får kommissionen ålägga
  denna
  grindvakt sådana beteendemässiga eller strukturella åtgärder som
  är effektiva
  och nödvändiga för att säkerställa efterlevnaden av denna förordning.
  Kommissionen ska när så är lämpligt ha rätt att kräva att korrigerande åtgärder testas i effektivitetsoptimerande syfte.
  Kommissionen ska avsluta sin undersökning genom att anta ett beslut
  så snart som möjligt och under alla omständigheter senast
  tolv månader från det att marknadsundersökningen inleddes. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om marknadsundersökningen visar att en grindvakt systematiskt har åsidosatt de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6
  och ytterligare har stärkt eller utvidgat sin ställning som grindvakt i förhållande till egenskaperna enligt artikel 3.1,
  får kommissionen
  genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4
  ålägga
  en sådan
  grindvakt sådana beteendemässiga eller strukturella åtgärder som
  står i proportion till den begångna överträdelsen
  och
  som är
  nödvändiga för att säkerställa efterlevnaden av denna förordning. Kommissionen ska avsluta sin undersökning genom att anta ett beslut
  inom
  tolv månader från det att marknadsundersökningen inleddes.

1.   
  Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning för att undersöka om en grindvakt systematiskt har brutit mot bestämmelserna.
  Om marknadsundersökningen visar att en grindvakt systematiskt har åsidosatt de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 får kommissionen ålägga
  denna
  grindvakt sådana beteendemässiga eller strukturella åtgärder som
  är effektiva
  och nödvändiga för att säkerställa efterlevnaden av denna förordning.
  Kommissionen ska när så är lämpligt ha rätt att kräva att korrigerande åtgärder testas i effektivitetsoptimerande syfte.
  Kommissionen ska avsluta sin undersökning genom att anta ett beslut
  så snart som möjligt och under alla omständigheter senast
  tolv månader från det att marknadsundersökningen inleddes.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1a (ny)

Artikel 16 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen får i enlighet med punkt 1 under en begränsad tidsperiod inskränka grindvakters förvärv inom områden av relevans för denna förordning, såvida dessa inskränkningar är proportionella och nödvändiga för att avhjälpa den skada som orsakats genom upprepade överträdelser eller för att förhindra ytterligare skada på öppenheten och rättvisan hos den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen får i enlighet med punkt 1 under en begränsad tidsperiod inskränka grindvakters förvärv inom områden av relevans för denna förordning, såvida dessa inskränkningar är proportionella och nödvändiga för att avhjälpa den skada som orsakats genom upprepade överträdelser eller för att förhindra ytterligare skada på öppenheten och rättvisan hos den inre marknaden.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Kommissionen får endast införa strukturella korrigerande åtgärder enligt punkt 1 om det antingen inte finns någon lika effektiv beteendekorrigerande åtgärd eller om en lika effektiv beteendekorrigerande åtgärd skulle vara mer betungande för den berörda grindvakten än den strukturella korrigerande åtgärden. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Kommissionen får endast införa strukturella korrigerande åtgärder enligt punkt 1 om det antingen inte finns någon lika effektiv beteendekorrigerande åtgärd eller om en lika effektiv beteendekorrigerande åtgärd skulle vara mer betungande för den berörda grindvakten än den strukturella korrigerande åtgärden.

utgår

utgår

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   En grindvakt ska anses ha gjort sig skyldig till systematisk underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6, om kommissionen har utfärdat minst
  tre
  beslut om bristande efterlevnad eller böter enligt artikel 25 respektive artikel 26 mot
  en
  grindvakt med avseende på någon av dess centrala plattformstjänster inom en period av
  fem
  år före antagandet av beslutet om att inleda en marknadsundersökning inför ett eventuellt antagande av ett beslut enligt denna artikel. | 3.   En grindvakt ska anses ha gjort sig skyldig till systematisk underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6, om kommissionen har utfärdat minst
  två
  beslut om bristande efterlevnad eller böter enligt artikel 25 respektive artikel 26 mot
  ifrågavarande
  grindvakt med avseende på någon av dess centrala plattformstjänster inom en period av
  tio
  år före antagandet av beslutet om att inleda en marknadsundersökning inför ett eventuellt antagande av ett beslut enligt denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   En grindvakt ska anses ha gjort sig skyldig till systematisk underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6, om kommissionen har utfärdat minst
  tre
  beslut om bristande efterlevnad eller böter enligt artikel 25 respektive artikel 26 mot
  en
  grindvakt med avseende på någon av dess centrala plattformstjänster inom en period av
  fem
  år före antagandet av beslutet om att inleda en marknadsundersökning inför ett eventuellt antagande av ett beslut enligt denna artikel.

3.   En grindvakt ska anses ha gjort sig skyldig till systematisk underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6, om kommissionen har utfärdat minst
  två
  beslut om bristande efterlevnad eller böter enligt artikel 25 respektive artikel 26 mot
  ifrågavarande
  grindvakt med avseende på någon av dess centrala plattformstjänster inom en period av
  tio
  år före antagandet av beslutet om att inleda en marknadsundersökning inför ett eventuellt antagande av ett beslut enligt denna artikel.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 4

Artikel 16 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   
  En grindvakt ska anses ha stärkt eller utvidgat sin ställning som grindvakt ytterligare i förhållande till egenskaperna enligt artikel 3.1, om dess inverkan på den inre marknaden har ökat ytterligare, om dess betydelse som nätport för företagsanvändare för att nå ut till slutanvändare har ökat ytterligare eller om grindvakten har en ytterligare fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   
  En grindvakt ska anses ha stärkt eller utvidgat sin ställning som grindvakt ytterligare i förhållande till egenskaperna enligt artikel 3.1, om dess inverkan på den inre marknaden har ökat ytterligare, om dess betydelse som nätport för företagsanvändare för att nå ut till slutanvändare har ökat ytterligare eller om grindvakten har en ytterligare fast förankrad och varaktig ställning i sin verksamhet.

utgår

utgår

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 5

Artikel 16 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska meddela den berörda grindvakten sina invändningar
  inom sex
  månader från det att undersökningen inleddes. I sina invändningar ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att villkoren i punkt 1 är uppfyllda och vilken korrigerande åtgärd eller vilka korrigerande åtgärder som den preliminärt anser vara nödvändiga
  och proportionella
  . | 5.   Kommissionen ska meddela den berörda grindvakten sina invändningar
  så snart som möjligt och under alla omständigheter senast fyra månader
  från det att undersökningen inleddes. I sina invändningar ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att villkoren i punkt 1 är uppfyllda och vilken korrigerande åtgärd eller vilka korrigerande åtgärder som den preliminärt anser vara
  effektiva och
  nödvändiga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska meddela den berörda grindvakten sina invändningar
  inom sex
  månader från det att undersökningen inleddes. I sina invändningar ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att villkoren i punkt 1 är uppfyllda och vilken korrigerande åtgärd eller vilka korrigerande åtgärder som den preliminärt anser vara nödvändiga
  och proportionella
  .

5.   Kommissionen ska meddela den berörda grindvakten sina invändningar
  så snart som möjligt och under alla omständigheter senast fyra månader
  från det att undersökningen inleddes. I sina invändningar ska kommissionen förklara om den preliminärt anser att villkoren i punkt 1 är uppfyllda och vilken korrigerande åtgärd eller vilka korrigerande åtgärder som den preliminärt anser vara
  effektiva och
  nödvändiga.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6

Artikel 16 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   
  Kommissionen får när som helst under
  marknadsundersökningen förlänga dess varaktighet om
  förlängningen
  är motiverad av objektiva skäl och proportionell. Förlängningen kan gälla den tidsfrist inom vilken kommissionen måste framföra sina invändningar eller tidsfristen för antagande av det slutliga beslutet. Den sammanlagda varaktigheten av en eller flera förlängningar enligt denna punkt får inte överstiga sex månader.
  Kommissionen får överväga åtaganden enligt artikel 23 och göra dem bindande i sitt beslut. | 6.   
  Medan
  marknadsundersökningen
  pågår får kommissionen
  förlänga dess varaktighet om
  en sådan förlängning
  är motiverad av objektiva skäl och proportionell. Förlängningen kan gälla den tidsfrist inom vilken kommissionen måste framföra sina invändningar eller tidsfristen för antagande av det slutliga beslutet. Den sammanlagda varaktigheten av en eller flera förlängningar enligt denna punkt får inte överstiga sex månader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   
  Kommissionen får när som helst under
  marknadsundersökningen förlänga dess varaktighet om
  förlängningen
  är motiverad av objektiva skäl och proportionell. Förlängningen kan gälla den tidsfrist inom vilken kommissionen måste framföra sina invändningar eller tidsfristen för antagande av det slutliga beslutet. Den sammanlagda varaktigheten av en eller flera förlängningar enligt denna punkt får inte överstiga sex månader.
  Kommissionen får överväga åtaganden enligt artikel 23 och göra dem bindande i sitt beslut.

6.   
  Medan
  marknadsundersökningen
  pågår får kommissionen
  förlänga dess varaktighet om
  en sådan förlängning
  är motiverad av objektiva skäl och proportionell. Förlängningen kan gälla den tidsfrist inom vilken kommissionen måste framföra sina invändningar eller tidsfristen för antagande av det slutliga beslutet. Den sammanlagda varaktigheten av en eller flera förlängningar enligt denna punkt får inte överstiga sex månader.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 6a (ny)

Artikel 16 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  För att säkerställa att grindvakten effektivt fullgör sina skyldigheter enligt artiklarna 5 eller 6 ska kommissionen regelbundet se över de korrigerande åtgärder den ålägger i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska ha rätt att ändra dessa åtgärder om den efter en undersökning finner att de inte är effektiva. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  För att säkerställa att grindvakten effektivt fullgör sina skyldigheter enligt artiklarna 5 eller 6 ska kommissionen regelbundet se över de korrigerande åtgärder den ålägger i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Kommissionen ska ha rätt att ändra dessa åtgärder om den efter en undersökning finner att de inte är effektiva.

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en eller flera tjänster inom den digitala sektorn bör läggas till i förteckningen över centrala plattformstjänster eller för att upptäcka typer av metoder som kan begränsa centrala plattformstjänsters konkurrensmöjligheter eller som kan vara orättvisa och som inte på ett effektivt sätt åtgärdas genom denna förordning. Den ska utfärda en offentlig rapport senast
  24
  månader efter det att marknadsundersökningen har inletts. | Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en eller flera tjänster inom den digitala sektorn bör läggas till i förteckningen över centrala plattformstjänster eller för att upptäcka typer av metoder som kan begränsa centrala plattformstjänsters konkurrensmöjligheter eller som kan vara orättvisa och som inte på ett effektivt sätt åtgärdas genom denna förordning. Den ska utfärda en offentlig rapport senast
  18
  månader efter det att marknadsundersökningen har inletts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en eller flera tjänster inom den digitala sektorn bör läggas till i förteckningen över centrala plattformstjänster eller för att upptäcka typer av metoder som kan begränsa centrala plattformstjänsters konkurrensmöjligheter eller som kan vara orättvisa och som inte på ett effektivt sätt åtgärdas genom denna förordning. Den ska utfärda en offentlig rapport senast
  24
  månader efter det att marknadsundersökningen har inletts.

24

Kommissionen får genomföra en marknadsundersökning i syfte att undersöka om en eller flera tjänster inom den digitala sektorn bör läggas till i förteckningen över centrala plattformstjänster eller för att upptäcka typer av metoder som kan begränsa centrala plattformstjänsters konkurrensmöjligheter eller som kan vara orättvisa och som inte på ett effektivt sätt åtgärdas genom denna förordning. Den ska utfärda en offentlig rapport senast
  18
  månader efter det att marknadsundersökningen har inletts.

18

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – stycke 2 – led ba (nytt)

Artikel 17 – stycke 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Kommissionen ska ha rätt att införa interimistiska åtgärder om det finns risk för allvarlig och omedelbar skada för grindvakters företagsanvändare eller slutanvändare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Kommissionen ska ha rätt att införa interimistiska åtgärder om det finns risk för allvarlig och omedelbar skada för grindvakters företagsanvändare eller slutanvändare.

Kommissionen ska ha rätt att införa interimistiska åtgärder om det finns risk för allvarlig och omedelbar skada för grindvakters företagsanvändare eller slutanvändare.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1

Artikel 19 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen får genom en enkel begäran eller genom beslut begära att företag och företagssammanslutningar lämnar all nödvändig information, bland annat för att övervaka, genomföra och kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning. Kommissionen får också begära tillgång till företagens databaser
  och
  algoritmer och begära förklaringar om dessa genom en enkel begäran eller genom ett beslut. | 1.   Kommissionen får genom en enkel begäran eller genom beslut begära att företag och företagssammanslutningar lämnar all nödvändig information, bland annat för att övervaka, genomföra och kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning. Kommissionen får också begära tillgång till företagens databaser, algoritmer och
  information om tester, samt
  begära förklaringar om dessa genom en enkel begäran eller genom ett beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen får genom en enkel begäran eller genom beslut begära att företag och företagssammanslutningar lämnar all nödvändig information, bland annat för att övervaka, genomföra och kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning. Kommissionen får också begära tillgång till företagens databaser
  och
  algoritmer och begära förklaringar om dessa genom en enkel begäran eller genom ett beslut.

