# Službeni list C 229/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 229 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.14. lipnja 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 229

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.14. lipnja 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 229/01 | Preporuka Komisije оd 10. lipnja 2022. o definiciji nanomaterijala (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska komisija

2022/C 229/01

Preporuka Komisije оd 10. lipnja 2022. o definiciji nanomaterijala (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 229/02 | Tečajna lista eura — 13. lipnja 2022. | 6 |
| 2022/C 229/03 | Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. srpnja 2022.. (objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004) | 7 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2022/C 229/04 | Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) | 8 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 229/02

Tečajna lista eura — 13. lipnja 2022.

6

2022/C 229/03

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. srpnja 2022.. (objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004)

(objavljeno u skladu s člankom 10.

br. 794/2004

7

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2022/C 229/04

Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama)

8

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 229/05 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 13 |
| 2022/C 229/06 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 18 |
| 2022/C 229/07 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 29 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 229/05

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

13

2022/C 229/06

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

18

2022/C 229/07

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska komisija

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/1

---

PREPORUKA KOMISIJE

оd 10. lipnja 2022.

o definiciji nanomaterijala

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 229/01)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Preporuka Komisije 2011/696/EU (1) primjenjuje se kao referentni dokument za utvrđivanje treba li određeni materijal smatrati „nanomaterijalom” za zakonodavne i političke svrhe u Uniji, što pridonosi učinkovitoj i dosljednoj provedbi u svim sektorima. U Preporuci 2011/696/EU upućuje se na naknadno preispitivanje definicije nanomaterijala s obzirom na iskustvo i znanstveni napredak. |
| --- | --- |

(1)

Preporuka Komisije 2011/696/EU (1) primjenjuje se kao referentni dokument za utvrđivanje treba li određeni materijal smatrati „nanomaterijalom” za zakonodavne i političke svrhe u Uniji, što pridonosi učinkovitoj i dosljednoj provedbi u svim sektorima. U Preporuci 2011/696/EU upućuje se na naknadno preispitivanje definicije nanomaterijala s obzirom na iskustvo i znanstveni napredak.

| (2) | Komisija je u razdoblju od 2013. do 2021. provela preispitivanje Preporuke 2011/696/EU, u kojem se osvrnula na cilj, područje primjene, jasnoću i uporabu njezine definicije nanomaterijala. Preispitivanje je bilo posebno usmjereno na pitanje treba li se prag brojčane raspodjele veličine čestica od 50 % povećati ili smanjiti te treba li obuhvatiti materijale s unutarnjom ili površinskom strukturom u nanoveličini, primjerice složene materijale s nanokomponentama, uključujući nanoporozne i nanokompozitne materijale koji se upotrebljavaju u određenim sektorima. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u razdoblju od 2013. do 2021. provela preispitivanje Preporuke 2011/696/EU, u kojem se osvrnula na cilj, područje primjene, jasnoću i uporabu njezine definicije nanomaterijala. Preispitivanje je bilo posebno usmjereno na pitanje treba li se prag brojčane raspodjele veličine čestica od 50 % povećati ili smanjiti te treba li obuhvatiti materijale s unutarnjom ili površinskom strukturom u nanoveličini, primjerice složene materijale s nanokomponentama, uključujući nanoporozne i nanokompozitne materijale koji se upotrebljavaju u određenim sektorima.

| (3) | Tehnički i znanstveni elementi na kojima se temelji preispitivanje definicije nanomaterijala u Preporuci 2011/696/EU sažeti su i objavljeni u izvješćima Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) o znanosti za politiku pod naslovom Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”, 1 (2)., 2 (3). i 3 (4). dio, o iskustvu dionika u provedbi definicije i utvrđivanju mogućih elemenata za preispitivanje. Osim toga, JRC je objavio i dva izvješća sa smjernicama za provedbu definicije (5)
  , (6), koja obuhvaćaju i relevantne novosti u području normizacije koju provode Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) i Europski odbor za normizaciju (CEN), rezultate projekta NanoDefine iz Komisijina Sedmog okvirnog programa za istraživanja (7), te druge javno dostupne informacije. |
| --- | --- |

(3)

Tehnički i znanstveni elementi na kojima se temelji preispitivanje definicije nanomaterijala u Preporuci 2011/696/EU sažeti su i objavljeni u izvješćima Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) o znanosti za politiku pod naslovom Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”, 1 (2)., 2 (3). i 3 (4). dio, o iskustvu dionika u provedbi definicije i utvrđivanju mogućih elemenata za preispitivanje. Osim toga, JRC je objavio i dva izvješća sa smjernicama za provedbu definicije (5)
  , (6), koja obuhvaćaju i relevantne novosti u području normizacije koju provode Međunarodna organizacija za normizaciju (ISO) i Europski odbor za normizaciju (CEN), rezultate projekta NanoDefine iz Komisijina Sedmog okvirnog programa za istraživanja (7), te druge javno dostupne informacije.

| (4) | Elementi za moguće izmjene definicije bili su predmet ciljanog savjetovanja s dionicima koje je provedeno od 6. svibnja do 30. lipnja 2021. Informacije dobivene tijekom tog savjetovanja uzete su u obzir u okviru Komisijina preispitivanja definicije nanomaterijala. |
| --- | --- |

(4)

Elementi za moguće izmjene definicije bili su predmet ciljanog savjetovanja s dionicima koje je provedeno od 6. svibnja do 30. lipnja 2021. Informacije dobivene tijekom tog savjetovanja uzete su u obzir u okviru Komisijina preispitivanja definicije nanomaterijala.

| (5) | Rezultati preispitivanja i savjetovanja s dionicima, opis učinjenih izmjena i njihova obrazloženja pojašnjeni su u radnom dokumentu službi Komisije (SWD(2022) 150) priloženom ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

(5)

Rezultati preispitivanja i savjetovanja s dionicima, opis učinjenih izmjena i njihova obrazloženja pojašnjeni su u radnom dokumentu službi Komisije (SWD(2022) 150) priloženom ovoj Preporuci.

| (6) | Trebalo bi preporučiti definiciju nanomaterijala koja je primjerena u općem kontekstu politike i zakonodavstva Unije („definicija”), a koja obuhvaća prirodne, slučajno nastale ili proizvedene materijale. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi preporučiti definiciju nanomaterijala koja je primjerena u općem kontekstu politike i zakonodavstva Unije („definicija”), a koja obuhvaća prirodne, slučajno nastale ili proizvedene materijale.

| (7) | Definicija bi se trebala temeljiti na relativnom udjelu čestica koje se nalaze u definiranom rasponu unutar brojčane raspodjele veličine čestica vanjske dimenzije sastavnih čestica određenog materijala, bez obzira na njegova potencijalna inherentna opasna svojstva ili rizike za zdravlje ljudi i okoliš. |
| --- | --- |

(7)

Definicija bi se trebala temeljiti na relativnom udjelu čestica koje se nalaze u definiranom rasponu unutar brojčane raspodjele veličine čestica vanjske dimenzije sastavnih čestica određenog materijala, bez obzira na njegova potencijalna inherentna opasna svojstva ili rizike za zdravlje ljudi i okoliš.

| (8) | Definicija i njezini temeljni pojmovi trebali bi se, prema potrebi, temeljiti na postojećim znanstveno definiranim i standardiziranim pojmovima koje su usvojile međunarodne zajednice (ISO, CEN). Temeljni pojmovi koji se koriste u definiciji trebali bi ostati dovoljno konkretni i omogućiti praktičnu provedbu definicije u regulatornom kontekstu Unije. Provedbu bi trebalo poduprijeti smjernicama u kojima se navode preporučene metode mjerenja i alati najbolje prakse, a koje bi JRC trebao izraditi i redovito ažurirati u skladu sa znanstvenim i tehničkim napretkom7. |
| --- | --- |

(8)

Definicija i njezini temeljni pojmovi trebali bi se, prema potrebi, temeljiti na postojećim znanstveno definiranim i standardiziranim pojmovima koje su usvojile međunarodne zajednice (ISO, CEN). Temeljni pojmovi koji se koriste u definiciji trebali bi ostati dovoljno konkretni i omogućiti praktičnu provedbu definicije u regulatornom kontekstu Unije. Provedbu bi trebalo poduprijeti smjernicama u kojima se navode preporučene metode mjerenja i alati najbolje prakse, a koje bi JRC trebao izraditi i redovito ažurirati u skladu sa znanstvenim i tehničkim napretkom7.

| (9) | Pojam nanomaterijal trebao bi se odnositi na materijale koji se sastoje od čestica u krutom stanju, prisutnih pojedinačno ili vezanih kao sastavnih dijelova agregata ili aglomerata. Trebalo bi upotrebljavati izraz „sastoji se od” umjesto „sadržava” kako bi se naglasilo da su te čestice glavni sastavni dio materijala. Ostali potencijalno prisutni sastavni dijelovi koji nisu čestice (npr. aditivi potrebni za održavanje stabilnosti ili otapala koja se mogu odvojiti bez utjecaja na raspodjelu veličine čestica) dio su (nano)materijala, no ne bi ih trebalo uzimati u obzir pri odluci radi li se o nanomaterijalu. |
| --- | --- |

(9)

Pojam nanomaterijal trebao bi se odnositi na materijale koji se sastoje od čestica u krutom stanju, prisutnih pojedinačno ili vezanih kao sastavnih dijelova agregata ili aglomerata. Trebalo bi upotrebljavati izraz „sastoji se od” umjesto „sadržava” kako bi se naglasilo da su te čestice glavni sastavni dio materijala. Ostali potencijalno prisutni sastavni dijelovi koji nisu čestice (npr. aditivi potrebni za održavanje stabilnosti ili otapala koja se mogu odvojiti bez utjecaja na raspodjelu veličine čestica) dio su (nano)materijala, no ne bi ih trebalo uzimati u obzir pri odluci radi li se o nanomaterijalu.

| (10) | Definicija ne bi trebala obuhvaćati čestice koje nisu u krutom stanju (tj. tekuće i plinovite čestice). Time bi se trebalo osigurati da vrlo dinamična priroda vanjskih dimenzija nekrutih čestica kao što su micele ili nanokapljice u emulzijama ili sprejevima ne onemogući upotrebu vanjske dimenzije kao ključnog elementa definicije. |
| --- | --- |

(10)

Definicija ne bi trebala obuhvaćati čestice koje nisu u krutom stanju (tj. tekuće i plinovite čestice). Time bi se trebalo osigurati da vrlo dinamična priroda vanjskih dimenzija nekrutih čestica kao što su micele ili nanokapljice u emulzijama ili sprejevima ne onemogući upotrebu vanjske dimenzije kao ključnog elementa definicije.