1.   Kommissionen får genom en enkel begäran eller genom beslut begära att företag och företagssammanslutningar lämnar all nödvändig information, bland annat för att övervaka, genomföra och kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna i denna förordning. Kommissionen får också begära tillgång till företagens databaser, algoritmer och
  information om tester, samt
  begära förklaringar om dessa genom en enkel begäran eller genom ett beslut.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen får begära information från företag och företagssammanslutningar enligt punkt 1 även innan en marknadsundersökning enligt artikel 14
  eller förfaranden enligt artikel 18
  inleds. | 2.   Kommissionen får begära information från företag och företagssammanslutningar enligt punkt 1 även innan en marknadsundersökning enligt artikel 14 inleds. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen får begära information från företag och företagssammanslutningar enligt punkt 1 även innan en marknadsundersökning enligt artikel 14
  eller förfaranden enligt artikel 18
  inleds.

2.   Kommissionen får begära information från företag och företagssammanslutningar enligt punkt 1 även innan en marknadsundersökning enligt artikel 14 inleds.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om kommissionen kräver att företag och företagssammanslutningar ska lämna information genom beslut, ska den ange syftet med begäran, precisera vilken information som begärs och fastställa den frist inom vilken informationen ska lämnas. Om kommissionen kräver att företag ska ge tillgång till sina databaser och algoritmer ska den ange
  den rättsliga grunden för och
  syftet med begäran
  samt
  fastställa den tidsfrist inom vilken detta ska tillhandahållas. Den ska också ange de sanktioner som föreskrivs i artikel 26 och ange eller förelägga de viten som föreskrivs i artikel 27. Den ska vidare upplysa om rätten att få beslutet prövat av domstolen. | 4.   Om kommissionen kräver att företag och företagssammanslutningar ska lämna information genom beslut, ska den ange syftet med begäran, precisera vilken information som begärs och fastställa den frist inom vilken informationen ska lämnas. Om kommissionen kräver att företag ska ge tillgång till sina databaser och algoritmer ska den ange syftet med begäran
  , precisera vilken information som begärs och
  fastställa den frist inom vilken detta ska tillhandahållas. Den ska också ange de sanktioner som föreskrivs i artikel 26 och ange eller förelägga de viten som föreskrivs i artikel 27. Den ska vidare upplysa om rätten att få beslutet prövat av domstolen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om kommissionen kräver att företag och företagssammanslutningar ska lämna information genom beslut, ska den ange syftet med begäran, precisera vilken information som begärs och fastställa den frist inom vilken informationen ska lämnas. Om kommissionen kräver att företag ska ge tillgång till sina databaser och algoritmer ska den ange
  den rättsliga grunden för och
  syftet med begäran
  samt
  fastställa den tidsfrist inom vilken detta ska tillhandahållas. Den ska också ange de sanktioner som föreskrivs i artikel 26 och ange eller förelägga de viten som föreskrivs i artikel 27. Den ska vidare upplysa om rätten att få beslutet prövat av domstolen.

4.   Om kommissionen kräver att företag och företagssammanslutningar ska lämna information genom beslut, ska den ange syftet med begäran, precisera vilken information som begärs och fastställa den frist inom vilken informationen ska lämnas. Om kommissionen kräver att företag ska ge tillgång till sina databaser och algoritmer ska den ange syftet med begäran
  , precisera vilken information som begärs och
  fastställa den frist inom vilken detta ska tillhandahållas. Den ska också ange de sanktioner som föreskrivs i artikel 26 och ange eller förelägga de viten som föreskrivs i artikel 27. Den ska vidare upplysa om rätten att få beslutet prövat av domstolen.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får höra varje fysisk eller juridisk person som samtycker till detta, i syfte att samla in information om frågor som har samband med föremålet för en utredning, inbegripet när det gäller övervakning, genomförande och efterlevnadskontroll av bestämmelserna i denna förordning. | Kommissionen
  och de nationella behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 31c
  får höra varje fysisk eller juridisk person som samtycker till detta, i syfte att samla in information om frågor som har samband med föremålet för en utredning, i enlighet med artiklarna 7, 16, 17, 25 och 26, inbegripet när det gäller övervakning, genomförande och efterlevnadskontroll av bestämmelserna i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får höra varje fysisk eller juridisk person som samtycker till detta, i syfte att samla in information om frågor som har samband med föremålet för en utredning, inbegripet när det gäller övervakning, genomförande och efterlevnadskontroll av bestämmelserna i denna förordning.

Kommissionen
  och de nationella behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 31c
  får höra varje fysisk eller juridisk person som samtycker till detta, i syfte att samla in information om frågor som har samband med föremålet för en utredning, i enlighet med artiklarna 7, 16, 17, 25 och 26, inbegripet när det gäller övervakning, genomförande och efterlevnadskontroll av bestämmelserna i denna förordning.

och de nationella behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 31c

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kontroller på plats får också genomföras med hjälp av revisorer eller experter som
  utsetts
  av kommissionen i enlighet med artikel 24.2. | 2.   Kontroller på plats får också genomföras med hjälp av revisorer eller experter som
  turvis utnämnts
  av kommissionen i enlighet med artikel 24.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kontroller på plats får också genomföras med hjälp av revisorer eller experter som
  utsetts
  av kommissionen i enlighet med artikel 24.2.

2.   Kontroller på plats får också genomföras med hjälp av revisorer eller experter som
  turvis utnämnts
  av kommissionen i enlighet med artikel 24.2.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I brådskande fall, på grund av risken för allvarlig och
  irreparabel
  skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare får kommissionen genom beslut i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4 besluta om interimistiska åtgärder
  mot
  en grindvakt på grundval av ett prima facie-konstaterande av en överträdelse av artiklarna 5 eller 6. | 1.   I brådskande fall, på grund av risken för allvarlig och
  omedelbar
  skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare får kommissionen genom beslut i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4 besluta om interimistiska åtgärder
  som ska åläggas
  en grindvakt på grundval av ett prima facie-konstaterande av en överträdelse av artiklarna 5 eller 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I brådskande fall, på grund av risken för allvarlig och
  irreparabel
  skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare får kommissionen genom beslut i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4 besluta om interimistiska åtgärder
  mot
  en grindvakt på grundval av ett prima facie-konstaterande av en överträdelse av artiklarna 5 eller 6.

1.   I brådskande fall, på grund av risken för allvarlig och
  omedelbar
  skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare får kommissionen genom beslut i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4 besluta om interimistiska åtgärder
  som ska åläggas
  en grindvakt på grundval av ett prima facie-konstaterande av en överträdelse av artiklarna 5 eller 6.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2

Artikel 22 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ett beslut enligt punkt 1
  får
  endast antas i samband med förfaranden som inleds i syfte att eventuellt anta ett beslut om bristande efterlevnad i enlighet med artikel 25.1. Detta beslut ska gälla under en bestämd tidsperiod och får förnyas om det är nödvändigt och lämpligt. | 2.   Ett beslut enligt punkt 1
  ska
  endast antas i samband med förfaranden som inleds i syfte att eventuellt anta ett beslut om bristande efterlevnad i enlighet med artikel 25.1. Detta beslut ska gälla under en bestämd tidsperiod och får förnyas om det är nödvändigt och lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ett beslut enligt punkt 1
  får
  endast antas i samband med förfaranden som inleds i syfte att eventuellt anta ett beslut om bristande efterlevnad i enlighet med artikel 25.1. Detta beslut ska gälla under en bestämd tidsperiod och får förnyas om det är nödvändigt och lämpligt.

2.   Ett beslut enligt punkt 1
  ska
  endast antas i samband med förfaranden som inleds i syfte att eventuellt anta ett beslut om bristande efterlevnad i enlighet med artikel 25.1. Detta beslut ska gälla under en bestämd tidsperiod och får förnyas om det är nödvändigt och lämpligt.

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I brådskande fall, på grund av risken för allvarlig och omedelbar skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare till följd av nya metoder som tillämpas av en eller flera grindvakter och skulle kunna undergräva centrala plattformstjänsters öppenhet eller vara otillbörliga i enlighet med artikel 10.2, får kommissionen ålägga de berörda grindvakterna interimistiska åtgärder för att förebygga att en sådan risk förverkligas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  I brådskande fall, på grund av risken för allvarlig och omedelbar skada för grindvakternas företagsanvändare eller slutanvändare till följd av nya metoder som tillämpas av en eller flera grindvakter och skulle kunna undergräva centrala plattformstjänsters öppenhet eller vara otillbörliga i enlighet med artikel 10.2, får kommissionen ålägga de berörda grindvakterna interimistiska åtgärder för att förebygga att en sådan risk förverkligas.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2b (ny)

Artikel 22 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ett beslut av det slag som avses i punkt 2a i denna artikel får antas endast i samband med en marknadsundersökning enligt artikel 17 och inom sex månader efter att en sådan undersökning har inletts. De interimistiska åtgärderna ska gälla under en angiven tidsperiod och ska under alla omständigheter förnyas eller upphävas för att beakta det slutliga beslutet från marknadsundersökningen enligt artikel 17. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Ett beslut av det slag som avses i punkt 2a i denna artikel får antas endast i samband med en marknadsundersökning enligt artikel 17 och inom sex månader efter att en sådan undersökning har inletts. De interimistiska åtgärderna ska gälla under en angiven tidsperiod och ska under alla omständigheter förnyas eller upphävas för att beakta det slutliga beslutet från marknadsundersökningen enligt artikel 17.

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | utgår |
| Åtaganden | |
| 1.
     
  Om den berörda grindvakten under förfaranden enligt artikel 16 eller 25 erbjuder åtaganden för de relevanta centrala plattformstjänsterna för att säkerställa efterlevnad av de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6, får kommissionen genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4 göra dessa åtaganden bindande för den grindvakten och förklara att det inte finns några ytterligare skäl att vidta åtgärder. | |
| 2.
     
  Kommissionen får, på begäran eller på eget initiativ, genom beslut återuppta det relevanta förfarandet, om | |
| a) | det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 23

Artikel 23

utgår

utgår

Åtaganden

Åtaganden

1.
     
  Om den berörda grindvakten under förfaranden enligt artikel 16 eller 25 erbjuder åtaganden för de relevanta centrala plattformstjänsterna för att säkerställa efterlevnad av de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6, får kommissionen genom beslut som antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4 göra dessa åtaganden bindande för den grindvakten och förklara att det inte finns några ytterligare skäl att vidta åtgärder.

2.
     
  Kommissionen får, på begäran eller på eget initiativ, genom beslut återuppta det relevanta förfarandet, om

a)

a)

det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet,

det har skett en väsentlig förändring av något av de sakförhållanden som ligger till grund för beslutet,

| b) | den berörda grindvakten handlar i strid med sina åtaganden, och |
| --- | --- |

b)

b)

den berörda grindvakten handlar i strid med sina åtaganden, och

den berörda grindvakten handlar i strid med sina åtaganden, och

| c) | beslutet grundades på ofullständiga, oriktiga eller vilseledande upplysningar från parterna. |
| --- | --- |

c)

c)

beslutet grundades på ofullständiga, oriktiga eller vilseledande upplysningar från parterna.

beslutet grundades på ofullständiga, oriktiga eller vilseledande upplysningar från parterna.

3.
     
  Om kommissionen anser att de åtaganden som lämnats in av den berörda grindvakten inte kan säkerställa ett effektivt fullgörande av de skyldigheter som fastställs i artiklarna 5 och 6, ska den förklara skälen till att dessa åtaganden inte gjorts bindande i beslutet om att avsluta de relevanta förfarandena.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen
  får
  vidta nödvändiga åtgärder för att övervaka det faktiska genomförandet och efterlevnaden av de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 och de beslut som fattas enligt artiklarna 7, 16, 22 och 23. | 1.   Kommissionen
  ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att övervaka det faktiska genomförandet och efterlevnaden av de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 och de beslut som fattas enligt artiklarna 7, 16, 22 och 23. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen
  får
  vidta nödvändiga åtgärder för att övervaka det faktiska genomförandet och efterlevnaden av de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 och de beslut som fattas enligt artiklarna 7, 16, 22 och 23.

1.   Kommissionen
  ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att övervaka det faktiska genomförandet och efterlevnaden av de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 och de beslut som fattas enligt artiklarna 7, 16, 22 och 23.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24a (ny)

Artikel 24a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 24a




  Klagomålsmekanism





  1.
     
  Företagsanvändare, konkurrenter och slutanvändare av centrala plattformstjänster, samt deras företrädare eller andra med berättigat intresse får till de behöriga nationella myndigheterna anföra klagomål om alla metoder eller beteenden från grindvakters sida som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, inbegripet bristande efterlevnad.




  De behöriga nationella myndigheterna ska pröva klagomålen och rapportera dem till kommissionen.




  Kommissionen ska undersöka om det finns rimliga skäl att inleda ett förfarande enligt artikel 18 eller en marknadsundersökning enligt artikel 14.






  2.
     
  Direktiv (EU) 2019/1937 ska tillämpas på klagomålen och på rapporteringen av överträdelser av denna förordning och på skyddet av personer som rapporterar sådana överträdelser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 24a

Klagomålsmekanism

1.
     
  Företagsanvändare, konkurrenter och slutanvändare av centrala plattformstjänster, samt deras företrädare eller andra med berättigat intresse får till de behöriga nationella myndigheterna anföra klagomål om alla metoder eller beteenden från grindvakters sida som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, inbegripet bristande efterlevnad.

De behöriga nationella myndigheterna ska pröva klagomålen och rapportera dem till kommissionen.

Kommissionen ska undersöka om det finns rimliga skäl att inleda ett förfarande enligt artikel 18 eller en marknadsundersökning enligt artikel 14.

2.
     
  Direktiv (EU) 2019/1937 ska tillämpas på klagomålen och på rapporteringen av överträdelser av denna förordning och på skyddet av personer som rapporterar sådana överträdelser.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24b (ny)

Artikel 24b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 24b |
| | Funktion för regelefterlevnad |
| | 1.
     
  Grindvakterna ska inrätta en funktion för regelefterlevnad som ska vara oberoende av deras operativa funktioner och de ska utnämna en eller flera regelefterlevnadsansvariga, inbegripet chefen för funktionen för regelefterlevnad. |
| | 2.
     
  Grindvakterna ska säkerställa att den funktion för regelefterlevnad som inrättas enligt punkt 1 får tillräcklig auktoritet och ställning och tillräckligt med resurser samt tillträde till grindvakternas ledningsorgan för att kunna övervaka grindvakternas efterlevnad av denna förordning. |
| | 3.
     
  Grindvakterna ska säkerställa att de regelefterlevnadsansvariga som utnämnts enligt punkt 1 har de yrkeskvalifikationer, kunskaper och erfarenheter och den förmåga som krävs för att utföra de uppgifter som avses i punkt 4. |
| | Grindvakterna ska också säkerställa att den som enligt punkt 1 utnämns till chef för funktionen för regelefterlevnad är en person i högre ledande ställning, vilken ska ansvara uttryckligen för denna funktion och vara oberoende av grindvakternas operativa funktioner och ledningsorgan. |
| | 4.
     
  Chefen för funktionen för regelefterlevnad ska rapportera direkt till grindvakternas ledningsorgan och ha befogenhet att aktualisera farhågor och varna organen om det uppstår risk för bristande efterlevnad av förordningen, utan att detta påverkar ledningsorganens ansvar för övervakning och styrning. |
| | Chefen för funktionen för regelefterlevnad får inte avskedas utan förhandssamtycke från grindvaktens ledningsorgan. |
| | 5.
     
  Regelefterlevnadsansvariga som en grindvakt utnämnt enligt punkt 1 ska övervaka grindvaktens fullgörande av skyldigheterna i denna förordning och ha minst följande uppgifter: |
| | a) | Att organisera, monitorera och övervaka de åtgärder grindvakterna vidtar och den verksamhet de utför i syfte att säkerställa fullgörande av skyldigheterna i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 24b

Artikel 24b

Funktion för regelefterlevnad

Funktion för regelefterlevnad

1.
     
  Grindvakterna ska inrätta en funktion för regelefterlevnad som ska vara oberoende av deras operativa funktioner och de ska utnämna en eller flera regelefterlevnadsansvariga, inbegripet chefen för funktionen för regelefterlevnad.

2.
     
  Grindvakterna ska säkerställa att den funktion för regelefterlevnad som inrättas enligt punkt 1 får tillräcklig auktoritet och ställning och tillräckligt med resurser samt tillträde till grindvakternas ledningsorgan för att kunna övervaka grindvakternas efterlevnad av denna förordning.

3.
     
  Grindvakterna ska säkerställa att de regelefterlevnadsansvariga som utnämnts enligt punkt 1 har de yrkeskvalifikationer, kunskaper och erfarenheter och den förmåga som krävs för att utföra de uppgifter som avses i punkt 4.

Grindvakterna ska också säkerställa att den som enligt punkt 1 utnämns till chef för funktionen för regelefterlevnad är en person i högre ledande ställning, vilken ska ansvara uttryckligen för denna funktion och vara oberoende av grindvakternas operativa funktioner och ledningsorgan.

Grindvakterna ska också säkerställa att den som enligt punkt 1 utnämns till chef för funktionen för regelefterlevnad är en person i högre ledande ställning, vilken ska ansvara uttryckligen för denna funktion och vara oberoende av grindvakternas operativa funktioner och ledningsorgan.

4.
     
  Chefen för funktionen för regelefterlevnad ska rapportera direkt till grindvakternas ledningsorgan och ha befogenhet att aktualisera farhågor och varna organen om det uppstår risk för bristande efterlevnad av förordningen, utan att detta påverkar ledningsorganens ansvar för övervakning och styrning.

Chefen för funktionen för regelefterlevnad får inte avskedas utan förhandssamtycke från grindvaktens ledningsorgan.

Chefen för funktionen för regelefterlevnad får inte avskedas utan förhandssamtycke från grindvaktens ledningsorgan.

5.
     
  Regelefterlevnadsansvariga som en grindvakt utnämnt enligt punkt 1 ska övervaka grindvaktens fullgörande av skyldigheterna i denna förordning och ha minst följande uppgifter:

a)

a)

Att organisera, monitorera och övervaka de åtgärder grindvakterna vidtar och den verksamhet de utför i syfte att säkerställa fullgörande av skyldigheterna i denna förordning.

Att organisera, monitorera och övervaka de åtgärder grindvakterna vidtar och den verksamhet de utför i syfte att säkerställa fullgörande av skyldigheterna i denna förordning.

| b) | Att förse grindvakternas ledning och anställda med information och råd om relevanta skyldigheter inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

b)

b)

Att förse grindvakternas ledning och anställda med information och råd om relevanta skyldigheter inom ramen för denna förordning.

Att förse grindvakternas ledning och anställda med information och råd om relevanta skyldigheter inom ramen för denna förordning.

| c) | Att i förekommande fall övervaka fullgörandet av åtaganden som gjorts bindande enligt artikel 23, utan att detta påverkar kommissionens möjligheter enligt artikel 24.2 till utnämning av oberoende externa experter. |
| --- | --- |

c)

c)

Att i förekommande fall övervaka fullgörandet av åtaganden som gjorts bindande enligt artikel 23, utan att detta påverkar kommissionens möjligheter enligt artikel 24.2 till utnämning av oberoende externa experter.

Att i förekommande fall övervaka fullgörandet av åtaganden som gjorts bindande enligt artikel 23, utan att detta påverkar kommissionens möjligheter enligt artikel 24.2 till utnämning av oberoende externa experter.

| d) | Att samarbeta med kommissionen om tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

d)

d)

Att samarbeta med kommissionen om tillämpningen av denna förordning.

Att samarbeta med kommissionen om tillämpningen av denna förordning.

6.
     
  Grindvakterna ska till kommissionen meddela namnet på och kontaktuppgifter till chefen för funktionen för regelefterlevnad.

7.
     
  Grindvakternas ledningsorgan ska fastställa, ha uppsikt över och vara ansvariga för genomförandet av de styrningsupplägg som grindvakterna infört för att säkerställa att funktionen för regelefterlevnad blir oberoende, också genom åtskillnad av arbetsuppgifter inom grindvakternas organisationsupplägg och förebyggande av intressekonflikter.

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led e

Artikel 25 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Åtaganden som gjorts rättsligt bindande i enlighet med artikel 23. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

e)

Åtaganden som gjorts rättsligt bindande i enlighet med artikel 23.

Åtaganden som gjorts rättsligt bindande i enlighet med artikel 23.

utgår

utgår

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska anta sitt beslut inom 12 månader från det att förfarandet enligt artikel 18 inletts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska anta sitt beslut inom 12 månader från det att förfarandet enligt artikel 18 inletts.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt punkt 1 ska den meddela den berörda grindvakten sina preliminära resultat. I 
  de
  preliminära
  resultaten
  ska kommissionen förklara vilka åtgärder den överväger att vidta eller anser att grindvakten bör vidta för att effektivt åtgärda de preliminära resultaten. | 2.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt punkt 1 ska den meddela den berörda grindvakten sina preliminära resultat. I 
  dessa
  preliminära
  resultat
  ska kommissionen förklara vilka åtgärder den överväger att vidta eller anser att grindvakten bör vidta för att effektivt åtgärda de preliminära resultaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt punkt 1 ska den meddela den berörda grindvakten sina preliminära resultat. I 
  de
  preliminära
  resultaten
  ska kommissionen förklara vilka åtgärder den överväger att vidta eller anser att grindvakten bör vidta för att effektivt åtgärda de preliminära resultaten.

2.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt punkt 1 ska den meddela den berörda grindvakten sina preliminära resultat. I 
  dessa
  preliminära
  resultat
  ska kommissionen förklara vilka åtgärder den överväger att vidta eller anser att grindvakten bör vidta för att effektivt åtgärda de preliminära resultaten.

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 4

Artikel 25 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Grindvakten ska förse kommissionen med en beskrivning av de åtgärder den vidtagit för att säkerställa efterlevnad av det beslut som antagits enligt punkt 1. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Grindvakten ska förse kommissionen med en beskrivning av de åtgärder den vidtagit för att säkerställa efterlevnad av det beslut som antagits enligt punkt 1.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – inledningen

Artikel 26 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I det beslut som avses i artikel 25 får kommissionen ålägga grindvakten böter på högst
  10
   % av dess totala omsättning under det föregående räkenskapsåret, om den konstaterar att grindvakten uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att uppfylla | 1.   I det beslut som avses i artikel 25 får kommissionen ålägga grindvakten böter på
  minst 4 % och
  högst
  20
  % av dess totala
  globala
  omsättning under det föregående räkenskapsåret, om den konstaterar att grindvakten uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att uppfylla |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I det beslut som avses i artikel 25 får kommissionen ålägga grindvakten böter på högst
  10
   % av dess totala omsättning under det föregående räkenskapsåret, om den konstaterar att grindvakten uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att uppfylla

1.   I det beslut som avses i artikel 25 får kommissionen ålägga grindvakten böter på
  minst 4 % och
  högst
  20
  % av dess totala
  globala
  omsättning under det föregående räkenskapsåret, om den konstaterar att grindvakten uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att uppfylla

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 26 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | skyldigheten att meddela information som krävs enligt artikel 12, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

skyldigheten att meddela information som krävs enligt artikel 12,

skyldigheten att meddela information som krävs enligt artikel 12,

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – stycke 1 – led ab (nytt)

Artikel 26 – stycke 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ab) | skyldigheten att meddela information som krävs enligt artikel 13 eller lämnar oriktig, ofullständig eller vilseledande information, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ab)

ab)

skyldigheten att meddela information som krävs enligt artikel 13 eller lämnar oriktig, ofullständig eller vilseledande information,

skyldigheten att meddela information som krävs enligt artikel 13 eller lämnar oriktig, ofullständig eller vilseledande information,

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – led e

Artikel 26 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | ett åtagande som gjorts bindande genom ett beslut enligt artikel 23. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

e)

ett åtagande som gjorts bindande genom ett beslut enligt artikel 23.

ett åtagande som gjorts bindande genom ett beslut enligt artikel 23.

utgår

utgår

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2 – led b

Artikel 26 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | underlåter att meddela information som krävs enligt artikel 12 eller lämnar oriktig, ofullständig eller vilseledande information, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

underlåter att meddela information som krävs enligt artikel 12 eller lämnar oriktig, ofullständig eller vilseledande information,

underlåter att meddela information som krävs enligt artikel 12 eller lämnar oriktig, ofullständig eller vilseledande information,

utgår

utgår

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2 – led c

Artikel 26 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | underlåter att lämna in den beskrivning som krävs enligt artikel 13, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

c)

underlåter att lämna in den beskrivning som krävs enligt artikel 13,

underlåter att lämna in den beskrivning som krävs enligt artikel 13,

utgår

utgår

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om företag eller företagssammanslutningar har fullgjort den skyldighet för vars uppfyllande vitet har förelagts, får kommissionen genom ett beslut som antagits i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, fastställa det slutliga vitet
  till ett belopp som är lägre än det som följer av det ursprungliga beslutet
  . | 2.   Om företag eller företagssammanslutningar har fullgjort den skyldighet för vars uppfyllande vitet har förelagts, får kommissionen genom ett beslut som antagits i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, fastställa det slutliga vitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om företag eller företagssammanslutningar har fullgjort den skyldighet för vars uppfyllande vitet har förelagts, får kommissionen genom ett beslut som antagits i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, fastställa det slutliga vitet
  till ett belopp som är lägre än det som följer av det ursprungliga beslutet
  .