| (11) | Definicija ne bi trebala obuhvaćati velike krute proizvode ili sastavne dijelove kao što su premazi, određeni keramički materijali i složene nanokomponente, uključujući nanoporozne i nanokompozitne materijale, čak i kad imaju unutarnju ili površinsku strukturu u nanoveličini. Neki od tih proizvoda ili sastavnih dijelova mogu biti proizvedeni s pomoću nanomaterijala ili ih još uvijek sadržavati. |
| --- | --- |

(11)

Definicija ne bi trebala obuhvaćati velike krute proizvode ili sastavne dijelove kao što su premazi, određeni keramički materijali i složene nanokomponente, uključujući nanoporozne i nanokompozitne materijale, čak i kad imaju unutarnju ili površinsku strukturu u nanoveličini. Neki od tih proizvoda ili sastavnih dijelova mogu biti proizvedeni s pomoću nanomaterijala ili ih još uvijek sadržavati.

| (12) | Definicija bi i dalje trebala slijediti mišljenje Znanstvenog odbora Komisije za nove i novoutvrđene zdravstvene rizike (SCENIHR) (8) iz 2010. i definirati „nanoveličinu” kao raspon veličine od 1 nm do 100 nm. |
| --- | --- |

(12)

Definicija bi i dalje trebala slijediti mišljenje Znanstvenog odbora Komisije za nove i novoutvrđene zdravstvene rizike (SCENIHR) (8) iz 2010. i definirati „nanoveličinu” kao raspon veličine od 1 nm do 100 nm.

| (13) | Prilikom preispitivanja definicije nisu nađeni znanstveni dokazi da bi zadani prag od 50 % čestica s vanjskim dimenzijama u nanoveličini trebalo povećati ili smanjiti kako bi se riješili određeni problemi ili obuhvatile ili isključile određene vrste materijala. Fleksibilnost zadane granične vrijednosti u posebnim slučajevima predviđenu u Preporuci 2011/696/EU trebalo bi izbaciti kako bi se osigurala regulatorna dosljednost i usklađenost te izbjeglo da se određeni materijal smatra nanomaterijalom u okviru jednog regulatornog okvira, ali ne i u okviru drugog, čime bi se izbjegla pravna nesigurnost za gospodarske subjekte, potrošače i regulatore. |
| --- | --- |

(13)

Prilikom preispitivanja definicije nisu nađeni znanstveni dokazi da bi zadani prag od 50 % čestica s vanjskim dimenzijama u nanoveličini trebalo povećati ili smanjiti kako bi se riješili određeni problemi ili obuhvatile ili isključile određene vrste materijala. Fleksibilnost zadane granične vrijednosti u posebnim slučajevima predviđenu u Preporuci 2011/696/EU trebalo bi izbaciti kako bi se osigurala regulatorna dosljednost i usklađenost te izbjeglo da se određeni materijal smatra nanomaterijalom u okviru jednog regulatornog okvira, ali ne i u okviru drugog, čime bi se izbjegla pravna nesigurnost za gospodarske subjekte, potrošače i regulatore.

| (14) | Definicijom bi trebalo obuhvatiti i pojedinačne čestice i prepoznatljive sastavne čestice u aglomeratima ili agregatima. Prilikom preispitivanja definicije istaknuto je da prepoznavanje i mjerenje sastavnih čestica u agregatima može biti vrlo složeno. Stoga je karakteristika „prepoznatljivosti” ograničena praktičnim razmatranjima u pogledu prepoznavanja tih čestica. Ta bi razmatranja trebalo dodatno razraditi u smjernicama. |
| --- | --- |

(14)

Definicijom bi trebalo obuhvatiti i pojedinačne čestice i prepoznatljive sastavne čestice u aglomeratima ili agregatima. Prilikom preispitivanja definicije istaknuto je da prepoznavanje i mjerenje sastavnih čestica u agregatima može biti vrlo složeno. Stoga je karakteristika „prepoznatljivosti” ograničena praktičnim razmatranjima u pogledu prepoznavanja tih čestica. Ta bi razmatranja trebalo dodatno razraditi u smjernicama.

| (15) | Pojam „čestica” trebalo bi definirati kao vrlo malen dio tvari s definiranim fizičkim granicama, odnosno u skladu s definicijom „čestice” utvrđenom u normi ISO 26824:2013. Sve tehničke aspekte definicije čestice, npr. u pogledu njezine mobilnosti, trebalo bi dodatno pojasniti u smjernicama. |
| --- | --- |

(15)

Pojam „čestica” trebalo bi definirati kao vrlo malen dio tvari s definiranim fizičkim granicama, odnosno u skladu s definicijom „čestice” utvrđenom u normi ISO 26824:2013. Sve tehničke aspekte definicije čestice, npr. u pogledu njezine mobilnosti, trebalo bi dodatno pojasniti u smjernicama.

| (16) | Pojedinačne molekule, uključujući makromolekule kao što su proteini, koje mogu biti veće od 1 nm, ne bi trebalo smatrati česticama. U vrlo specifičnim slučajevima razlika može ovisiti o preciznom razumijevanju pojma „pojedinačna molekula”. U smjernicama bi trebalo navesti primjere i objašnjenja. |
| --- | --- |

(16)

Pojedinačne molekule, uključujući makromolekule kao što su proteini, koje mogu biti veće od 1 nm, ne bi trebalo smatrati česticama. U vrlo specifičnim slučajevima razlika može ovisiti o preciznom razumijevanju pojma „pojedinačna molekula”. U smjernicama bi trebalo navesti primjere i objašnjenja.

| (17) | SCENIHR je naveo da bi se utvrđivanjem raspona od 1 nm do 100 nm moglo dogoditi da se određeni materijali, među ostalim (nano)cijevi promjera manjeg od 1 nm i duljine veće od 100 nm, ne smatraju nanomaterijalima. Kako bi se riješio taj mogući propust, u Preporuci 2011/696/EU definicijom su obuhvaćeni fulereni, pahuljice grafena i ugljikove nanocijevi jednostrukih stijenki s jednom ili više vanjskih dimenzija manjih od 1 nm. Međutim, i drugi materijali mogu imati iste značajke veličine kao i ti materijali na bazi ugljika. Vjerojatno je i da će zahvaljujući znanstvenom napretku i inovacijama biti više sličnih materijala, što bi podrazumijevalo redovito i kontinuirano ažuriranje područja primjene definicije. Kako bi se to izbjeglo, definicija bi trebala obuhvatiti sve krute čestice s najmanje jednom vanjskom dimenzijom manjom od 1 nm u zbroju čestica nanoveličine koje treba usporediti s pragom od 50 %, ako je barem jedna od drugih dimenzija tih čestica veća od 100 nm. |
| --- | --- |

(17)

SCENIHR je naveo da bi se utvrđivanjem raspona od 1 nm do 100 nm moglo dogoditi da se određeni materijali, među ostalim (nano)cijevi promjera manjeg od 1 nm i duljine veće od 100 nm, ne smatraju nanomaterijalima. Kako bi se riješio taj mogući propust, u Preporuci 2011/696/EU definicijom su obuhvaćeni fulereni, pahuljice grafena i ugljikove nanocijevi jednostrukih stijenki s jednom ili više vanjskih dimenzija manjih od 1 nm. Međutim, i drugi materijali mogu imati iste značajke veličine kao i ti materijali na bazi ugljika. Vjerojatno je i da će zahvaljujući znanstvenom napretku i inovacijama biti više sličnih materijala, što bi podrazumijevalo redovito i kontinuirano ažuriranje područja primjene definicije. Kako bi se to izbjeglo, definicija bi trebala obuhvatiti sve krute čestice s najmanje jednom vanjskom dimenzijom manjom od 1 nm u zbroju čestica nanoveličine koje treba usporediti s pragom od 50 %, ako je barem jedna od drugih dimenzija tih čestica veća od 100 nm.

| (18) | Zbog njihova mnogo manjeg broja u svim razumno predvidljivim i relevantnim situacijama, čestice s najmanje dvije ortogonalne vanjske dimenzije veće od 100 μm ne utječu znatno na relativni doprinos čestica od 1 nm do 100 nm u ukupnom broju čestica i stoga ne utječu na razvrstavanje materijala u znatnoj mjeri. Definicijom bi trebalo dopustiti da se određivanje brojčane raspodjele veličine čestica ograniči samo na sastavne čestice s najmanje dvije ortogonalne vanjske dimenzije manje od 100 μm, pod uvjetom da je to poduprto relevantnim rezultatima mjerenja. Praktičnu primjenu te mogućnosti trebalo bi predstaviti u smjernicama. |
| --- | --- |

(18)

Zbog njihova mnogo manjeg broja u svim razumno predvidljivim i relevantnim situacijama, čestice s najmanje dvije ortogonalne vanjske dimenzije veće od 100 μm ne utječu znatno na relativni doprinos čestica od 1 nm do 100 nm u ukupnom broju čestica i stoga ne utječu na razvrstavanje materijala u znatnoj mjeri. Definicijom bi trebalo dopustiti da se određivanje brojčane raspodjele veličine čestica ograniči samo na sastavne čestice s najmanje dvije ortogonalne vanjske dimenzije manje od 100 μm, pod uvjetom da je to poduprto relevantnim rezultatima mjerenja. Praktičnu primjenu te mogućnosti trebalo bi predstaviti u smjernicama.

| (19) | Iskustvo je pokazalo (9) da uporaba specifične površine kao zamjenskog pokazatelja pri prepoznavanju nanomaterijala može dovesti do pogrešaka u tumačenju i tehničkih poteškoća, zato što primjerice visoka specifična površina može biti rezultat unutarnje nanostrukture, a ne pokazatelj velikog broja malih sastavnih čestica. Stoga je preispitivanjem definicije utvrđeno da relevantna mogućnost iz točke 5. Preporuke 2011/696/EU nije primjerena i da bi je trebalo izbaciti iz definicije nanomaterijala. |
| --- | --- |

(19)

Iskustvo je pokazalo (9) da uporaba specifične površine kao zamjenskog pokazatelja pri prepoznavanju nanomaterijala može dovesti do pogrešaka u tumačenju i tehničkih poteškoća, zato što primjerice visoka specifična površina može biti rezultat unutarnje nanostrukture, a ne pokazatelj velikog broja malih sastavnih čestica. Stoga je preispitivanjem definicije utvrđeno da relevantna mogućnost iz točke 5. Preporuke 2011/696/EU nije primjerena i da bi je trebalo izbaciti iz definicije nanomaterijala.

| (20) | U okviru projekta NanoDefine9 na velikom je uzorku različitih industrijskih materijala pokazano da nema nedosljednosti u klasifikaciji materijala koji nisu nanomaterijali na temelju medijana utvrđenog iz brojčanih raspodjela veličine čestica i na temelju specifične površine prema volumenu manje od 6 m2/cm3 (čak i ako nije poznat oblik čestica). Stoga materijal specifične površine prema volumenu manje od 6 m2/cm3 ne bi trebalo smatrati nanomaterijalom. |
| --- | --- |