2.   Om företag eller företagssammanslutningar har fullgjort den skyldighet för vars uppfyllande vitet har förelagts, får kommissionen genom ett beslut som antagits i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4, fastställa det slutliga vitet.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1

Artikel 28 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De befogenheter som kommissionen tilldelas genom artiklarna 26 och 27 ska omfattas av en preskriptionsfrist på
  tre
  år. | 1.   De befogenheter som kommissionen tilldelas genom artiklarna 26 och 27 ska omfattas av en preskriptionsfrist på
  fem
  år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De befogenheter som kommissionen tilldelas genom artiklarna 26 och 27 ska omfattas av en preskriptionsfrist på
  tre
  år.

1.   De befogenheter som kommissionen tilldelas genom artiklarna 26 och 27 ska omfattas av en preskriptionsfrist på
  fem
  år.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – inledningen

Artikel 30 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt artikel 7, artikel 8.1, artikel 9.1, artiklarna 15, 16, 22, 23, 25 och 26 samt artikel 27.2 ska den ge den berörda grindvakten eller det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen möjlighet att yttra sig om | 1.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt artikel 7, artikel 8.1, artikel 9.1, artiklarna 15, 16, 22, 23, 25 och 26 samt artikel 27.2 ska den ge den berörda grindvakten eller det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen
  och tredje parter med berättigat intresse
  möjlighet att yttra sig om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt artikel 7, artikel 8.1, artikel 9.1, artiklarna 15, 16, 22, 23, 25 och 26 samt artikel 27.2 ska den ge den berörda grindvakten eller det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen möjlighet att yttra sig om

1.   Innan kommissionen antar ett beslut enligt artikel 7, artikel 8.1, artikel 9.1, artiklarna 15, 16, 22, 23, 25 och 26 samt artikel 27.2 ska den ge den berörda grindvakten eller det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen
  och tredje parter med berättigat intresse
  möjlighet att yttra sig om

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2

Artikel 30 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Berörda grindvakter, företag och företagssammanslutningar får lämna sina synpunkter på kommissionens preliminära slutsatser inom en tidsfrist som kommissionen ska fastställa i sina preliminära slutsatser och som inte får vara kortare än 14 dagar. | 2.   Berörda grindvakter, företag, företagssammanslutningar
  och tredje parter med berättigat intresse
  får lämna sina synpunkter på kommissionens preliminära slutsatser inom en tidsfrist som kommissionen ska fastställa i sina preliminära slutsatser och som inte får vara kortare än 14 dagar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Berörda grindvakter, företag och företagssammanslutningar får lämna sina synpunkter på kommissionens preliminära slutsatser inom en tidsfrist som kommissionen ska fastställa i sina preliminära slutsatser och som inte får vara kortare än 14 dagar.

2.   Berörda grindvakter, företag, företagssammanslutningar
  och tredje parter med berättigat intresse
  får lämna sina synpunkter på kommissionens preliminära slutsatser inom en tidsfrist som kommissionen ska fastställa i sina preliminära slutsatser och som inte får vara kortare än 14 dagar.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 3

Artikel 30 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska grunda sina beslut endast på invändningar som berörda grindvakter, företag
  och
  företagssammanslutningar har kunnat yttra sig om. | 3.   Kommissionen ska grunda sina beslut endast på invändningar som berörda grindvakter, företag, företagssammanslutningar
  och tredje parter med berättigat intresse
  har kunnat yttra sig om. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska grunda sina beslut endast på invändningar som berörda grindvakter, företag
  och
  företagssammanslutningar har kunnat yttra sig om.

3.   Kommissionen ska grunda sina beslut endast på invändningar som berörda grindvakter, företag, företagssammanslutningar
  och tredje parter med berättigat intresse
  har kunnat yttra sig om.

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30a (ny)

Artikel 30a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 30a |
| | Ansvarsskyldighet |
| | 1.
     
  Kommissionen ska anta en årsrapport om den digitala ekonomins tillstånd. Denna rapport ska innehålla en analys av grindvakternas marknadsställning, inflytande och affärsmodeller på den gemensamma marknaden. Rapporten ska innehålla en sammanfattning av kommissionens verksamhet, särskilt tillsynsåtgärder som antagits enligt kapitlen II och IV i denna förordning, samt en bedömning av huruvida konkurrensreglerna, bestämmelserna i denna förordning (och förordning XX/2021 [rättsakten om digitala tjänster]) och aktuella efterlevnadsnivåer är tillräckliga för att hantera konkurrensbegränsande beteende och säkerställa att de digitala marknaderna är öppna och rättvisa. Rapporten ska också innehålla en bedömning av de revisionsrapporter som föreskrivs i artikel 13 och en bedömning av de sociala konsekvenserna, där man bedömer nya digitala produkter och tjänster och deras potentiella inverkan på psykisk hälsa, användarbeteende, desinformation, polarisering och demokrati. Vid fullgörandet av detta mandat ska kommissionen samordna sina tillsyns- och övervakningsinsatser med de insatser som föreskrivs i rättsakten om digitala tjänster, för att uppnå bästa möjliga synergieffekter. |
| | 2.
     
  Europaparlamentet får genom sina behöriga utskott årligen avge ett yttrande över kommissionens rapport, med förslag om marknadsutredningar av nya tjänster och nya metoder enligt artikel 17. |
| | 3.
     
  Kommissionen ska inom fem veckor efter mottagandet skriftligen besvara Europaparlamentets yttrande samt varje begäran om åtgärder rörande artikel 17, med en motivering för varje fall där åtgärder inte vidtas, liksom varje fråga som Europaparlamentet eller rådet riktat till kommissionen. |
| | 4.
     
  På Europaparlamentets begäran ska kommissionen delta i en utfrågning inför Europaparlamentet. En utfrågning ska äga rum minst två gånger om året. Respektive kommissionsledamot ska, på begäran, göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara alla eventuella frågor från dess ledamöter. Dessutom ska en löpande högnivådialog mellan Europaparlamentet och kommissionen säkerställas genom utbyten som äger rum minst fyra gånger om året. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Artikel 30a

Artikel 30a

Ansvarsskyldighet

Ansvarsskyldighet

1.
     
  Kommissionen ska anta en årsrapport om den digitala ekonomins tillstånd. Denna rapport ska innehålla en analys av grindvakternas marknadsställning, inflytande och affärsmodeller på den gemensamma marknaden. Rapporten ska innehålla en sammanfattning av kommissionens verksamhet, särskilt tillsynsåtgärder som antagits enligt kapitlen II och IV i denna förordning, samt en bedömning av huruvida konkurrensreglerna, bestämmelserna i denna förordning (och förordning XX/2021 [rättsakten om digitala tjänster]) och aktuella efterlevnadsnivåer är tillräckliga för att hantera konkurrensbegränsande beteende och säkerställa att de digitala marknaderna är öppna och rättvisa. Rapporten ska också innehålla en bedömning av de revisionsrapporter som föreskrivs i artikel 13 och en bedömning av de sociala konsekvenserna, där man bedömer nya digitala produkter och tjänster och deras potentiella inverkan på psykisk hälsa, användarbeteende, desinformation, polarisering och demokrati. Vid fullgörandet av detta mandat ska kommissionen samordna sina tillsyns- och övervakningsinsatser med de insatser som föreskrivs i rättsakten om digitala tjänster, för att uppnå bästa möjliga synergieffekter.

2.
     
  Europaparlamentet får genom sina behöriga utskott årligen avge ett yttrande över kommissionens rapport, med förslag om marknadsutredningar av nya tjänster och nya metoder enligt artikel 17.

3.
     
  Kommissionen ska inom fem veckor efter mottagandet skriftligen besvara Europaparlamentets yttrande samt varje begäran om åtgärder rörande artikel 17, med en motivering för varje fall där åtgärder inte vidtas, liksom varje fråga som Europaparlamentet eller rådet riktat till kommissionen.

4.
     
  På Europaparlamentets begäran ska kommissionen delta i en utfrågning inför Europaparlamentet. En utfrågning ska äga rum minst två gånger om året. Respektive kommissionsledamot ska, på begäran, göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara alla eventuella frågor från dess ledamöter. Dessutom ska en löpande högnivådialog mellan Europaparlamentet och kommissionen säkerställas genom utbyten som äger rum minst fyra gånger om året.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1

Artikel 31 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den information som samlas in i enlighet med artiklarna 3,
  12, 13,
  19, 20
  och
  21 ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning. | 1.   Den information som samlas in i enlighet med artiklarna 3, 19, 20, 21
  och 31d
  ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den information som samlas in i enlighet med artiklarna 3,
  12, 13,
  19, 20
  och
  21 ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning.

1.   Den information som samlas in i enlighet med artiklarna 3, 19, 20, 21
  och 31d
  ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1a (ny)

Artikel 31 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Den information som samlas in i enlighet med artikel 12 ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning och förordning (EG) nr 139/2004. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Den information som samlas in i enlighet med artikel 12 ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning och förordning (EG) nr 139/2004.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1b (ny)

Artikel 31 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Den information som samlas in i enlighet med artikel 13 ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning och förordning (EU) 2016/679. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Den information som samlas in i enlighet med artikel 13 ska endast användas för de ändamål som avses i denna förordning och förordning (EU) 2016/679.

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2

Artikel 31 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Utan att det påverkar det utbyte och den användning av information som tillhandahålls för att användas i enlighet med artiklarna 32 och 33, får kommissionen, medlemsstaternas myndigheter, deras tjänstemän, anställda och övriga personer som arbetar under dessa myndigheters övervakning liksom fysiska eller juridiska personer, inbegripet revisorer och experter som utnämnts i enlighet med artikel 24.2, inte röja information som de har inhämtat eller utbytt med stöd av denna förordning och som är av sådant slag att den omfattas av tystnadsplikt. Denna skyldighet ska också gälla för alla företrädare och experter från medlemsstater som deltar i någon av de verksamheter som bedrivs av den rådgivande kommittén för digitala marknader i enlighet med artikel 32. | 2.   Utan att det påverkar det utbyte och den användning av information som tillhandahålls för att användas i enlighet med artiklarna
  12, 13, 31d,
  32 och 33, får kommissionen, medlemsstaternas myndigheter, deras tjänstemän, anställda och övriga personer som arbetar under dessa myndigheters övervakning liksom fysiska eller juridiska personer, inbegripet revisorer och experter som utnämnts i enlighet med artikel 24.2, inte röja information som de har inhämtat eller utbytt med stöd av denna förordning och som är av sådant slag att den omfattas av tystnadsplikt. Denna skyldighet ska också gälla för alla företrädare och experter från medlemsstater som deltar i någon av de verksamheter som bedrivs av den rådgivande kommittén för digitala marknader i enlighet med artikel 32. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Utan att det påverkar det utbyte och den användning av information som tillhandahålls för att användas i enlighet med artiklarna 32 och 33, får kommissionen, medlemsstaternas myndigheter, deras tjänstemän, anställda och övriga personer som arbetar under dessa myndigheters övervakning liksom fysiska eller juridiska personer, inbegripet revisorer och experter som utnämnts i enlighet med artikel 24.2, inte röja information som de har inhämtat eller utbytt med stöd av denna förordning och som är av sådant slag att den omfattas av tystnadsplikt. Denna skyldighet ska också gälla för alla företrädare och experter från medlemsstater som deltar i någon av de verksamheter som bedrivs av den rådgivande kommittén för digitala marknader i enlighet med artikel 32.

2.   Utan att det påverkar det utbyte och den användning av information som tillhandahålls för att användas i enlighet med artiklarna
  12, 13, 31d,
  32 och 33, får kommissionen, medlemsstaternas myndigheter, deras tjänstemän, anställda och övriga personer som arbetar under dessa myndigheters övervakning liksom fysiska eller juridiska personer, inbegripet revisorer och experter som utnämnts i enlighet med artikel 24.2, inte röja information som de har inhämtat eller utbytt med stöd av denna förordning och som är av sådant slag att den omfattas av tystnadsplikt. Denna skyldighet ska också gälla för alla företrädare och experter från medlemsstater som deltar i någon av de verksamheter som bedrivs av den rådgivande kommittén för digitala marknader i enlighet med artikel 32.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31a (ny)

Artikel 31a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 31a




  Den europeiska högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området





  1.
     