(20)

U okviru projekta NanoDefine9 na velikom je uzorku različitih industrijskih materijala pokazano da nema nedosljednosti u klasifikaciji materijala koji nisu nanomaterijali na temelju medijana utvrđenog iz brojčanih raspodjela veličine čestica i na temelju specifične površine prema volumenu manje od 6 m2/cm3 (čak i ako nije poznat oblik čestica). Stoga materijal specifične površine prema volumenu manje od 6 m2/cm3 ne bi trebalo smatrati nanomaterijalom.

| (21) | Definiciju nanomaterijala iz Preporuke 2011/696/EU trebalo bi stoga ažurirati. |
| --- | --- |

(21)

Definiciju nanomaterijala iz Preporuke 2011/696/EU trebalo bi stoga ažurirati.

| (22) | Nastavlja se znanstveni i tehnički razvoj koji može utjecati na obrazloženje elemenata koji se koriste za prepoznavanje nanomaterijala. Stoga bi trebalo razmotriti preispitivanje definicije kada novi znanstveni dokazi ili regulatorna iskustva pokažu da ona više nije primjerena. |
| --- | --- |

(22)

Nastavlja se znanstveni i tehnički razvoj koji može utjecati na obrazloženje elemenata koji se koriste za prepoznavanje nanomaterijala. Stoga bi trebalo razmotriti preispitivanje definicije kada novi znanstveni dokazi ili regulatorna iskustva pokažu da ona više nije primjerena.

| (23) | Definicija ne bi trebala ni utjecati niti se odražavati na područje primjene bilo kojeg instrumenta zakonodavstva Unije ili bilo kojih odredaba kojima se za skupinu materijala utvrđuju dodatni ili posebni zahtjevi (uključujući one koji se odnose na sigurnost). U nekim se slučajevima može smatrati potrebnim isključiti određene materijale iz područja primjene posebnog zakonodavstva ili zakonskih odredaba čak i ako ih se treba smatrati nanomaterijalima u skladu s ovom Preporukom. Isto tako, u području primjene posebnog zakonodavstva Unije ili zakonodavnih odredaba koje se odnose na nanomaterijale može se smatrati potrebnim razviti regulatorne zahtjeve za dodatne materijale koji nisu obuhvaćeni definicijom iz ove Preporuke. Međutim, cilj tog zakonodavstva trebao bi biti razlikovanje „nanomaterijala” i člana takve podskupine materijala kako bi se zadržala dosljednost s definicijom, a time i drugim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

(23)

Definicija ne bi trebala ni utjecati niti se odražavati na područje primjene bilo kojeg instrumenta zakonodavstva Unije ili bilo kojih odredaba kojima se za skupinu materijala utvrđuju dodatni ili posebni zahtjevi (uključujući one koji se odnose na sigurnost). U nekim se slučajevima može smatrati potrebnim isključiti određene materijale iz područja primjene posebnog zakonodavstva ili zakonskih odredaba čak i ako ih se treba smatrati nanomaterijalima u skladu s ovom Preporukom. Isto tako, u području primjene posebnog zakonodavstva Unije ili zakonodavnih odredaba koje se odnose na nanomaterijale može se smatrati potrebnim razviti regulatorne zahtjeve za dodatne materijale koji nisu obuhvaćeni definicijom iz ove Preporuke. Međutim, cilj tog zakonodavstva trebao bi biti razlikovanje „nanomaterijala” i člana takve podskupine materijala kako bi se zadržala dosljednost s definicijom, a time i drugim zakonodavstvom.

| (24) | Definicija u ovoj Preporuci može služiti za različite političke, zakonodavne i istraživačke svrhe pri razmatranju materijala ili pitanja koja se odnose na nanotehnologije. Može se upotrijebiti i u drugom aktu kojim se utvrđuje definicija nanomaterijala za horizontalnu političku i zakonodavnu uporabu, a koji donosi Komisija ili zakonodavac Unije, te bi u tom slučaju taj akt zamijenio ovu Preporuku, |
| --- | --- |

(24)

Definicija u ovoj Preporuci može služiti za različite političke, zakonodavne i istraživačke svrhe pri razmatranju materijala ili pitanja koja se odnose na nanotehnologije. Može se upotrijebiti i u drugom aktu kojim se utvrđuje definicija nanomaterijala za horizontalnu političku i zakonodavnu uporabu, a koji donosi Komisija ili zakonodavac Unije, te bi u tom slučaju taj akt zamijenio ovu Preporuku,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

| 1. | „Nanomaterijal” znači prirodan, slučajno nastao ili proizveden materijal koji se sastoji od krutih čestica prisutnih pojedinačno ili kao prepoznatljive sastavne čestice u agregatima ili aglomeratima, pri čemu 50 % ili više tih čestica u brojčanoj raspodjeli veličine čestica ispunjava barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | jedna ili više vanjskih dimenzija čestice u rasponu je veličine od 1 nm do 100 nm; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

jedna ili više vanjskih dimenzija čestice u rasponu je veličine od 1 nm do 100 nm;

| (b) | čestice su izdužena oblika, primjerice u obliku šipke, vlakna ili cijevi, pri čemu su dvije vanjske dimenzije manje od 1 nm, a preostala je dimenzija veća od 100 nm; |
| --- | --- |

(b)

čestice su izdužena oblika, primjerice u obliku šipke, vlakna ili cijevi, pri čemu su dvije vanjske dimenzije manje od 1 nm, a preostala je dimenzija veća od 100 nm;

| (c) | čestice su pločasta oblika, pri čemu je jedna vanjska dimenzija manja od 1 nm, a ostale su dimenzije veće od 100 nm. |
| --- | --- |

(c)

čestice su pločasta oblika, pri čemu je jedna vanjska dimenzija manja od 1 nm, a ostale su dimenzije veće od 100 nm.

Pri određivanju brojčane raspodjele veličine čestica ne treba uzimati u obzir čestice s najmanje dvije ortogonalne vanjske dimenzije veće od 100 μm.

Međutim, materijal specifične površine prema volumenu manje od 6 m2/cm3 ne smatra se nanomaterijalom.

| 2. | Za potrebe točke 1. primjenjuju se sljedeće definicije:






  (a) | „čestica” znači vrlo malen dio tvari s definiranim fizičkim granicama; pojedinačne molekule ne smatraju se „česticama”; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

„čestica” znači vrlo malen dio tvari s definiranim fizičkim granicama; pojedinačne molekule ne smatraju se „česticama”;

| (b) | „agregat” znači čestica koja se sastoji od čvrsto vezanih ili sjedinjenih čestice; |
| --- | --- |

(b)

„agregat” znači čestica koja se sastoji od čvrsto vezanih ili sjedinjenih čestice;

| (c) | „aglomerat” znači skup slabo vezanih čestica ili agregata, čija je vanjska površina slična sumi površina pojedinačnih sastavnih dijelova. |
| --- | --- |

(c)

„aglomerat” znači skup slabo vezanih čestica ili agregata, čija je vanjska površina slična sumi površina pojedinačnih sastavnih dijelova.

| 3. | Preporučuje se da definiciju pojma „nanomaterijal” utvrđenu u najnovijoj preporuci ili drugom aktu kojim se utvrđuje definicija nanomaterijala za horizontalnu političku i zakonodavnu uporabu, a koji donose Komisija ili zakonodavac Unije, pri razmatranju materijala ili pitanja povezanih s nanotehnologijama upotrebljavaju:






  (a) | Komisija, u pripremi zakonodavstva, programa politike ili istraživačkih programa te pri provedbi takvog zakonodavstva ili programa, također s drugim institucijama i agencijama Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Komisija, u pripremi zakonodavstva, programa politike ili istraživačkih programa te pri provedbi takvog zakonodavstva ili programa, također s drugim institucijama i agencijama Unije;

| (b) | države članice, u pripremi zakonodavstva, programa politike ili istraživačkih programa i pri provedbi takvog zakonodavstva ili programa; |
| --- | --- |

(b)

države članice, u pripremi zakonodavstva, programa politike ili istraživačkih programa i pri provedbi takvog zakonodavstva ili programa;

| (c) | gospodarski subjekti, kada pripremaju i provode vlastite politike i istraživanja. |
| --- | --- |

(c)

gospodarski subjekti, kada pripremaju i provode vlastite politike i istraživanja.

| 4. | Ovom se Preporukom ažurira Preporuka 2011/696/EU. |
| --- | --- |

4.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. lipnja 2022.

Za Komisiju

Virginijus SINKEVIČIUS

Član Komisije

---

(1)  Preporuka Komisije 2011/696/EU od 18. listopada 2011. o definiciji nanomaterijala (SL L 275, 20.10.2011., str. 38.).

1

(2)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”; Part 1: Compilation of information concerning the experience with the definition (Doprinos preispitivanju Preporuke Europske komisije o definiciji pojma „nanomaterijal”; 1. dio: pregled informacija o iskustvu s definicijom); EUR 26567 EN; doi:10.2788/36237 (2014.).

2

Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”; Part 1: Compilation of information concerning the experience with the definition

(3)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”; Part 2: Assessment of collected information concerning the experience with the definition (Doprinos preispitivanju Preporuke Europske komisije o definiciji pojma „nanomaterijal”; 2. dio: ocjena prikupljenih informacija o iskustvu s definicijom); EUR 26744 EN; doi: 10.2787/97286 (2014.).

3

Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”; Part 2: Assessment of collected information concerning the experience with the definition

(4)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”; Part 3: Scientific-technical evaluation of options to clarify the definition and to facilitate its implementation (Doprinos preispitivanju Preporuke Europske komisije o definiciji pojma „nanomaterijal”; 3. dio: znanstveno-tehnička procjena mogućnosti za pojašnjenje definicije i olakšavanje njezine provedbe); EUR 27240 EN; doi:10.2788/678452 (2015.).

4

Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term „nanomaterial”; Part 3: Scientific-technical evaluation of options to clarify the definition and to facilitate its implementation

(5)  An overview of concepts and terms used in the European Commission’s definition of nanomaterial (Pregled koncepata i pojmova koji se upotrebljavaju u definiciji nanomaterijala Europske komisije); EUR 29647 EN; doi:10.2760/459136 (2019.).

5

An overview of concepts and terms used in the European Commission’s definition of nanomaterial

(6)  Identification of nanomaterials through measurements (Prepoznavanje nanomaterijala na temelju mjerenja); EUR 29942 EN; doi:10.2760/053982 (2019.).

6

Identification of nanomaterials through measurements

(7)  The NanoDefine Methods Manual (Priručnik za uporabu metoda u okviru projekta NanoDefine); EUR 29876 EN; doi:10.2760/79490 (2020.).