  Kommissionen ska inrätta en europeisk högnivågrupp för regleringsorgan på det digitala området (gruppen) i form av en expertgrupp som består av en företrädare för kommissionen, en företrädare för relevanta unionsorgan, företrädare för nationella konkurrensmyndigheter och företrädare för andra nationella behöriga myndigheter inom särskilda sektorer, bland annat myndigheter med ansvar för dataskydd, elektronisk kommunikation och konsumentskydd.






  2.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska de relevanta nationella behöriga myndigheterna företrädas i gruppen av sina respektive chefer. För att underlätta gruppens arbete ska kommissionen förse den med ett sekretariat.






  3.
     
  Gruppens arbete kan organiseras i expertarbetsgrupper som bildar specialistgrupper inom olika rättsliga områden vilka tillhandahåller sakkunskap på hög nivå till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31a

Den europeiska högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området

1.
     
  Kommissionen ska inrätta en europeisk högnivågrupp för regleringsorgan på det digitala området (gruppen) i form av en expertgrupp som består av en företrädare för kommissionen, en företrädare för relevanta unionsorgan, företrädare för nationella konkurrensmyndigheter och företrädare för andra nationella behöriga myndigheter inom särskilda sektorer, bland annat myndigheter med ansvar för dataskydd, elektronisk kommunikation och konsumentskydd.

2.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska de relevanta nationella behöriga myndigheterna företrädas i gruppen av sina respektive chefer. För att underlätta gruppens arbete ska kommissionen förse den med ett sekretariat.

3.
     
  Gruppens arbete kan organiseras i expertarbetsgrupper som bildar specialistgrupper inom olika rättsliga områden vilka tillhandahåller sakkunskap på hög nivå till kommissionen.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31b (ny)

Artikel 31b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 31b |
| | Uppgifter för den europeiska högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området |
| | 1.
     
  Gruppen ska bistå kommissionen med att säkerställa en konsekvent tillämpning av förordningen och övervaka efterlevnaden av den, med hjälp av råd, sakkunskap och rekommendationer. Gruppen ska för detta ändamål ha i uppgift att |
| | a) | behandla frågor med anknytning till samarbetet och samordningen mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller deras verkställighetsåtgärder genom att främja utbyte av information och bästa praxis om deras arbete och principer och praxis för beslutsfattande i syfte att utveckla en konsekvent regleringsstrategi, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31b

Artikel 31b

Uppgifter för den europeiska högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området

Uppgifter för den europeiska högnivågruppen för regleringsorgan på det digitala området

1.
     
  Gruppen ska bistå kommissionen med att säkerställa en konsekvent tillämpning av förordningen och övervaka efterlevnaden av den, med hjälp av råd, sakkunskap och rekommendationer. Gruppen ska för detta ändamål ha i uppgift att

a)

a)

behandla frågor med anknytning till samarbetet och samordningen mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller deras verkställighetsåtgärder genom att främja utbyte av information och bästa praxis om deras arbete och principer och praxis för beslutsfattande i syfte att utveckla en konsekvent regleringsstrategi,

behandla frågor med anknytning till samarbetet och samordningen mellan kommissionen och medlemsstaterna när det gäller deras verkställighetsåtgärder genom att främja utbyte av information och bästa praxis om deras arbete och principer och praxis för beslutsfattande i syfte att utveckla en konsekvent regleringsstrategi,

| b) | lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att genomföra marknadsundersökningar i enlighet med artiklarna 14, 15, 16 och 17, |
| --- | --- |

b)

b)

lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att genomföra marknadsundersökningar i enlighet med artiklarna 14, 15, 16 och 17,

lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att genomföra marknadsundersökningar i enlighet med artiklarna 14, 15, 16 och 17,

| c) | lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att uppdatera skyldigheterna i förordningen enligt artiklarna 5 och 6, |
| --- | --- |

c)

c)

lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att uppdatera skyldigheterna i förordningen enligt artiklarna 5 och 6,

lämna rekommendationer till kommissionen om behovet av att uppdatera skyldigheterna i förordningen enligt artiklarna 5 och 6,

| d) | bistå kommissionen med råd och sakkunskap i samband med utarbetandet av lagstiftningsförslag och politiska initiativ, inbegripet enligt artikel 38, |
| --- | --- |

d)

d)

bistå kommissionen med råd och sakkunskap i samband med utarbetandet av lagstiftningsförslag och politiska initiativ, inbegripet enligt artikel 38,

bistå kommissionen med råd och sakkunskap i samband med utarbetandet av lagstiftningsförslag och politiska initiativ, inbegripet enligt artikel 38,

| e) | bistå kommissionen med råd och sakkunskap i samband med utarbetandet av delegerade akter, |
| --- | --- |

e)

e)

bistå kommissionen med råd och sakkunskap i samband med utarbetandet av delegerade akter,

bistå kommissionen med råd och sakkunskap i samband med utarbetandet av delegerade akter,

| f) | vid behov bistå med råd och sakkunskap i ett tidigt skede av utarbetandet av genomförandeakter, innan de föreläggs kommittén i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011, och |
| --- | --- |

f)

f)

vid behov bistå med råd och sakkunskap i ett tidigt skede av utarbetandet av genomförandeakter, innan de föreläggs kommittén i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011, och

vid behov bistå med råd och sakkunskap i ett tidigt skede av utarbetandet av genomförandeakter, innan de föreläggs kommittén i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011, och

| g) | på kommissionens begäran tillhandahålla teknisk rådgivning och sakkunskap innan ett fastställelsebeslut enligt artikel 7 antas. |
| --- | --- |

g)

g)

på kommissionens begäran tillhandahålla teknisk rådgivning och sakkunskap innan ett fastställelsebeslut enligt artikel 7 antas.

på kommissionens begäran tillhandahålla teknisk rådgivning och sakkunskap innan ett fastställelsebeslut enligt artikel 7 antas.

2.
     
  Gruppen ska varje år rapportera till Europaparlamentet om sin verksamhet och lägga fram rekommendationer och förslag till politik med anknytning dels till verkställandet av denna förordning, dels till annat som bidrar till utvecklingen av en konsekvent regleringsstrategi för den digitala inre marknaden.

3.
     
  Gruppen ska anta sin arbetsordning och därvid följa de regler för kommissionens expertgrupper som fastställts i kommissionens beslut C(2016)3301.

4.
     
  Gruppens sammanträden med berörda parter och grindvakter ska registreras och offentliggöras varje månad i enlighet med EU:s öppenhetsregister.

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31c (ny)

Artikel 31c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 31c




  Rollen för nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter





  1.
     
  Nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter som utsetts av medlemsstaterna ska stödja kommissionen i övervakningen av efterlevnaden och i verkställandet av de skyldigheter som fastställs i denna förordning och regelbundet rapportera till kommissionen om efterlevnaden av denna förordning.






  2.
     
  Nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter får, med kommissionen som samordnare, ge stöd till en marknadsundersökning eller ett förfarande enligt artiklarna 7.2, 15, 16, 17, 19, 20 och 21 genom att samla in information och tillhandahålla sakkunskap.






  3.
     
  Nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter får samla in klagomål i enlighet med förfarandet i artikel 24a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31c

Rollen för nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter

1.
     
  Nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter som utsetts av medlemsstaterna ska stödja kommissionen i övervakningen av efterlevnaden och i verkställandet av de skyldigheter som fastställs i denna förordning och regelbundet rapportera till kommissionen om efterlevnaden av denna förordning.

2.
     
  Nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter får, med kommissionen som samordnare, ge stöd till en marknadsundersökning eller ett förfarande enligt artiklarna 7.2, 15, 16, 17, 19, 20 och 21 genom att samla in information och tillhandahålla sakkunskap.

3.
     
  Nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter får samla in klagomål i enlighet med förfarandet i artikel 24a.

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31d (ny)

Artikel 31d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 31d |
| | Samarbete och samordning med medlemsstaterna |
| | 1.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och samordna sina verkställighetsåtgärder för att säkerställa en enhetlig, effektiv och kompletterande verkställighet av denna förordning. |
| | 2.
     
  Om en nationell myndighet avser att inleda en utredning av grindvakter på grundval av den nationella lagstiftning som avses i artikel 1.6 ska den skriftligen underrätta kommissionen om den första formella utredningsåtgärden, innan eller omedelbart efter en sådan åtgärd har inletts. Denna information får också göras tillgänglig för övriga medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter. |
| | 3.
     
  Om en nationell myndighet avser att ålägga grindvakter skyldigheter på grundval av den nationella lagstiftning som avses i artikel 1.6 ska den senast 60 dagar innan förslaget till denna åtgärd antas översända förslaget till kommissionen, åtföljt av en motivering till det. Denna information får också göras tillgänglig för övriga medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter. Om kommissionen inom dessa 60 dagar låter den berörda nationella myndigheten få veta att dess förslag till åtgärd strider mot denna förordning eller mot ett beslut som kommissionen antagit med stöd av denna förordning eller som övervägts vid förfaranden som inletts av kommissionen får den nationella myndigheten inte anta åtgärden. |
| | 4.
     
  Kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna, jämte andra behöriga myndigheterna i de medlemsstater som verkställer bestämmelserna i artikel 1.6, ska ha befogenhet att förse varandra med information om alla faktiska eller rättsliga förhållanden, inbegripet konfidentiella uppgifter. |
| | 5.
     
  De nationella konkurrensmyndigheterna och andra behöriga myndigheter i de medlemsstater som verkställer bestämmelserna i artikel 1.6 får samråda med kommissionen i alla frågor som rör tillämpningen av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31d

Artikel 31d

Samarbete och samordning med medlemsstaterna

Samarbete och samordning med medlemsstaterna

1.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska ha ett nära samarbete och samordna sina verkställighetsåtgärder för att säkerställa en enhetlig, effektiv och kompletterande verkställighet av denna förordning.

2.
     
  Om en nationell myndighet avser att inleda en utredning av grindvakter på grundval av den nationella lagstiftning som avses i artikel 1.6 ska den skriftligen underrätta kommissionen om den första formella utredningsåtgärden, innan eller omedelbart efter en sådan åtgärd har inletts. Denna information får också göras tillgänglig för övriga medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter.

3.
     
  Om en nationell myndighet avser att ålägga grindvakter skyldigheter på grundval av den nationella lagstiftning som avses i artikel 1.6 ska den senast 60 dagar innan förslaget till denna åtgärd antas översända förslaget till kommissionen, åtföljt av en motivering till det. Denna information får också göras tillgänglig för övriga medlemsstaters nationella konkurrensmyndigheter och andra behöriga myndigheter. Om kommissionen inom dessa 60 dagar låter den berörda nationella myndigheten få veta att dess förslag till åtgärd strider mot denna förordning eller mot ett beslut som kommissionen antagit med stöd av denna förordning eller som övervägts vid förfaranden som inletts av kommissionen får den nationella myndigheten inte anta åtgärden.

4.
     
  Kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna, jämte andra behöriga myndigheterna i de medlemsstater som verkställer bestämmelserna i artikel 1.6, ska ha befogenhet att förse varandra med information om alla faktiska eller rättsliga förhållanden, inbegripet konfidentiella uppgifter.

5.
     
  De nationella konkurrensmyndigheterna och andra behöriga myndigheter i de medlemsstater som verkställer bestämmelserna i artikel 1.6 får samråda med kommissionen i alla frågor som rör tillämpningen av denna förordning.

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 1a (ny)

Artikel 32 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vid sammanträden där särskilda frågor diskuteras ska medlemsstaterna ha rätt att utse ytterligare en företrädare från en myndighet med relevant sakkunskap för dessa frågor. Detta påverkar inte kommittéledamöternas rätt att bistås av andra experter från medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Vid sammanträden där särskilda frågor diskuteras ska medlemsstaterna ha rätt att utse ytterligare en företrädare från en myndighet med relevant sakkunskap för dessa frågor. Detta påverkar inte kommittéledamöternas rätt att bistås av andra experter från medlemsstaterna.

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 4a (ny)

Artikel 32 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sammanträden som rådgivande kommittén för digitala marknader och kommissionen håller med företrädare för grindvakter och andra berörda parter ska registreras och offentliggöras varje månad i enlighet med EU:s öppenhetsregister. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Sammanträden som rådgivande kommittén för digitala marknader och kommissionen håller med företrädare för grindvakter och andra berörda parter ska registreras och offentliggöras varje månad i enlighet med EU:s öppenhetsregister.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 1

Artikel 33 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Om tre
  eller flera
  medlemsstater begär
  att kommissionen ska inleda en undersökning enligt
  artikel
  15
  eftersom de anser att det finns rimliga skäl att misstänka att en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt,
  ska kommissionen inom fyra månader undersöka om det finns rimliga skäl att inleda en sådan undersökning. | 1.   
  Två
  eller flera
  nationella konkurrensmyndigheter eller andra behöriga nationella myndigheter får begära
  att kommissionen ska inleda en undersökning enligt
  artiklarna
  15
  , 16, 17 eller 25. Den eller de behöriga myndigheterna
  ska
  lägga fram bevis till stöd för sin begäran.
  Kommissionen
  ska
  inom fyra månader undersöka om det finns rimliga skäl att inleda en sådan undersökning.
  Om kommissionen anser att det inte finns tillräckliga skäl för att inleda förfaranden får kommissionen avslå begäran och underrätta den eller de respektive behöriga myndigheterna om skälen därtill. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av sin bedömning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Om tre
  eller flera
  medlemsstater begär
  att kommissionen ska inleda en undersökning enligt
  artikel
  15
  eftersom de anser att det finns rimliga skäl att misstänka att en leverantör av centrala plattformstjänster bör betecknas som grindvakt,
  ska kommissionen inom fyra månader undersöka om det finns rimliga skäl att inleda en sådan undersökning.