7

The NanoDefine Methods Manual

(8)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/ scenihr_o_032.pdf

8

(9)  NanoDefine, Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to number-based particle size distribution for real-world samples, Deliverable number 3.5 (Evaluacijsko izvješće o rasponu primjenjivosti metode specifične površine prema volumenu i kvantitativnom odnosu s brojčanom raspodjelom veličine čestica za stvarne uzorke, cilj 3.5), 2015. i članak Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method (Pouzdana klasifikacija nanomaterijala za praškove s pomoću metode specifične površine prema volumenu), J Nanopart Res 19, 61 (2017); DOI: 10.1007/s11051-017-3741-x.

9

Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to number-based particle size distribution for real-world samples, Deliverable number 3.5

Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/6

---

Tečajna lista eura (1)

13. lipnja 2022.

(2022/C 229/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0455 |
| JPY | japanski jen | 140,51 |
| DKK | danska kruna | 7,4397 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85850 |
| SEK | švedska kruna | 10,6160 |
| CHF | švicarski franak | 1,0375 |
| ISK | islandska kruna | 138,70 |
| NOK | norveška kruna | 10,3222 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,724 |
| HUF | mađarska forinta | 399,30 |
| PLN | poljski zlot | 4,6373 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9459 |
| TRY | turska lira | 18,0495 |
| AUD | australski dolar | 1,4998 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3435 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,2071 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6635 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4538 |
| KRW | južnokorejski von | 1 349,93 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,8070 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0434 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5215 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 376,17 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6195 |
| PHP | filipinski pezo | 55,720 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,425 |
| BRL | brazilski real | 5,2785 |
| MXN | meksički pezo | 21,2102 |
| INR | indijska rupija | 81,6060 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0455

JPY

japanski jen

140,51

DKK

danska kruna

7,4397

GBP

funta sterlinga

0,85850

SEK

švedska kruna

10,6160

CHF

švicarski franak

1,0375

ISK

islandska kruna

138,70

NOK

norveška kruna

10,3222

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,724

HUF

mađarska forinta

399,30

PLN

poljski zlot

4,6373

RON

rumunjski novi leu

4,9459

TRY

turska lira

18,0495

AUD

australski dolar

1,4998

CAD

kanadski dolar

1,3435

HKD

hongkonški dolar

8,2071

NZD

novozelandski dolar

1,6635

SGD

singapurski dolar

1,4538

KRW

južnokorejski von

1 349,93

ZAR

južnoafrički rand

16,8070

CNY

kineski renminbi-juan

7,0434

HRK

hrvatska kuna

7,5215

IDR

indonezijska rupija

15 376,17

MYR

malezijski ringit

4,6195

PHP

filipinski pezo

55,720

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,425

BRL

brazilski real

5,2785

MXN

meksički pezo

21,2102

INR

indijska rupija

81,6060

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/7

---

Obavijest Komisije o važećim kamatnim stopama na iznose povrata državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama koje se primjenjuju od 1. srpnja 2022..

(objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (1)
  )

(2022/C 229/03)

Osnovne stope izračunane u skladu s Komunikacijom Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Ovisno o tome koja se referentna stopa primjenjuje potrebno je dodati i odgovarajuće marže kako je definirano u toj komunikaciji. Za diskontnu stopu to znači da se mora dodati marža od 100 baznih bodova. Uredbom Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 propisuje se da se, osim ako je u određenoj odluci predviđeno drukčije, i stopa povrata izračunava dodavanjem 100 baznih bodova na osnovnu stopu.

Izmijenjene stope označene su podebljanim slovima.

Prethodna tablica objavljena u SL C 192, 11.5.2022., str. 91.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022 | ... | 0,02 | 0,02 | 0,00 | 0,02 | 5,73 | 0,02 | 0,44 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,26 | 6,24 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 5,81 | 0,02 | 5,10 | 0,50 | 0,02 | 0,02 | 1,19 |
| 1.6.2022 | 30.6.2022 | -0,19 | -0,19 | 0,00 | -0,19 | 4,85 | -0,19 | 0,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 0,26 | 6,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 4,88 | -0,19 | 4,40 | 0,22 | -0,19 | -0,19 | 1,02 |
| 1.5.2022 | 31.5.2022 | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2022

...

0,02

0,02

0,00

0,02

5,73

0,02

0,44

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,26

6,24

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

5,81

0,02

5,10

0,50

0,02

0,02

1,19

1.6.2022

30.6.2022

-0,19

-0,19

0,00

-0,19

4,85

-0,19

0,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

0,26

6,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

4,88

-0,19

4,40

0,22

-0,19

-0,19

1,02

1.5.2022

31.5.2022

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  SL L 140, 30.4.2004., str. 1.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/8

---

Ažurirani popis graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (1)

(2022/C 229/04)

Objavljivanje popisa graničnih prijelaza iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (2) temelji se na podacima koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 39. Zakonika o schengenskim granicama.

Osim što se objavljuje u Službenom listu, ažurirani popis dostupan je na internetskim stranicama Glavne uprave za migracije i unutarnje poslove.

POPIS GRANIČNIH PRIJELAZA

FRANCUSKA

Zamjena podataka objavljenih u SL C 483, 1. 12. 2021., str. 19.

Zračne granice

| (1) | Ajaccio-Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio-Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac-Dordonge-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac-Dordonge-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz-Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz-Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest-Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest-Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi-Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry-Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville-Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville-Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Epinal-Mirecourt

| (33) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari-Sud Corse

| (34) | Grenoble-Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble-Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Paris-Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(36)

Paris-Issy-les-Moulineaux

| (37) | La Môle-Saint-Tropez, (godišnje otvoren od 1. srpnja do 15. listopada) |
| --- | --- |

(37)

La Môle-Saint-Tropez, (godišnje otvoren od 1. srpnja do 15. listopada)

| (38) | La Rochelle-Ile de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle-Ile de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (godišnje otvoren od 1. lipnja do 31. srpnja, iznimno otvoren od 22. do 31. listopada 2022.) |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (godišnje otvoren od 1. lipnja do 31. srpnja, iznimno otvoren od 22. do 31. listopada 2022.)

| (42) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre-Octeville

| (43) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans-Arnage

| (44) | Le Touquet-Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet-Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient-Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon-Saint Exupéry |
| --- | --- |

(49)

Lyon-Saint Exupéry

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

(52)

Monaco-Héliport

| (53) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier-Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice-Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice-Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris-Charles de Gaulle

| (60) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

(60)

Paris-le Bourget

| (61) | Paris-Orly |
| --- | --- |

(61)

Paris-Orly

| (62) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(62)

Pau-Pyrénées

| (63) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(63)

Perpignan-Rivesaltes

| (64) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(64)

Poitiers-Biard

| (65) | Quimper-Pluguffan (otvoren od početka svibnja do početka rujna) |
| --- | --- |

(65)

Quimper-Pluguffan (otvoren od početka svibnja do početka rujna)

| (66) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

(66)

Rennes Saint-Jacques

| (67) | Rodez-Aveyron |
| --- | --- |

(67)

Rodez-Aveyron

| (68) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

(68)

Rouen-Vallée de Seine

| (69) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(69)

Saint-Brieuc-Armor

| (70) | Saint-Etienne Loire |
| --- | --- |

(70)

Saint-Etienne Loire

| (71) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(71)

Saint-Nazaire-Montoir

| (72) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(72)

Strasbourg-Entzheim

| (73) | Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
| --- | --- |

(73)

Tarbes-Lourdes-Pyrénées

| (74) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(74)

Toulouse-Blagnac

| (75) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(75)

Toulouse-Francazal

| (76) | Tours-Val de Loire |
| --- | --- |

(76)

Tours-Val de Loire

| (77) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(77)

Troyes-Barberey

| (78) | Valence – Chabeuil (od 1. lipnja 2021.) |
| --- | --- |

(78)

Valence – Chabeuil (od 1. lipnja 2021.)

Morske granice

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes-Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Douvres |
| --- | --- |

(13)

Douvres

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle-La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Les Sables-d’Olonne-Port |
| --- | --- |

(19)

Les Sables-d’Olonne-Port

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marseille |
| --- | --- |

(21)

Marseille

| (22) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco-Port de la Condamine

| (23) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes-Saint-Nazaire

| (24) | Nice |
| --- | --- |

(24)

Nice

| (25) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Kopnene granice

| (1) | Željeznički kolodvor Bourg Saint Maurice (otvoren od početka prosinca do sredine travnja) |
| --- | --- |

(1)

Željeznički kolodvor Bourg Saint Maurice (otvoren od početka prosinca do sredine travnja)

| (2) | Željeznički kolodvor Moûtiers (otvoren od početka prosinca do sredine travnja) |
| --- | --- |

(2)

Željeznički kolodvor Moûtiers (otvoren od početka prosinca do sredine travnja)

| (3) | Željeznički kolodvor Ashford International |
| --- | --- |

(3)

Željeznički kolodvor Ashford International

| (4) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(4)

Cheriton/Coquelles

| (5) | Željeznički kolodvor Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

(5)

Željeznički kolodvor Chessy-Marne-la-Vallée

| (6) | Željeznički kolodvor Fréthun |
| --- | --- |

(6)

Željeznički kolodvor Fréthun

| (7) | Željeznički kolodvor Lille-Europe |
| --- | --- |

(7)

Željeznički kolodvor Lille-Europe

| (8) | Željeznički kolodvor Paris-Nord |
| --- | --- |

(8)

Željeznički kolodvor Paris-Nord

| (9) | Željeznički kolodvor Saint-Pancras |
| --- | --- |

(9)

Željeznički kolodvor Saint-Pancras

| (10) | Željeznički kolodvor Ebbsfleet |
| --- | --- |

(10)

Željeznički kolodvor Ebbsfleet

| (11) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(11)

Pas de la Case-Porta

| (12) | Željeznički kolodvor TGV Roissy – zračna luka |
| --- | --- |

(12)

Željeznički kolodvor TGV Roissy – zračna luka

Popis prethodnih objava

SL C 247, 13.10.2006., str. 25.

SL C 77, 5.4.2007., str. 11.

SL C 153, 6.7.2007., str. 22.

SL C 164, 18.7.2008., str. 45.

SL C 316, 28.12.2007., str. 1.

SL C 134, 31.5.2008., str. 16.

SL C 177, 12.7.2008., str. 9.

SL C 200, 6. 8.2008., str. 10.

SL C 331, 31.12.2008., str. 13.

SL C 3, 8.1.2009., str. 10.

SL C 37, 14.2.2009., str. 10.

SL C 64, 19.3.2009., str. 20.

SL C 99, 30.4.2009., str. 7.

SL C 229, 23.9.2009., str. 28.