1.   
  Två
  eller flera
  nationella konkurrensmyndigheter eller andra behöriga nationella myndigheter får begära
  att kommissionen ska inleda en undersökning enligt
  artiklarna
  15
  , 16, 17 eller 25. Den eller de behöriga myndigheterna
  ska
  lägga fram bevis till stöd för sin begäran.
  Kommissionen
  ska
  inom fyra månader undersöka om det finns rimliga skäl att inleda en sådan undersökning.
  Om kommissionen anser att det inte finns tillräckliga skäl för att inleda förfaranden får kommissionen avslå begäran och underrätta den eller de respektive behöriga myndigheterna om skälen därtill. Kommissionen ska offentliggöra resultaten av sin bedömning.

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 2

Artikel 33 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Medlemsstaterna ska lägga fram bevis till stöd för sin begäran. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Medlemsstaterna ska lägga fram bevis till stöd för sin begäran.

utgår

utgår

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – rubriken

Artikel 36 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 1 – inledningen

Artikel 36 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen får anta genomförandeakter
  med avseende på
  följande:
  3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 och 30 | 1.   Kommissionen får anta genomförandeakter
  där det fastställs detaljerade arrangemang för tillämpningen av
  följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen får anta genomförandeakter
  med avseende på
  följande:
  3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 och 30

1.   Kommissionen får anta genomförandeakter
  där det fastställs detaljerade arrangemang för tillämpningen av
  följande:

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 36 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Form, innehåll och andra närmare bestämmelser om hur val ska erbjudas och samtycke ska ges i enlighet med artikel 5 a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

Form, innehåll och andra närmare bestämmelser om hur val ska erbjudas och samtycke ska ges i enlighet med artikel 5 a.

Form, innehåll och andra närmare bestämmelser om hur val ska erbjudas och samtycke ska ges i enlighet med artikel 5 a.

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – stycke 1 – led ab (nytt)

Artikel 36 – stycke 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ab) | Form, innehåll och andra närmare bestämmelser om hur information om pris och ersättning ska lämnas i enlighet med artikel 5 g. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ab)

ab)

Form, innehåll och andra närmare bestämmelser om hur information om pris och ersättning ska lämnas i enlighet med artikel 5 g.

Form, innehåll och andra närmare bestämmelser om hur information om pris och ersättning ska lämnas i enlighet med artikel 5 g.

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 1 – led ga (nytt)

Artikel 36 – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ga) | De praktiska arrangemangen för det samarbete och den samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 31d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ga)

ga)

De praktiska arrangemangen för det samarbete och den samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 31d.

De praktiska arrangemangen för det samarbete och den samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 31d.

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 2

Artikel 36 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  De praktiska arrangemangen för det samarbete och den samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 1.7.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4. Innan kommissionen vidtar åtgärder enligt punkt 1 ska den offentliggöra ett utkast till dessa åtgärder och ge alla berörda parter tillfälle att framföra sina synpunkter inom den tid som kommissionen fastställer, vilken inte får understiga en månad. | 2.   Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4. Innan kommissionen vidtar åtgärder enligt punkt 1 ska den offentliggöra ett utkast till dessa åtgärder och ge alla berörda parter tillfälle att framföra sina synpunkter inom den tid som kommissionen fastställer, vilken inte får understiga en månad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  De praktiska arrangemangen för det samarbete och den samordning mellan kommissionen och medlemsstaterna som föreskrivs i artikel 1.7.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4. Innan kommissionen vidtar åtgärder enligt punkt 1 ska den offentliggöra ett utkast till dessa åtgärder och ge alla berörda parter tillfälle att framföra sina synpunkter inom den tid som kommissionen fastställer, vilken inte får understiga en månad.

2.   Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 32.4. Innan kommissionen vidtar åtgärder enligt punkt 1 ska den offentliggöra ett utkast till dessa åtgärder och ge alla berörda parter tillfälle att framföra sina synpunkter inom den tid som kommissionen fastställer, vilken inte får understiga en månad.

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36a (ny)

Artikel 36a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 36a




  Riktlinjer




  För att främja grindvakternas fullgörande av skyldigheterna i artiklarna 5, 6, 12 och 13 och verkställigheten av dessa skyldigheter får kommissionen bifoga riktlinjer för de skyldigheter som fastställs i dessa artiklar, såvida kommissionen anser detta påkallat. När så är lämpligt och nödvändigt får kommissionen uppdra åt standardiseringsorganen att underlätta genomförandet av skyldigheterna genom att utveckla lämpliga standarder för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 36a

Riktlinjer

För att främja grindvakternas fullgörande av skyldigheterna i artiklarna 5, 6, 12 och 13 och verkställigheten av dessa skyldigheter får kommissionen bifoga riktlinjer för de skyldigheter som fastställs i dessa artiklar, såvida kommissionen anser detta påkallat. När så är lämpligt och nödvändigt får kommissionen uppdra åt standardiseringsorganen att underlätta genomförandet av skyldigheterna genom att utveckla lämpliga standarder för detta ändamål.

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 2

Artikel 37 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.6 och
  9.1
  ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den DD/MM/ÅÅÅÅ. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.6 och
  10
  ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den DD/MM/ÅÅÅÅ. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.6 och
  9.1
  ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den DD/MM/ÅÅÅÅ. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.6 och
  10
  ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den DD/MM/ÅÅÅÅ. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 3

Artikel 37 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.6 och
  9.1
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.6 och
  10
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.6 och
  9.1
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.6 och
  10
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37a (ny)

Artikel 37a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 37a




  Ändring av direktiv (EU) 2019/1937




  I del XX i bilagan till direktiv (EU) 2019/1937 ska följande led läggas till:





  ”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) ... /... av den ... om XX (EU) 2021/XX och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 (EUT L ...).”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 37a

Ändring av direktiv (EU) 2019/1937

I del XX i bilagan till direktiv (EU) 2019/1937 ska följande led läggas till:

”Europaparlamentets och rådets förordning (EU) ... /... av den ... om XX (EU) 2021/XX och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 (EUT L ...).”.

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37b (ny)

Artikel 37b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 37b




  Ändring av direktiv (EU) 2020/1828 om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen




  I bilaga I ska följande läggas till:





  ”(X)


  Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakt om digitala marknader).”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 37b

Ändring av direktiv (EU) 2020/1828 om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen

I bilaga I ska följande läggas till:

”(X)


  Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakt om digitala marknader).”.

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 39 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning ska tillämpas från och med
  sex
  månader efter det att den har trätt i kraft. | Denna förordning ska tillämpas från och med
  två
  månader efter det att den har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Denna förordning ska tillämpas från och med
  sex
  månader efter det att den har trätt i kraft.

sex

Denna förordning ska tillämpas från och med
  två
  månader efter det att den har trätt i kraft.

två

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 (ny)

Bilaga 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | a. | ”Allmänt” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a.

a.

”Allmänt”

”Allmänt”

| 1. | Syftet med denna bilaga är att med tanke på tillämpningen av artikel 3.2 b fastställa metoderna för identifiering och beräkning av ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” av varje central plattformstjänst som definieras i artikel 2.2. Den innehåller en hänvisning som gör det möjligt för ett företag att bedöma huruvida dess centrala plattformstjänster uppfyller de kvantitativa tröskelvärden som anges i artikel 3.2 b och därför kan antas uppfylla kravet i artikel 3.1 b. Den kommer därför också att vara relevant för en bredare bedömning i enlighet med artikel 3.6. Det är företagets ansvar att göra bästa möjliga uppskattning i enlighet med de gemensamma principer och särskilda metoder som anges i denna bilaga. Ingenting i denna bilaga hindrar kommissionen att kräva att det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster ska tillhandahålla sådan information som är nödvändig för att identifiera och beräkna ”slutanvändarna” och ”företagsanvändarna”. I samband med detta är kommissionen bunden av de tidsfrister som fastställs i de relevanta bestämmelserna i denna förordning. Ingenting i denna bilaga bör utgöra en rättslig grund för spårning av användare. Metoderna i denna bilaga påverkar inte heller någon av skyldigheterna i förordningen, särskilt inte dem som fastställs i artiklarna 3.3, 3.6 och 11.1. I synnerhet innebär kravet på efterlevnad av artikel 11.1 också att slutanvändare och företagsanvändare ska identifieras och beräknas på grundval av antingen en exakt mätning eller den bästa tillgängliga uppskattningen – i linje med den faktiska kapacitet för identifiering och beräkning som det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster förfogar över vid den relevanta tidpunkten. Dessa mätningar eller den bästa tillgängliga uppskattningen ska överensstämma med och inbegripa dem som rapporteras enligt artikel 13. |
| --- | --- |

1.

1.

Syftet med denna bilaga är att med tanke på tillämpningen av artikel 3.2 b fastställa metoderna för identifiering och beräkning av ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” av varje central plattformstjänst som definieras i artikel 2.2. Den innehåller en hänvisning som gör det möjligt för ett företag att bedöma huruvida dess centrala plattformstjänster uppfyller de kvantitativa tröskelvärden som anges i artikel 3.2 b och därför kan antas uppfylla kravet i artikel 3.1 b. Den kommer därför också att vara relevant för en bredare bedömning i enlighet med artikel 3.6. Det är företagets ansvar att göra bästa möjliga uppskattning i enlighet med de gemensamma principer och särskilda metoder som anges i denna bilaga. Ingenting i denna bilaga hindrar kommissionen att kräva att det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster ska tillhandahålla sådan information som är nödvändig för att identifiera och beräkna ”slutanvändarna” och ”företagsanvändarna”. I samband med detta är kommissionen bunden av de tidsfrister som fastställs i de relevanta bestämmelserna i denna förordning. Ingenting i denna bilaga bör utgöra en rättslig grund för spårning av användare. Metoderna i denna bilaga påverkar inte heller någon av skyldigheterna i förordningen, särskilt inte dem som fastställs i artiklarna 3.3, 3.6 och 11.1. I synnerhet innebär kravet på efterlevnad av artikel 11.1 också att slutanvändare och företagsanvändare ska identifieras och beräknas på grundval av antingen en exakt mätning eller den bästa tillgängliga uppskattningen – i linje med den faktiska kapacitet för identifiering och beräkning som det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster förfogar över vid den relevanta tidpunkten. Dessa mätningar eller den bästa tillgängliga uppskattningen ska överensstämma med och inbegripa dem som rapporteras enligt artikel 13.

| 2. | I artikel 2.16 och 2.17 fastställs definitionerna av ”slutanvändare” och ”företagsanvändare”, som är gemensamma för alla centrala plattformstjänster. |
| --- | --- |

2.

I artikel 2.16 och 2.17 fastställs definitionerna av ”slutanvändare” och ”företagsanvändare”, som är gemensamma för alla centrala plattformstjänster.

| 3. | För identifiering och beräkning av antalet ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” hänvisas i denna bilaga till begreppet ”unika användare”. Begreppet ”unika användare” omfattar ”slutanvändare” och ”företagsanvändare”, som endast räknas en gång, av den relevanta centrala plattformstjänsten, under en viss tidsperiod (dvs. en månad för ”slutanvändare” och ett år för ”företagsanvändare”), oavsett hur många gånger de anlitat den relevanta centrala plattformstjänsten under den perioden. Detta hindrar inte att samma fysiska eller juridiska person samtidigt kan vara en slutanvändare eller företagsanvändare av olika centrala plattformstjänster. |
| --- | --- |

3.

3.

För identifiering och beräkning av antalet ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” hänvisas i denna bilaga till begreppet ”unika användare”. Begreppet ”unika användare” omfattar ”slutanvändare” och ”företagsanvändare”, som endast räknas en gång, av den relevanta centrala plattformstjänsten, under en viss tidsperiod (dvs. en månad för ”slutanvändare” och ett år för ”företagsanvändare”), oavsett hur många gånger de anlitat den relevanta centrala plattformstjänsten under den perioden. Detta hindrar inte att samma fysiska eller juridiska person samtidigt kan vara en slutanvändare eller företagsanvändare av olika centrala plattformstjänster.

| b. | ”Slutanvändare” |
| --- | --- |

b.

b.