SL C 263, 5.11.2009., str. 22.

SL C 298, 8.12.2009., str. 17.

SL C 74, 24.3.2010., str. 13.

SL C 326, 3.12.2010., str. 17.

SL C 355, 29.12.2010., str. 34.

SL C 22, 22.1.2011., str. 22.

SL C 37, 5.2.2011., str. 12.

SL C 149, 20.5.2011., str. 8.

SL C 190, 30.6.2011., str. 17.

SL C 203, 9.7.2011., str. 14.

SL C 210, 16.7.2011., str. 30.

SL C 271, 14.9.2011., str. 18.

SL C 356, 6.12.2011., str. 12.

SL C 111, 18.4.2012., str. 3.

SL C 183, 23.6.2012., str. 7.

SL C 313, 17.10.2012., str. 11.

SL C 394, 20.12.2012., str. 22.

SL C 51, 22.2.2013., str. 9.

SL C 167, 13.6.2013., str. 9.

SL C 242, 23.8.2013., str. 2.

SL C 275, 24.9.2013., str. 7.

SL C 314, 29.10.2013., str. 5.

SL C 324, 9.11.2013., str. 6.

SL C 57, 28.2.2014., str. 4.

SL C 167, 4.6.2014., str. 9.

SL C 244, 26.7.2014., str. 22.

SL C 332, 24.9.2014., str. 12.

SL C 420, 22.11.2014., str. 9.

SL C 72, 28.2.2015., str. 17.

SL C 126, 18.4.2015., str. 10.

SL C 229, 14.7.2015., str. 5.

SL C 341, 16.10.2015., str. 19.

SL C 84, 4.3.2016., str. 2.

SL C 236, 30.6.2016., str. 6.

SL C 278, 30.7.2016., str. 47.

SL C 331, 9.9.2016., str 2.

SL C 401, 29.10.2016., str. 4.

SL C 484, 24.12.2016., str. 30.

SL C 32, 1.2.2017., str. 4.

SL C 74, 10.3.2017., str. 9.

SL C 120, 13.4.2017., str. 17.

SL C 152, 16.5.2017., str. 5.

SL C 411, 2.12.2017., str. 10.

SL C 31, 27.1.2018., str. 12.

SL C 261, 25.7.2018., str. 6.

SL C 264, 26.7.2018., str. 8.

SL C 368, 11.10.2018., str. 4.

SL C 459, 20.12.2018., str. 40.

SL C 43, 4.2.2019., str. 2.

SL C 64, 27.2.2020., str. 17.

SL C 231, 14.7.2020., str. 2.

SL C 58, 18.2.2021., str. 35.

SL C 81, 10.3.2021., str. 27.

SL C 184, 12.5.2021., str. 8.

SL C 219, 9.6.2021., str. 9.

SL C 279, 13.7.2021., str. 4.

SL C 290, 20.7.2021., str. 10.

SL C 380, 20.9.2021., str. 3.

SL C 483, 1.12.2021., str. 19.

SL C 201, 18.5.2022., str. 82.

---

(1)  Vidjeti popis ranijih objava na kraju ažuriranog popisa.

(2)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/13

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 229/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO”

EU br.: PGI-ES-02308 – 27.4.2017

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv

„Vaca Gallega – Buey Gallego”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso i nusproizvodi klanja

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Svježe meso galicijskih krava i volova pasmina Rubia Gallega, Morenas Gallegas (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana i Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Blonde d’Aquitaine, Friesian i smeđa alpska, bez obzira na to jesu li čistokrvne ili međusobno križane.

Na temelju spola, dobi i sustava proizvodnje razlikuju se sljedeće vrste životinja:

| a) | krave: ženke koje su se najmanje jednom otelile prije klanja. Njihovo je meso crvene do crvene boje trešnje te prošarano tankim prugama. Masno je tkivo kremastobijele do žućkastobijele boje, čvrste teksture i vlakana čvrstih na dodir.






  — | Konformacija trupa: E, U, R i O (osim O–). Konformacija se ne odnosi na trupove pasmine Morenas Gallegas. |
| --- | --- | --- |

a)

krave: ženke koje su se najmanje jednom otelile prije klanja. Njihovo je meso crvene do crvene boje trešnje te prošarano tankim prugama. Masno je tkivo kremastobijele do žućkastobijele boje, čvrste teksture i vlakana čvrstih na dodir.

—

Konformacija trupa: E, U, R i O (osim O–). Konformacija se ne odnosi na trupove pasmine Morenas Gallegas.

| — | Stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5, 4 i 3; |
| --- | --- |

—

Stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5, 4 i 3;

| b) | volovi: mužjaci koji su kastrirani prije nego što su navršili godinu dana, a u trenutku klanja stariji su od 48 mjeseci. Njihovo je meso crvene do ljubičastocrvene boje s izraženom prošaranošću. Masno je tkivo bisernobijele do žute boje, čvrste teksture i vlakana čvrstih na dodir.






  — | Konformacija trupa: E, U i R. |
| --- | --- | --- |

b)

volovi: mužjaci koji su kastrirani prije nego što su navršili godinu dana, a u trenutku klanja stariji su od 48 mjeseci. Njihovo je meso crvene do ljubičastocrvene boje s izraženom prošaranošću. Masno je tkivo bisernobijele do žute boje, čvrste teksture i vlakana čvrstih na dodir.

—

Konformacija trupa: E, U i R.

| — | Stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5. i 4. |
| --- | --- |

—

Stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5. i 4.

Meso sa ZOZP-om „Vaca Gallega – Buey Gallego” miriše na životinjsku mast zbog prekrivenosti masnim tkivom (prosječni postotak međumišićne masti u trupovima veći je od 5,6 %). Mekano je i sočno s izraženim i dugotrajnim okusom mesa te blago kiselim naknadnim okusom.

Trupovi, polovice, butovi i ostali komadi namijenjeni filetiranju i prodaji u svježem obliku i u komadima moraju se prodavati rashlađeni. Ako ih se zamrzne, gube zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla.

Riječ „selección” može se upotrijebiti za označivanje mesa obuhvaćenog ZOZP-om „Vaca Gallega” i „Buey Gallego” koje se ističe velikom prošaranošću i narančastožutom bojom masnog tkiva te ispunjava sljedeće zahtjeve:

| — | konformacija trupa: E, U i R+, |
| --- | --- |

—

konformacija trupa: E, U i R+,

| — | stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5 i 4+. |
| --- | --- |

—

stupanj prekrivenosti masnim tkivom: 5 i 4+.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Ishrana krava i volova tijekom produktivnog života temelji se na ispaši, svježem krmivu (trava i žitarice) i spremljenom krmivu (travna silaža, kukuruzna silaža i sijeno), koji se nadopunjuju zrnjem, krumpirom, repom, slamom i krmnom smjesom.

Blaga atlantska klima povoljno utječe na bogatstvo i ranu žetvu krmiva bogatog energijom i kvalitetnim bjelančevinama, čime se osiguravaju zalihe hrane za životinje. U obzir se uzima i činjenica da prosječna godišnja uzgojna gustoća ne smije premašiti 2 LU-a po hektaru korištene poljoprivredne površine.

Većina krmiva mora potjecati sa samog gospodarstva, a najmanje 80 % mora potjecati sa zemljopisnog područja obuhvaćenog ZOZP-om. Vrste koje rastu po galicijskim livadama sastoje se uglavnom od trava (vlasulja, rosulja, livadne trave, ljulj i pasja trava) te u manjoj mjeri mahunarki (djetelina i smiljkita). Unos energije hranom nadopunjuje se zrelom i nezrelom kukuruznom silažom i krupicom od žitarica.

Ishrana životinja u završnoj fazi može se nadopuniti krmnom smjesom do najviše 1 kg suhe tvari dnevno i prosječne mase žive vage od 100 kg tijekom te faze. Takva hrana mora se sastojati od sirovina biljnog podrijetla. Mora sadržavati najmanje 80 % žitarica i proizvoda dobivenih od njih, mahunarki i uljarica. Izričito je zabranjena upotreba proizvoda koji bi mogli utjecati na normalnu brzinu rasta krava i volova te recikliranih nusproizvoda životinjskog podrijetla.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Teljenje, uzgoj, tov i klanje krava i volova te rezanje trupova moraju se obavljati na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Meso može odležavati, filetirati se, pakirati i označivati u postrojenjima za preradu mesa registriranima u regulatornom odboru ili u ustanovama koje su već potpisale sporazum o suradnji s regulatornim odborom koji obuhvaća kontrolu, označivanje i stavljanje zaštićenog proizvoda na tržište.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Svi trupovi, polovice, komadi i porcije moraju nositi registrirani naziv „Vaca Gallega – Buey Gallego” i sljedeći logotip ZOZP-a:

Image 1

Riječi „Vaca Gallega” ili „Buey Gallego” (ovisno o vrsti mesa) moraju se nalazi na svakoj etiketi u istom vidnom polju kao i registrirani naziv i logotip ZOZP-a kao što je prikazano u nastavku:

Image 2

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaćeno zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vaca Gallega – Buey Gallego” čitava je Autonomna zajednica Galicija.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost zemljopisnog područja i mesa „Vaca Gallega – Buey Gallego” temelji se na posebnim svojstvima proizvoda, a jača je njegov ugled.

Fizikalna svojstva i prirodni čimbenici na zemljopisnom području

Uzgoj i tov krava i volova prikladnih za proizvodnju mesa „Vaca Gallega – Buey Gallego” povijesno su povezani s posebnim zemljopisnim okolišem Galicije, naročito zbog pedoloških i klimatskih uvjeta za proizvodnju krme.

Galicijskim krajolikom dominiraju valoviti brežuljci i niske planine koje su rijetko više od 800 m te skrivene doline koje omogućuju ispašu tijekom cijele godine. Natapaju se iz velike mreže rijeka koje daju vodu za natapanje, ali služe i za piće kravama i volovima. Voda je relativno bogata natrijem i kloridima, ali siromašna kalcijem, magnezijem i silicijem.

Tla leže uglavnom na granitnim stijenama, škriljevcima i šejlu, koje obilježavaju kiselost i visoki udio organske tvari. Klima je umjerena sa snažnim utjecajem oceana, temperature su blage (u prosjeku više od 13 °C), a padaline obilne (više od 1 100 mm godišnje).

U takvim okolišnim uvjetima nastala je vrlo raznolika flora koja se uglavnom sastoji od hemikriptofita, a prevladavaju lokalne prilagođene acidofilne vrste. Posebno valja spomenuti prirodne livadne vrste, prije svega trave (uglavnom vlasulja, rosulja, livadne trave, ljulj i pasja trava) te mahunarke (djetelina i smiljkita) s mnogim ekotipovima i vrstama autohtone genetske osnove. Odlično uspijevaju na tom području i cijenjene su zbog toga što su mu se dobro prilagodile.