”Slutanvändare”

”Slutanvändare”

| 4. | Antal ”unika användare” när det gäller ”slutanvändare”: antalet unika användare ska identifieras i enlighet med det mest noggranna mått som rapporterats av det företag som tillhandahåller någon av de centrala plattformstjänsterna, särskilt följande: |
| --- | --- |

4.

4.

Antal ”unika användare” när det gäller ”slutanvändare”: antalet unika användare ska identifieras i enlighet med det mest noggranna mått som rapporterats av det företag som tillhandahåller någon av de centrala plattformstjänsterna, särskilt följande:

| | a. | Insamling av data om användningen av centrala plattformstjänster från miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad anses vid första anblicken innebära den minsta risken för dubbelräkning, till exempel när det gäller användarnas beteende i olika enheter eller på olika plattformar. Företaget ska därför lämna aggregerade anonymiserade data om antalet unika användare av varje central plattformstjänst på grundval av miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, om sådana data föreligger. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Insamling av data om användningen av centrala plattformstjänster från miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad anses vid första anblicken innebära den minsta risken för dubbelräkning, till exempel när det gäller användarnas beteende i olika enheter eller på olika plattformar. Företaget ska därför lämna aggregerade anonymiserade data om antalet unika användare av varje central plattformstjänst på grundval av miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, om sådana data föreligger.

Insamling av data om användningen av centrala plattformstjänster från miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad anses vid första anblicken innebära den minsta risken för dubbelräkning, till exempel när det gäller användarnas beteende i olika enheter eller på olika plattformar. Företaget ska därför lämna aggregerade anonymiserade data om antalet unika användare av varje central plattformstjänst på grundval av miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, om sådana data föreligger.

| b. | När det gäller centrala plattformstjänster som (också) är tillgängliga för slutanvändare utanför miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, ska företaget dessutom lämna aggregerade anonymiserade data om antalet unika slutanvändare av respektive central plattformstjänst, baserat på ett alternativt mått som även räknar in slutanvändare utanför miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, såsom IP-adresser, kakor eller andra identifierare, t.ex. radiofrekvensetiketter, förutsatt att dessa adresser eller identifierare (objektivt sett) är nödvändiga för tillhandahållandet av de centrala plattformstjänsterna. |
| --- | --- |

b.

b.

När det gäller centrala plattformstjänster som (också) är tillgängliga för slutanvändare utanför miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, ska företaget dessutom lämna aggregerade anonymiserade data om antalet unika slutanvändare av respektive central plattformstjänst, baserat på ett alternativt mått som även räknar in slutanvändare utanför miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, såsom IP-adresser, kakor eller andra identifierare, t.ex. radiofrekvensetiketter, förutsatt att dessa adresser eller identifierare (objektivt sett) är nödvändiga för tillhandahållandet av de centrala plattformstjänsterna.

När det gäller centrala plattformstjänster som (också) är tillgängliga för slutanvändare utanför miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, ska företaget dessutom lämna aggregerade anonymiserade data om antalet unika slutanvändare av respektive central plattformstjänst, baserat på ett alternativt mått som även räknar in slutanvändare utanför miljöer där användaren antingen loggar in varje gång eller är permanent inloggad, såsom IP-adresser, kakor eller andra identifierare, t.ex. radiofrekvensetiketter, förutsatt att dessa adresser eller identifierare (objektivt sett) är nödvändiga för tillhandahållandet av de centrala plattformstjänsterna.

| 5. | Enligt artikel 3.2 krävs också att antalet ”slutanvändare per månad” är baserat på det genomsnittliga antalet slutanvändare per månad under minst sex månader av det senaste räkenskapsåret. Ett företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster får bortse från avvikande sifferuppgifter under något visst år. Med avvikande sifferuppgifter avses sådana som faller utanför de normala värdena, till exempel ett försäljningsstopp under någon enda månad av ett visst år, medan uppgifter om normal och förutsägbar årsförsäljning inte kan hänföras till denna kategori. |
| --- | --- |

5.

5.

Enligt artikel 3.2 krävs också att antalet ”slutanvändare per månad” är baserat på det genomsnittliga antalet slutanvändare per månad under minst sex månader av det senaste räkenskapsåret. Ett företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster får bortse från avvikande sifferuppgifter under något visst år. Med avvikande sifferuppgifter avses sådana som faller utanför de normala värdena, till exempel ett försäljningsstopp under någon enda månad av ett visst år, medan uppgifter om normal och förutsägbar årsförsäljning inte kan hänföras till denna kategori.

| c. | ”Företagsanvändare” |
| --- | --- |

c.

c.

”Företagsanvändare”

”Företagsanvändare”

| 6. | Antalet ”unika användare” ska, när det gäller företagsanvändare, i tillämpbara fall fastställas på kontonivå, där varje separat företagskonto som förknippas med användningen av en central plattformstjänst som tillhandahålls av det företaget utgör en unik företagsanvändare av just den centrala plattformstjänsten. Om begreppet ”företagskonto” inte är tillämpligt på en viss central plattformstjänst ska det berörda företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster fastställa antalet unika företagsanvändare genom att hänvisa till det berörda företaget. |
| --- | --- |

6.

6.

Antalet ”unika användare” ska, när det gäller företagsanvändare, i tillämpbara fall fastställas på kontonivå, där varje separat företagskonto som förknippas med användningen av en central plattformstjänst som tillhandahålls av det företaget utgör en unik företagsanvändare av just den centrala plattformstjänsten. Om begreppet ”företagskonto” inte är tillämpligt på en viss central plattformstjänst ska det berörda företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster fastställa antalet unika företagsanvändare genom att hänvisa till det berörda företaget.

| d. | ”Inlämning av uppgifter” |
| --- | --- |

d.

d.

”Inlämning av uppgifter”

”Inlämning av uppgifter”

| 7. | Det företag som lämnar uppgifter om antalet slutanvändare och företagsanvändare av varje central plattformstjänst ska ansvara för att säkerställa att uppgifterna är fullständiga och korrekta. I detta avseende gäller följande: |
| --- | --- |

7.

7.

Det företag som lämnar uppgifter om antalet slutanvändare och företagsanvändare av varje central plattformstjänst ska ansvara för att säkerställa att uppgifterna är fullständiga och korrekta. I detta avseende gäller följande:

| | a. | Företaget ska ansvara för att lämna in data för varje central plattformstjänst med undvikande av underräkning och överräkning av antalet slutanvändare och företagsanvändare (t.ex. när användare får tillgång till centrala plattformstjänster via olika plattformar eller enheter) i de uppgifter som lämnas till kommissionen. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Företaget ska ansvara för att lämna in data för varje central plattformstjänst med undvikande av underräkning och överräkning av antalet slutanvändare och företagsanvändare (t.ex. när användare får tillgång till centrala plattformstjänster via olika plattformar eller enheter) i de uppgifter som lämnas till kommissionen.

Företaget ska ansvara för att lämna in data för varje central plattformstjänst med undvikande av underräkning och överräkning av antalet slutanvändare och företagsanvändare (t.ex. när användare får tillgång till centrala plattformstjänster via olika plattformar eller enheter) i de uppgifter som lämnas till kommissionen.

| b. | Företaget ska ansvara för att exakt och koncist redogöra dels för vilka metoder som använts för framtagning av de uppgifter som lämnats till kommissionen och för den eventuella risken för underräkning och överräkning av antalet slutanvändare och företagsanvändare för varje central plattformstjänst, dels för vilka lösningar som införts för hantering av denna risk. |
| --- | --- |

b.

b.

Företaget ska ansvara för att exakt och koncist redogöra dels för vilka metoder som använts för framtagning av de uppgifter som lämnats till kommissionen och för den eventuella risken för underräkning och överräkning av antalet slutanvändare och företagsanvändare för varje central plattformstjänst, dels för vilka lösningar som införts för hantering av denna risk.

Företaget ska ansvara för att exakt och koncist redogöra dels för vilka metoder som använts för framtagning av de uppgifter som lämnats till kommissionen och för den eventuella risken för underräkning och överräkning av antalet slutanvändare och företagsanvändare för varje central plattformstjänst, dels för vilka lösningar som införts för hantering av denna risk.

| c. | Företaget ska förse kommissionen med data som är baserade på ett alternativt mått om kommissionen betvivlar riktigheten i de data som lämnas av det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster. |
| --- | --- |

c.

c.

Företaget ska förse kommissionen med data som är baserade på ett alternativt mått om kommissionen betvivlar riktigheten i de data som lämnas av det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster.

Företaget ska förse kommissionen med data som är baserade på ett alternativt mått om kommissionen betvivlar riktigheten i de data som lämnas av det företag som tillhandahåller centrala plattformstjänster.

| 8. | Vid beräkningen av antalet ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” ska följande gälla: |
| --- | --- |

8.

8.

Vid beräkningen av antalet ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” ska följande gälla:

| | a. | Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster får inte identifiera centrala plattformstjänster som enligt artikel 2.2 tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster som separata huvudsakligen på grundval av att de tillhandahålls med olika domännamn – oavsett om det rör sig om nationella toppdomäner (ccTLD) eller generiska toppdomäner (gTLD) – eller geografiska attribut. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster får inte identifiera centrala plattformstjänster som enligt artikel 2.2 tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster som separata huvudsakligen på grundval av att de tillhandahålls med olika domännamn – oavsett om det rör sig om nationella toppdomäner (ccTLD) eller generiska toppdomäner (gTLD) – eller geografiska attribut.

Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster får inte identifiera centrala plattformstjänster som enligt artikel 2.2 tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster som separata huvudsakligen på grundval av att de tillhandahålls med olika domännamn – oavsett om det rör sig om nationella toppdomäner (ccTLD) eller generiska toppdomäner (gTLD) – eller geografiska attribut.

| b. | Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster ska som separata centrala plattformstjänster betrakta sådana centrala plattformstjänster som trots att de enligt artikel 2.2 tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster används för olika ändamål av antingen sina slutanvändare eller sina företagsanvändare, eller båda, även om slutanvändare och företagsanvändare kan vara desamma. |
| --- | --- |

b.

b.

Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster ska som separata centrala plattformstjänster betrakta sådana centrala plattformstjänster som trots att de enligt artikel 2.2 tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster används för olika ändamål av antingen sina slutanvändare eller sina företagsanvändare, eller båda, även om slutanvändare och företagsanvändare kan vara desamma.

Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster ska som separata centrala plattformstjänster betrakta sådana centrala plattformstjänster som trots att de enligt artikel 2.2 tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster används för olika ändamål av antingen sina slutanvändare eller sina företagsanvändare, eller båda, även om slutanvändare och företagsanvändare kan vara desamma.

| c. | Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster ska betrakta sådana centrala plattformstjänster som separata, som det berörda företaget erbjuder på ett integrerat sätt, men som i) inte tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster enligt artikel 2.2 eller som ii) trots att de tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster enligt artikel 2.2 används för olika ändamål av antingen sina slutanvändare eller sina företagsanvändare, eller båda, även om slutanvändare och företagsanvändare kan vara desamma. |
| --- | --- |

c.

c.

Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster ska betrakta sådana centrala plattformstjänster som separata, som det berörda företaget erbjuder på ett integrerat sätt, men som i) inte tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster enligt artikel 2.2 eller som ii) trots att de tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster enligt artikel 2.2 används för olika ändamål av antingen sina slutanvändare eller sina företagsanvändare, eller båda, även om slutanvändare och företagsanvändare kan vara desamma.

Det företag som tillhandahåller en eller flera centrala plattformstjänster ska betrakta sådana centrala plattformstjänster som separata, som det berörda företaget erbjuder på ett integrerat sätt, men som i) inte tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster enligt artikel 2.2 eller som ii) trots att de tillhör samma kategori av centrala plattformstjänster enligt artikel 2.2 används för olika ändamål av antingen sina slutanvändare eller sina företagsanvändare, eller båda, även om slutanvändare och företagsanvändare kan vara desamma.

| e. | Särskilda definitioner |
| --- | --- |

e.

e.

Särskilda definitioner

Särskilda definitioner

| 9. | Särskilda definitioner per central plattformstjänst: I förteckningen nedan anges särskilda definitioner av ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” för varje central plattformstjänst. |
| --- | --- |

9.

9.

Särskilda definitioner per central plattformstjänst: I förteckningen nedan anges särskilda definitioner av ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” för varje central plattformstjänst.

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga 1 – tabellen (ny)

Bilaga 1 – tabellen (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Central plattformstjänst | Slutanvändare | Företagsanvändare |
| --- | --- | --- |
| Onlinebaserade förmedlingstjänster | Antal unika slutanvändare som utnyttjade den onlinebaserade förmedlingstjänsten minst en gång under månaden, exempelvis genom att aktivt logga in, göra en sökning, klicka eller skrolla, eller som gjorde en transaktion via den onlinebaserade förmedlingstjänsten minst en gång under månaden. | Antal unika företagsanvändare som hade minst ett ärende hos den onlinebaserade förmedlingstjänsten under hela året eller gjorde en transaktion som möjliggjordes av den onlinebaserade förmedlingstjänsten under året. |
| Onlinebaserade sökmotorer. | Antal unika slutanvändare som anlitade sökmotorn minst en gång under månaden, till exempel genom att göra en sökning. | Antal unika företagsanvändare med företagswebbplatser (dvs. webbplatser som används affärs- eller yrkesmässigt) som indexeras av sökmotorn eller är en del av sökmotorns indexering under året. |
| Onlinebaserade sociala nätverkstjänster | Antal unika slutanvändare som anlitade onlinebaserade sociala nätverkstjänster minst en gång under månaden, till exempel genom att aktivt logga in, öppna en sida, skrolla, klicka, gilla, göra en sökning, göra ett inlägg eller kommentera. | Antal unika företagsanvändare som har en företagslistning eller ett företagskonto hos den onlinebaserade sociala nätverkstjänsten och som har anlitat tjänsten på något sätt minst en gång under året, till exempel genom att aktivt logga in, öppna en sida, skrolla, klicka, gilla, göra en sökning, göra ett inlägg, kommentera eller använda dess företagsverktyg. |
| Videodelningsplattformstjänster | Antal unika slutanvändare som anlitade videodelningsplattformstjänsten minst en gång under månaden, till exempel genom att spela upp ett segment audiovisuellt innehåll, göra en sökning eller ladda upp audiovisuellt innehåll, i synnerhet användargenererade videor. | Antal unika företagsanvändare som tillhandahöll minst ett (1) audiovisuellt innehåll som laddades upp eller spelades på videodelningsplattformstjänsten under året. |
| Nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster. | Antal unika slutanvändare som inledde eller på något sätt deltog i kommunikation via den nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsten minst en gång under månaden. | Antal unika företagsanvändare som använde ett företagskonto eller på annat sätt inledde eller på något sätt deltog i kommunikation via den nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsten för att kommunicera direkt med en slutanvändare minst en gång under året. |
| Operativsystem | Antal unika slutanvändare som använde en enhet med operativsystemet vilken har aktiverats, uppdaterats eller använts minst en gång under månaden. | Antal unika programutvecklare som under året gav ut, uppdaterade eller erbjöd minst en programvaruapplikation eller programvara med hjälp av det programmeringsspråk eller något av de programutvecklingsverktyg som ingår i eller på något sätt körs på operativsystemet. |
| Molntjänster | Antal unika slutanvändare som anlitade någon molntjänst från den relevanta leverantören av molntjänster minst en gång under månaden mot någon typ av ersättning, oavsett om ersättningen inföll under samma månad. | Antal unika företagsanvändare som under året tillhandahöll någon molntjänst för vilken molninfrastrukturen hos den relevanta leverantören av molntjänster är värd. |
| Annonseringstjänster | Ägarens försäljningar av utrymmen för reklamändamål




  Antal unika slutanvändare som exponerats för en reklamvisning minst en gång i månaden.




  Annonsförmedling (inklusive annonseringsnätverk, annonsutbyten och andra annonsförmedlingstjänster)




  Antal unika slutanvändare som minst en gång i månaden exponerats för en reklamvisning som utlöst annonsförmedlingstjänsten. | Ägarens försäljningar av utrymmen för reklamändamål




  Antal unika annonsörer som fått minst en av sina reklamvisningar förevisad under året.




  Annonsförmedling (inklusive annonseringsnätverk, annonsutbyten och andra annonsförmedlingstjänster)




  Antal unika företagsanvändare (inklusive annonsörer, förläggare eller andra mellanhänder) som under året haft kontakter med eller betjänats av annonsförmedlingstjänsten. |

Central plattformstjänst

Central plattformstjänst

Slutanvändare

Slutanvändare

Företagsanvändare

Företagsanvändare

Onlinebaserade förmedlingstjänster

Onlinebaserade förmedlingstjänster

Antal unika slutanvändare som utnyttjade den onlinebaserade förmedlingstjänsten minst en gång under månaden, exempelvis genom att aktivt logga in, göra en sökning, klicka eller skrolla, eller som gjorde en transaktion via den onlinebaserade förmedlingstjänsten minst en gång under månaden.

Antal unika slutanvändare som utnyttjade den onlinebaserade förmedlingstjänsten minst en gång under månaden, exempelvis genom att aktivt logga in, göra en sökning, klicka eller skrolla, eller som gjorde en transaktion via den onlinebaserade förmedlingstjänsten minst en gång under månaden.

Antal unika företagsanvändare som hade minst ett ärende hos den onlinebaserade förmedlingstjänsten under hela året eller gjorde en transaktion som möjliggjordes av den onlinebaserade förmedlingstjänsten under året.

Antal unika företagsanvändare som hade minst ett ärende hos den onlinebaserade förmedlingstjänsten under hela året eller gjorde en transaktion som möjliggjordes av den onlinebaserade förmedlingstjänsten under året.

Onlinebaserade sökmotorer.

Onlinebaserade sökmotorer.

Antal unika slutanvändare som anlitade sökmotorn minst en gång under månaden, till exempel genom att göra en sökning.

Antal unika slutanvändare som anlitade sökmotorn minst en gång under månaden, till exempel genom att göra en sökning.

Antal unika företagsanvändare med företagswebbplatser (dvs. webbplatser som används affärs- eller yrkesmässigt) som indexeras av sökmotorn eller är en del av sökmotorns indexering under året.

Antal unika företagsanvändare med företagswebbplatser (dvs. webbplatser som används affärs- eller yrkesmässigt) som indexeras av sökmotorn eller är en del av sökmotorns indexering under året.

Onlinebaserade sociala nätverkstjänster

Onlinebaserade sociala nätverkstjänster

Antal unika slutanvändare som anlitade onlinebaserade sociala nätverkstjänster minst en gång under månaden, till exempel genom att aktivt logga in, öppna en sida, skrolla, klicka, gilla, göra en sökning, göra ett inlägg eller kommentera.

Antal unika slutanvändare som anlitade onlinebaserade sociala nätverkstjänster minst en gång under månaden, till exempel genom att aktivt logga in, öppna en sida, skrolla, klicka, gilla, göra en sökning, göra ett inlägg eller kommentera.

Antal unika företagsanvändare som har en företagslistning eller ett företagskonto hos den onlinebaserade sociala nätverkstjänsten och som har anlitat tjänsten på något sätt minst en gång under året, till exempel genom att aktivt logga in, öppna en sida, skrolla, klicka, gilla, göra en sökning, göra ett inlägg, kommentera eller använda dess företagsverktyg.

Antal unika företagsanvändare som har en företagslistning eller ett företagskonto hos den onlinebaserade sociala nätverkstjänsten och som har anlitat tjänsten på något sätt minst en gång under året, till exempel genom att aktivt logga in, öppna en sida, skrolla, klicka, gilla, göra en sökning, göra ett inlägg, kommentera eller använda dess företagsverktyg.

Videodelningsplattformstjänster

Videodelningsplattformstjänster

Antal unika slutanvändare som anlitade videodelningsplattformstjänsten minst en gång under månaden, till exempel genom att spela upp ett segment audiovisuellt innehåll, göra en sökning eller ladda upp audiovisuellt innehåll, i synnerhet användargenererade videor.

Antal unika slutanvändare som anlitade videodelningsplattformstjänsten minst en gång under månaden, till exempel genom att spela upp ett segment audiovisuellt innehåll, göra en sökning eller ladda upp audiovisuellt innehåll, i synnerhet användargenererade videor.

Antal unika företagsanvändare som tillhandahöll minst ett (1) audiovisuellt innehåll som laddades upp eller spelades på videodelningsplattformstjänsten under året.

Antal unika företagsanvändare som tillhandahöll minst ett (1) audiovisuellt innehåll som laddades upp eller spelades på videodelningsplattformstjänsten under året.

Nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster.

Nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster.

Antal unika slutanvändare som inledde eller på något sätt deltog i kommunikation via den nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsten minst en gång under månaden.

Antal unika slutanvändare som inledde eller på något sätt deltog i kommunikation via den nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsten minst en gång under månaden.

Antal unika företagsanvändare som använde ett företagskonto eller på annat sätt inledde eller på något sätt deltog i kommunikation via den nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsten för att kommunicera direkt med en slutanvändare minst en gång under året.

Antal unika företagsanvändare som använde ett företagskonto eller på annat sätt inledde eller på något sätt deltog i kommunikation via den nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänsten för att kommunicera direkt med en slutanvändare minst en gång under året.

Operativsystem

Operativsystem

Antal unika slutanvändare som använde en enhet med operativsystemet vilken har aktiverats, uppdaterats eller använts minst en gång under månaden.

Antal unika slutanvändare som använde en enhet med operativsystemet vilken har aktiverats, uppdaterats eller använts minst en gång under månaden.

Antal unika programutvecklare som under året gav ut, uppdaterade eller erbjöd minst en programvaruapplikation eller programvara med hjälp av det programmeringsspråk eller något av de programutvecklingsverktyg som ingår i eller på något sätt körs på operativsystemet.

Antal unika programutvecklare som under året gav ut, uppdaterade eller erbjöd minst en programvaruapplikation eller programvara med hjälp av det programmeringsspråk eller något av de programutvecklingsverktyg som ingår i eller på något sätt körs på operativsystemet.

Molntjänster

Molntjänster

Antal unika slutanvändare som anlitade någon molntjänst från den relevanta leverantören av molntjänster minst en gång under månaden mot någon typ av ersättning, oavsett om ersättningen inföll under samma månad.

Antal unika slutanvändare som anlitade någon molntjänst från den relevanta leverantören av molntjänster minst en gång under månaden mot någon typ av ersättning, oavsett om ersättningen inföll under samma månad.

Antal unika företagsanvändare som under året tillhandahöll någon molntjänst för vilken molninfrastrukturen hos den relevanta leverantören av molntjänster är värd.

Antal unika företagsanvändare som under året tillhandahöll någon molntjänst för vilken molninfrastrukturen hos den relevanta leverantören av molntjänster är värd.

Annonseringstjänster

Annonseringstjänster

Ägarens försäljningar av utrymmen för reklamändamål

Ägarens försäljningar av utrymmen för reklamändamål

Antal unika slutanvändare som exponerats för en reklamvisning minst en gång i månaden.

Antal unika slutanvändare som exponerats för en reklamvisning minst en gång i månaden.

Annonsförmedling (inklusive annonseringsnätverk, annonsutbyten och andra annonsförmedlingstjänster)

Annonsförmedling (inklusive annonseringsnätverk, annonsutbyten och andra annonsförmedlingstjänster)

Antal unika slutanvändare som minst en gång i månaden exponerats för en reklamvisning som utlöst annonsförmedlingstjänsten.

Antal unika slutanvändare som minst en gång i månaden exponerats för en reklamvisning som utlöst annonsförmedlingstjänsten.

Ägarens försäljningar av utrymmen för reklamändamål

Ägarens försäljningar av utrymmen för reklamändamål

Antal unika annonsörer som fått minst en av sina reklamvisningar förevisad under året.

Antal unika annonsörer som fått minst en av sina reklamvisningar förevisad under året.

Annonsförmedling (inklusive annonseringsnätverk, annonsutbyten och andra annonsförmedlingstjänster)

Annonsförmedling (inklusive annonseringsnätverk, annonsutbyten och andra annonsförmedlingstjänster)

Antal unika företagsanvändare (inklusive annonsörer, förläggare eller andra mellanhänder) som under året haft kontakter med eller betjänats av annonsförmedlingstjänsten.

Antal unika företagsanvändare (inklusive annonsörer, förläggare eller andra mellanhänder) som under året haft kontakter med eller betjänats av annonsförmedlingstjänsten.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen(A9-0332/2021).

1

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (EUT L 186, 11.7.2019, s. 57).

26

(27)  Förordning (EU) .../.. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... – förslag om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/ (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

31

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (EUT L 186, 11.7.2019, s. 57).

26

(27)  Förordning (EU) .../.. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... – förslag om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/ (EUT L 130, 17.5.2019, s. 92).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av den 25 november 2015 om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven 2002/65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv 2007/64/EG (EUT L 337, 23.12.2015, s. 35).

30

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

31

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

32

(32)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

32

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

33

(33)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

33

(34)  Kommissionens tillkännagivande om Riktlinjer om insyn i rangordningen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (EUT C 424, 8.12.2020, s. 1).

34

(34)  Kommissionens tillkännagivande om Riktlinjer om insyn i rangordningen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 (EUT C 424, 8.12.2020, s. 1).

34

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

35

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

35

(36)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

36

(36)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

36

(38)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

38

(39)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... – förslag om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG.

39

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... – förslag om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG.

(38)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (nedan kallad EG:s koncentrationsförordning) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

38

---