Ti prirodni uvjeti pogoduju proizvodnji krme i omogućuju hranjenje krava i volova većinom resursima sa samog gospodarstva.

Povijesni i ljudski čimbenici

Uzgoj krava i volova u Galiciji započeo je još u pretpovijesno vrijeme. Od 12. stoljeća razvijao se model proizvodnje u kojem su se krave i volovi postupno uključivali u rad obiteljskih gospodarstava. Njegova važnost jasna je od 18. stoljeća, kad su krave i volovi radili u poljima, a pri kraju života tovljeni su radi mesa. Od 16. do 20. stoljeća trećina španjolskih goveda uzgajala se u Galiciji.

Zbog teškoća poslijeratnog razdoblja sredinom 20. stoljeća obitelji su nastavile s tradicionalnim proizvodnim praksama kako bi preživjele, što znači da je očuvan ključni element kvalitete tog proizvoda, točnije posebna metoda tova uz upotrebu lokalnih resursa. Uzgoj stoke i dalje se temelji na malim obiteljskim gospodarstvima koja čuvaju simbiozu stoke, zemlje i ljudi i posvećena su hranjenju i pažljivim praksama uzgoja koje se prenose s generacije na generaciju.

Ukratko, povjesničari su otkrili tajnu tog goveda: mali proizvođači i mala stada, životinje koje rade u polju, ali ne prekomjerno, te se u stajama, a na kraju radnog vijeka žive u stajama i pažljivo tove svježom livadnom travom i ostalom hranom. Ta metoda tova, u kojoj se kombinira briga za krave i volove uz umjereni napor i koja se postupno proširila po cijeloj regiji, o čemu postoje višestoljetni dokazi, poboljšava konačnu kvalitetu mesa i čini ga prepoznatljivim. Meso je bilo toliko poznato da su još u 18. i 19. stoljeću mnogi stručnjaci, kao što su Martín Sarmiento, N. Casas i R. Jordana y Morera, Galiciju i njezine stočare prikazivali kao primjer ostatku Španjolske: mala gospodarstva na kojima kombinacija poljoprivrede i uzgoja stoke stvara bogatstvo, napučuje zemlju te proizvodi najbolju stoku i meso u kraljevini.

Najčešći je sustav proizvodnje poluekstenzivan jer je kompatibilan s terenom Galicije te stupnjem fragmentiranosti i malom veličinom gospodarstava. Krave i volovi obično pasu danju, a noću borave u stajama i dobivaju dodatnu hranu.

Završno razdoblje za krave i volove od najmanje 6 mjeseci prije klanja potrebno je kako bi se dovršio njihov tov. Zato se u skladu s galicijskom tradicijom životinje drže u stajama ili je njihovo kretanje poljima prije klanja ograničeno.

Posebnosti proizvoda

Prosječan postotak međumišićne masti trupova „Vaca Gallega – Buey Gallego” veći je od 5,6 %, što je znatno više od prosječnih vrijednosti za ostale trupove krava i volova. To se smatra pozitivnim čimbenikom ključnim za senzornu kvalitetu mesa (okus, mekoća, sočnost i ukusnost).

Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego” ima dobar lipidni profil s visokim relativnim sadržajem jednostruko nezasićenih i višestruko nezasićenih masnih kiselina. Štoviše, omjer n-6/n-3 masnih kiselina izvrstan je te u prosjeku niži od 2,05.

Uzročna veza između zemljopisnog područja, ljudskih čimbenika i posebnosti proizvoda

Meso u Galiciji proizvodi se miješanim sustavom u kojem se izmjenjuju ispaša i hranjenje u stajama. Gospodarstva upotrebljavaju vlastite izvore hrane za životinje i viškove od žetvi te tako proizvode prošarano meso koje se ističe svojstvima i osjetilnom kvalitetom.

Hrana se sastoji od krmiva, prvenstveno vrlo rodnih trava i mahunarki čiji se ekotipovi i vrste cijene zbog prilagodbe tom području. Usto, zbog završnog razdoblja od najmanje 6 mjeseci tijekom kojeg se unos energije hranom za krave i volove nadopunjuje zrelom i nezrelom kukuruznom silažom, krupicom od žitarica i krmnom smjesom trupovi „Vaca Gallega – Buey Gallego” sadržavaju navedeni postotak međumišićne masti koji je viši od prosječnih vrijednosti ostalih trupova.

Uobičajena praksa puštanja goveda na ispašu, hrana koja se sastoji od najmanje 80 % krmiva proizvedenog u Galiciji, u kojoj dominiraju acidofilne vrste trave, te kemijski sastav vode u regiji omogućuju stvaranje dobrog lipidnog profila u trupovima „Vaca Gallega – Buey Gallego” u kojem prevladavaju jednostruko i višestruko nezasićene masne kiseline u odnosu na zasićene masne kiseline. Zbog tih čimbenika meso ima miris životinjske masti, dugotrajan okus mesa i blagi kiseli naknadni okus, koji su tipični za taj zaštićeni proizvod.

Povezanost zemljopisnog područja i svojstava proizvoda utvrđena je u Izvješću kojim se potvrđuje povezanost zemljopisnog područja i kvalitete mesa galicijskih krava i volova, koje je sastavila zaklada Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (11.4.2016.).

Ugled

Potrošači cijene meso „Vaca Gallega – Buey Gallego”, a ono se često spominje u kulinarskim tekstovima iz 19. i 20. stoljeća. Museros y Rovira zapisao je 1878.: „Meso je krto i ima izvanredan okus zahvaljujući hrani koju životinje dobivaju.” Ángel Muro, najistaknutiji gurman u španjolskoj kulinarskoj povijesti opisao ga je 1894. na sljedeći način: „Meso krave ili vola dobre kvalitete, bogate tamnocrvene boje i žilica poput mramora.”

Mnogi stručnjaci, i mesari koji prodaju delikatese i vrhunski kuhari u mnogim zemljama, to meso ubrajaju jednu od najboljih skupina mesa na svijetu. (Kuhar Stéphane Décotterd na svojim je internetskim stranicama www.stephanedecotterd.com11. veljače 2017. objavio tekst „Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde?” („Galicijska govedina: najbolje meso na svijetu?”), a u novinama El Mundo Manuel Darriba napisao je članak „El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo” („Galicijski vol: 1 600 kilograma najboljeg mesa na svijetu”), objavljen 8.11.2009.) Meso „Vaca Gallega – Buey Gallego” poznat je i ugledan proizvod, na što ukazuje i činjenica da se može naći u specijaliziranim mesnicama, na jelovnicima vrhunskih restorana te u jelima koja pripremaju poznati kuhari.

Često se spominje u nacionalnim i međunarodnim medijima, na primjer novinar Carlos Herrera u časopisu XLSemanal napisao je: „...kad je komad bačen na roštilj u baru Iñaki u Balmasedi, to je mjesto postalo raj na zemlji. Bio je to pravi komad galicijske govedine...” (8.4.2018.), a novinarka Marie-Claire Digby u novinama The Irish Times napisala je: „Najbolji komad govedine koju je kuhar Gareth Smith ikad kušao potjecao je od galicijske krave...” (2.12.2016.). Mnogi gastronomski kritičari (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel i drugi), blogeri i tvorci mišljenja specijalizirani za meso krava i volova pozitivno su pisali o tom mesu.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/18

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 229/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Murazzano”

EU br.: PDO-IT-0015-AM01 – 18.11.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   SKUPINA KOJA PODNOSI ZAHTJEV I LEGITIMNI INTERES

Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP [Udruženje za zaštitu sira sa ZOI-jem „Murazzano”], via Piazza Oberto, 1 – 12060 Bossolasco (CN), Italija. E-pošta: consorzio.murazzano@gmail.com; Certificirana E-pošta: consorziomurazzano@sicurezzapostale.it.

Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP [Udruženje za zaštitu sira sa ZOI-jem „Murazzano”] čine proizvođači sira „Murazzano”, a ono ima pravo podnijeti zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Odluke Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku br. 12511 od 14. listopada 2013.

2.   DRŽAVA ČLANICA ILI TREĆA ZEMLJA

Italija

3.   RUBRIKA SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA KOJU SE PRIMJENJUJE IZMJENA

| ☒ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☒

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☒

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo: reorganizacija specifikacije proizvoda; preinaka članka o kontrolama i uvrštenje pojedinosti o kontrolnom tijelu |
| --- | --- |

☒

Ostalo: reorganizacija specifikacije proizvoda; preinaka članka o kontrolama i uvrštenje pojedinosti o kontrolnom tijelu

4.   VRSTA IZMJENE

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   IZMJENE

Prije svega, trebalo bi navesti da je glavni razlog za izmjenu specifikacije proizvoda „Murazzano” objedinjavanje pravila za ZOI „Murazzano” u jednom dokumentu i dodavanje određenih informacija koje nisu bile navedene u trenutku registracije proizvoda kako bi se specifikacija proizvoda i jedinstveni dokument uskladili sa zakonodavnim zahtjevima.

Sir „Murazzano” registriran je kao ZOI prema Uredbi (EZ) br. 1107/96 od 26. lipnja 1996. na temelju članka 17. Uredbe (EEZ) br. 2081/92. Dokumenti na temelju kojih je registracija ostvarena bili su Predsjednički dekret br. 334 od 30. lipnja 1983., kojim je oznaka izvornosti priznata u Italiji, dokument na četiri stranice pod nazivom „Murazzano” D.O.P. (ZOI „Murazzano”) te sažetak.

Specifikacija proizvoda trenutačno je podijeljena na tri članka: članak 1. sadržava priznanje naziva proizvoda; u članku 2. definiraju se priznati proizvod, način njegove proizvodnje i njegova svojstva; u članku 3. definira se područje proizvodnje.

U sažetku se nalaze informacije o nazivu, opisu proizvoda, zemljopisnom području, metodi proizvodnje, povezanosti sa zemljopisnim područjem te neke pojedinosti o označivanju i kontrolama.

Naziv proizvoda

Ta izmjena odnosi se samo na formulaciju teksta. Odnosi se na članak 1. važeće specifikacije proizvoda (Predsjednički dekret br. 334 od 30. lipnja 1983.).

Sadašnja verzija:

„Članak 1.

Priznaje se oznaka izvornosti sira ‚Murazzano’, a njezina upotreba rezervirana je za proizvod koji ispunjava zahtjeve utvrđene u ovom dekretu u pogledu načinâ prerade te organoleptičkih svojstava i svojstava proizvoda koja proizlaze iz područja proizvodnje definiranog u članku 3. u nastavku”.

Nova verzija:

„Članak 1.

Naziv

Zaštićena oznaka izvornosti sira ‚Murazzano’ rezervirana je za proizvod koji ispunjava zahtjeve utvrđene u ovoj specifikaciji proizvoda u pogledu načina prerade te organoleptičkih svojstava i svojstava proizvoda koja proizlaze iz područja proizvodnje definiranog u članku 3. u nastavku”.

Opis proizvoda

Opis proizvoda

Izmjena članka 2. specifikacije proizvoda (Predsjednički dekret br. 334 od 30. lipnja 1983.) i točke 3.2. jedinstvenog dokumenta.

Sadašnja verzija:

„Punomasni svježi sir proizveden isključivo od ovčjeg mlijeka ili od mješavine najmanje 60 % ovčjeg mlijeka u koje se dodaje kravlje mlijeko do najviše 40 %.

Oblik: cilindričan s plosnatom gornjom i donjom stranom koje imaju blago podignut rub.

Veličina: promjer približno 10–15 cm, visina ruba približno 3–4 cm s varijacijama prema gore ili dolje ovisno o duljini razdoblja proizvodnje.

Masa: od 300 do 400 g.

Boja tijesta: mlječnobijela.

Tekstura tijesta: mekano, blago čvrsto, ponekad s malobrojnim rupicama, sitnozrnato, ne upotrebljavaju se pigmenti boje ni posebne arome.

Vanjski sloj: nema kore, svježi sirevi su mlječnobijele boje, dok na sirevima koji su dulje dozrijevali nastaje tanki, slamnatožuti sloj.

Okus: fin, nježno mirisan, ugodan i podsjeća na ovčje mlijeko.

Udio masti u suhoj tvari: najmanje 50 %”.

Nova verzija:

„Oznaka izvornosti ‚Murazzano’ rezervirana je za sir sa sljedećim svojstvima: punomasni svježi sir proizveden isključivo od mlijeka ovce pasmine Delle Langhe ili od mješavine najmanje 60 % ovčjeg mlijeka u koje se dodaje kravlje mlijeko do najviše 40 %. Koristi se kao stolni sir i ima svojstva navedena u nastavku.

Oblik: cilindričan s plosnatom gornjom i donjom stranom koje imaju blago podignut rub.

Veličina: promjer približno 10–15 cm, visina ruba približno 3–4 cm.

Masa: od 250 do 400 g.

Veličina i masa odnose se na sir nakon najkraćeg razdoblja dozrijevanja.

Opis tijesta: mekano, blago čvrsto, ponekad s malobrojnim rupicama, sitnozrnato; kako sir dozrijeva, boja od mlječnobijele postaje slamnatožuta; tekstura se dozrijevanjem mijenja od mekane do sve čvršće uz postupan gubitak vlažnosti te na kraju postaje polutvrda ili tvrda.

Ne upotrebljavaju se pigmenti boje ni posebne arome.

Vanjski sloj: svježi sirevi nemaju koru, gornji sloj je mlječnobijele boje, ponekad s tankim, slamnatožutim slojem koji postupno tamni.

Okus: fin, nježno mirisan, ugodan i podsjeća na ovčje mlijeko; okus i miris sira dozrijevanjem postaju snažniji.

Udio masti u suhoj tvari: najmanje 50 % uz dopušteno odstupanje do 2 % za proizvod koji se proizvodi isključivo od ovčjeg mlijeka te 47 % uz dopušteno odstupanje do 2 % za proizvod koji se proizvodi od mješavine ovčjeg i kravljeg mlijeka”.

Minimalna masa mijenja se s 300 g na 250 g.

Ta izmjena nužna je kako bi se zadovoljila tržišna potražnja i olakšao rad malih proizvođača u dijelovima godine kad je proizvodnja mlijeka manja. Isto tako, navodi se da se vrijednosti mase odnose na sir nakon najkraćeg razdoblja dozrijevanja jer sir dozrijevanjem ili odležavanjem tijekom duljeg razdoblja gubi vlažnost, a time i masu i veličinu.

Najmanji udio masti u suhoj tvari smanjuje se s najmanje 53 % na najmanje 50 % uz dopušteno odstupanje od 2 % za proizvod koji se proizvodi isključivo od ovčjeg mlijeka i s najmanje 50 % na najmanje 47 % uz dopušteno odstupanje od 2 % za proizvod koji se proizvodi od mješavine ovčjeg i kravljeg mlijeka. To je učinjeno na temelju sljedećih opažanja i razmatranja:

Vrijednost za mast navedena u specifikaciji proizvoda iz 1983. preuzeta je iz studije provedene još 1964. Okolnosti uzgoja uzete u obzir u studiji znatno se razlikuju od današnjih. Dovoljno je navesti da je u to vrijeme bilo više od 30 000 ovaca pasmine Delle Langhe, dok ih je danas tek 2 000, te uzeti u obzir sve posljedice genetskog osiromašenja koje takvo veliko smanjenje može prouzročiti u smislu selektivnog uzgoja.

Prosječan prinos zabilježen 1963. iznosio je oko 100 kg po životinji, dok danas iznosi oko 150 kg.

Nema podataka o vrijednosti masti u ovčjem mlijeku u vrijeme studije 1964., no jasno je da na sadržaj masti u siru utječe sadržaj raznih sastojaka (mast, bjelančevine, laktoza, pepeo) u mlijeku od kojeg se proizvodi. Kao posljedica toga povećanje prinosa negativno utječe na postotak masti, bjelančevina i ostalog u litri mlijeka.

Taj je problem obradilo Sveučilište u Torinu u nedavnoj studiji iz 2012., u kojoj se pokazalo da se sadržaj masti u mlijeku znatno razlikuje od jednog gospodarstva do drugog, na što nesumnjivo utječu genetski faktori i prakse hranjenja u skladu s tradicijom. Budući da je riječ o zanatskom proizvodu, drugi je nedvojbeno važan čimbenik činjenica da su u ostacima masti u sirutki, tj. u masti koja se gubi tijekom prerade i ne zadržava u grušu, pronađene znatne varijacije.

Te su vrijednosti očekivano znatno utjecale na sadržaj masti u siru, i to u tolikoj mjeri da je Sveučilište u Torinu primijetilo da je sadržaj masti u siru „Murazzano” u mnogo slučajeva bio niži od onog navedenog u specifikacijama proizvoda iz 1964. i 1983.

Štoviše, može se pretpostaviti da su vrijednosti navedene u važećoj specifikaciji proizvoda utvrđene manje preciznim tehnikama analize od onih koje su danas dostupne.

Dodaje se upućivanje na pasminu Delle Langhe u vezi s ovčjim mlijekom.

Ta se pojedinost dosad navodila samo u dokumentu pod nazivom „Murazzano” spomenutom u uvodu. Stoga je dodana u članak 2. specifikacije proizvoda i točku 3.2. jedinstvenog dokumenta.

Opis boje tijesta, vanjskog sloja i okusa nadopunjena je dodavanjem svojstava sira „Murazzano” koji je dulje dozrijevao kako bi opis tog sira bio usklađen s izmjenom koja se odnosi na dulje razdoblje dozrijevanja (vidjeti izmjenu metode proizvodnje navedenu u nastavku).

Dokaz o podrijetlu

Dokaz o podrijetlu

U specifikaciju proizvoda dodaje se poseban članak radi usklađivanja s važećim zakonodavstvom.

Novi članak glasi:

„Članak 4.

Dokaz o podrijetlu

Prati se svaka faza proizvodnog postupka te se registriraju svi ulazni i izlazni proizvodi. Sljedivost proizvoda osigurava se na taj način, kao i uvrštavanjem svih sudionika u proizvodnom lancu na posebne popise koje čuva kontrolno tijelo te pravovremenom prijavom proizvedenih količina kontrolnom tijelu. Sve fizičke i pravne osobe navedene na relevantnim popisima podliježu provjerama kontrolnog tijela u skladu sa specifikacijom proizvoda i povezanim planom kontrole”.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

Izmjena članka 2. specifikacije proizvoda. Mijenja se dio o hrani za životinje i broju mužnji te se navode dopuštena odstupanja za temperaturu koagulacije i razdoblje dozrijevanja.

Izmjena članka 2. specifikacije proizvoda i točke 3.3. jedinstvenog dokumenta – hrana za životinje.

Sadašnja verzija:

„Ishrana ovaca i, prema potrebi, stoke mora se sastojati od zelenog krmiva ili sijena s područja proizvodnje”.

Nova verzija:

„Godišnji obroci stoke čije će se mlijeko prerađivati u sir sa ZOI-jem ‚Murazzano’ moraju se sastojati od zelenog ili spremljenog krmiva, koje čini najmanje 70 % suhe tvari, i koncentriranih ili dopunskih krmnih smjesa, koje čine najviše 30 % suhe tvari. Najmanje 80 % krmiva mora potjecati s područja podrijetla.

Ispaša se provodi ako to dopušta godišnje doba.

Hrana za životinje podrijetlom izvan definiranog zemljopisnog područja ni u kojem slučaju ne smije prijeći 50 % suhe tvari na godišnjoj razini. Dodaci u obliku vitamina i minerala dopušteni su do granica utvrđenih u zakonodavstvu”.

Područje proizvodnje u potpunosti se nalazi na nenavodnjavanom tlu na visokim ili umjereno visokim brežuljcima. Stoga proizvodnja krmiva može biti manja u godinama s malom količinom padalina, što je povezano i s klimatskim promjenama.

Već nekoliko godina na području podrijetla intenzivnije se i u velikoj mjeri uzgajaju lješnjaci, a u manjoj mjeri i vinova loza, stoga su se dostupna područja za ispašu smanjila. Tome treba dodati sve veću prisutnost vukova, koji napadaju stada i zastrašuju ovce, što otežava ispašu na područjima u nepovoljnijem položaju koja se teže kose. To znači da se sve više upotrebljavaju sigurna skrovišta za životinje, a marginalna se područja ispaše napuštaju, pa se sve češće upotrebljava spremljeno krmivo.

Stoga je ishranu stoke dopušteno nadopuniti skromnim količinama krmnih smjesa, uključujući dopunske krmne smjese. Ishrana se nadopunjava krmnim smjesama, uključujući dopunske krmne smjese, zato što je životinjama potrebna uravnotežena prehrana tijekom laktacije i gestacije, ali i radi njihove dobrobiti. Ta se praksa može pokazati nužnom i u slučaju nepovoljnih atmosferskih/klimatskih uvjeta, koji mogu ograničiti dostupnost lokalnih izvora krmnog bilja (ispaša, sijeno). Štoviše, potencijalno skromno nadopunjavanje ishrane ni na koji način ne može utjecati na prepoznatljivost proizvoda ili svojstva mlijeka.

Izmjena članka 2. specifikacije proizvoda i točke 3.3. jedinstvenog dokumenta – sirovina.

Sadašnja verzija:

„Proizvodnja se obavlja upotrebom mlijeka iz dviju dnevnih mužnji i traje cijelu godinu”.

Nova verzija:

„Proizvodnja se obavlja upotrebom mlijeka iz dviju ili više mužnji i traje cijelu godinu”.

Budući da su se sustavi rashlađivanja i skladištenja mlijeka tijekom vremena poboljšali, uvodi se mogućnost proizvodnje sira upotrebom mlijeka iz dviju ili više mužnji, pa mali proizvođači mogu proizvoditi sir svaka dva ili više dana, osobito u razdobljima godine kad prinos pada.

Izmjena članka 2. specifikacije proizvoda i točke 3.3. jedinstvenog dokumenta – metoda proizvodnje.

Sadašnja verzija:

„Sir se mora proizvoditi tradicionalnim načinima uz upotrebu cilindričnih kalupa s rupama na dnu. Tijekom dozrijevanja sir se mora svaki dan kratko prati mlakom vodom. Soljenje se mora obavljati suhim soljenjem”.

Nova verzija:

„Upotrebljava se mlijeko iz dviju ili više mužnji. Može se podvrgnuti toplinskoj obradi radi dezinfekcije i inokulirati mliječnim enzimima i/ili prirodnim starter kulturama. U mlijeko se dodaje tekuće teleće sirilo, koje zatim koagulira na temperaturi od 37 °C uz dopušteno odstupanje od ±3 °C.

Miješa se ubrzano tijekom i nakon dodavanja sirila, nakon čega može slijediti razdoblje mirovanja od najmanje 40 minuta kako bi nastao čvrst, homogen gruš.

Gruš se prvo grubo drobi žlicom za obiranje ili pjenjačom (do veličine naranče). Nakon razdoblja mirovanja od najmanje 5 minuta gruš se drugi put drobi na veličinu lješnjaka pjenjačom ili harfom za gruš, nakon čega slijedi još jedno razdoblje mirovanja od najmanje 10 minuta.

Da bi se mogao oblikovati u sir, gruš se premješta u cilindrične kalupe odgovarajuće veličine s rupama na dnu, izrađene od plastike ili nehrđajućeg čelika. Kalupi s grušem čuvaju se na nagnutoj površini 24 ± 4 sata, tijekom kojih se više puta okreću. Suho soljenje obavlja se dvaput dok se sir oblikuje, jedanput na svakoj strani”.

Navodi se podroban opis onoga na što se u važećoj specifikaciji proizvoda upućuje kao na tradicionalne metodea. Isto tako, navodi se da se mlijeko može podvrgnuti toplinskoj obradi radi dezinfekcije.

Navodi se da se mlijeko može inokulirati mliječnim enzimima i/ili prirodnim starter kulturama.

Kad je riječ o temperaturi koagulacije, riječ „oko” zamjenjuje se riječima „dopušteno odstupanje od ±3 °C”, što je normalna promjena temperature za tradicionalne metode.

Uklanja se zahtjev za svakodnevno pranje sira tijekom dozrijevanja i jasnije se navodi da se sirevi tijekom prva četiri dana, što je najkraće razdoblje dozrijevanja, moraju prati mlakom vodom. Taj zahtjev za izmjenu temelji se na višegodišnjim zapažanjima koja pokazuju da izmjena tog zahtjeva ne utječe na konačnu kvalitetu sira.

Izmjena članka 2. specifikacije proizvoda i točke 3.2. jedinstvenog dokumenta – razdoblje dozrijevanja.

Sadašnja verzija:

„Razdoblje dozrijevanja od 4 do 10 dana”.

Nova verzija:

„Dozrijevanje se nastavlja najmanje četiri dana i može se odvijati u istim prostorima kao i proizvodnja uz kratko pranje sireva mlakom vodom najmanje dvaput. Dopuštena je upotreba istovrijednih alternativnih tehnika. Nakon najmanje četiri dana dozrijevanja sir se može pohraniti u posebnim postrojenjima za dozrijevanje ili hladnjačama. Najkraće razdoblje dozrijevanja iznosi četiri, a najdulje 90 dana. Dozrijevanje do 15 mjeseci bez dodavanja drugih proizvoda dopušteno je samo ako se upotrebljava tradicionalna hermetički zapečaćena staklena posuda burnie, u koju se sir stavlja nakon najmanje 20 dana dozrijevanja.

Ne upotrebljava se samo kao stolni sir, već i u mnogim receptima kao osnova za pripremljene proizvode”.

Iako je u specifikaciji proizvoda iz 1983. bilo navedeno 10 dana dozrijevanja, danas je uobičajenije da neki od sireva „Murazzano” dozrijevaju dulje, što se iznimno cijeni na tržištu. Sukladno tomu, uklanja se odredba o 10 dana, a uvrštava najdulje razdoblje dozrijevanja od 90 dana.

Ta praksa znači povratak staroj tradiciji. U prošlosti je bilo uobičajeno da „Murazzano” dozrijeva znatno dulje od 10 dana kako bi mu se poboljšala kvaliteta.

Osim toga, uvodi se mogućnost čuvanja sira „Murazzano” u hermetički zapečaćenoj staklenoj posudi burnie.

burnie

To je isto tako povratak tradiciji koju danas prakticira sve veći broj proizvođača. Posude burnie u prošlosti su se prije svega upotrebljavale za čuvanje sira za zimu, kad se proizvodnja mlijeka i sira gotovo zaustavljala.

burnie

Ako se upotrebljava ta tehnika, sir se stavlja u posude burnie nakon najmanje 20 dana dozrijevanja i može se čuvati do 15 mjeseci.

burnie

Povezanost

Povezanost

U specifikaciju proizvoda dodaje se poseban članak, a informacije u točkama (d) i (f) sažetka mijenjaju se radi usklađivanja s Uredbom (EU) br. 1151/2012.

Sadašnja verzija:

| „(d) | POVIJEST: sir koji se u prošlosti proizvodio na području proizvodnje svoj naziv duguje općini Murazzano, glavnom središtu proizvodnje. Proizvod je tijekom vremena zadržao posebna svojstva iz okoliša u podnožju planina. |
| --- | --- |

„(d)

POVIJEST: sir koji se u prošlosti proizvodio na području proizvodnje svoj naziv duguje općini Murazzano, glavnom središtu proizvodnje. Proizvod je tijekom vremena zadržao posebna svojstva iz okoliša u podnožju planina.

| (f) | ZEMLJOPISNA POVEZANOST: važni su prirodni čimbenici klimatski uvjeti u podnožju planina na predmetnom području, koji utječu na kvalitetu krmiva kojim se hrane stoka i ovce. Kad je riječ o ljudskim čimbenicima, sir je povijesno bio prisutan na području oko Cunea zbog dostupnosti u ugostiteljskim objektima”. |
| --- | --- |

(f)

ZEMLJOPISNA POVEZANOST: važni su prirodni čimbenici klimatski uvjeti u podnožju planina na predmetnom području, koji utječu na kvalitetu krmiva kojim se hrane stoka i ovce. Kad je riječ o ljudskim čimbenicima, sir je povijesno bio prisutan na području oko Cunea zbog dostupnosti u ugostiteljskim objektima”.

Nova verzija:

„Općine na području proizvodnje sira sa ZOI-jem ‚Murazzano’ nalaze se na brdovitom području poznatom kao Alta Langa [Visoka Langa] s kojim na sjeveru graniči donja regija Langhe s vinogradima i poznatim vinima s oznakom izvornosti, na jugu Ligurski Apenini, na istoku područje Monferrato, a na zapadu nizine pokrajine Cuneo.

Riječ je o zemljopisnom području koje tijekom vremena nije doživjelo geološke poremećaje, pa je njegova flora bila zaštićena od velikih promjena koje sa sobom donose takvi poremećaji. Zbog toga je zemljopisno područje sira ‚Murazzano’ oaza u kojoj su svoje mjesto pronašle i biljne vrste tipične za znatno drugačija okruženja. Doista, osim za tipične vrste s europskih nizina i vrste mediteranskog podrijetla riječ je i o idealnom staništu za mnoge vrste podrijetlom iz središnje i južne Europe te vrste atlantskog podrijetla koje su daleko manje uobičajene na područjima koja graniče s područjem proizvodnje ZOI-ja ‚Murazzano’.

Tolika raznolikost biljnih vrsta znači da se životinje tijekom cijele godine hrane miješanom i raznolikom hranom.

Tijekom razdoblja kad je ispaša moguća (obično od travnja do listopada) ovce se hrane izravno zelenim krmivom s livada i travnjaka. Kad to nije moguće, ishrana se i dalje uglavnom sastoji od sijena dobivenog od bilja s tog područja.

Prepoznatljivost okusa i mirisa ZOI-ja ‚Murazzano’ potječe od kompleksnosti i vrlo širokog spektra tipične flore područja proizvodnje, čije se mirisne komponente prenose na mlijeko, a na kraju i na sir.

Drugi je ključan element u proizvodnji sira sa ZOI-jem ‚Murazzano’ autohtona pasmina ovce Delle Langhe, koja se stoljećima povezivala s područjem Alta Langa (prvi pisani spomen nalazi se u djelu Naturalis Historia Plinija Starijeg). Ta je pasmina dugo bila jedini izvor hrane seoskim obiteljima jer im je omogućila da iskorištavaju ta područja koja su s obzirom na položaj, nepristupačnost i nisku produktivnost bila slabo prikladna za intenzivnije iskorištavanje ili druge vrste uzgoja stoke. Delle Langhe je pasmina vrlo izdržljive ovce srednje veličine koja dovoljne količine mlijeka proizvodi čak i u nepovoljnijim uvjetima. Upravo zahvaljujući tim karakteristikama pasmina je svoj proizvodni potencijal najbolje pokazala na području proizvodnje ZOI-ja ‚Murazzano’, i to u tolikoj mjeri da je i danas ključan element poljoprivrede tog područja.

Uzgoj ovaca, proizvodnja sira i upravljanje zemljom neodvojivo su povezani elementi koji nisu nestali čak ni unatoč nužnim i neizbježnim promjenama tijekom stoljeća. Imaju proizvodnu funkciju, ali i vrlo važnu ulogu u očuvanju područja vrlo visoke prirodne i krajobrazne vrijednosti te održavanju vitalnosti okoliša u cjelini.

Tehnika proizvodnje ZOI-ja ‚Murazzano’, koja je do danas zadržala snažnu vezu s tradicionalnom praksom, u prvi plan stavlja svojstva koja proizlaze iz interakcije okoliša, životinja, čimbenika proizvodnje te znanja i vještina lokalnih stanovnika. Činjenice da se gruš drobi dvaput, da su sirevi mali i da se gruš brzo stavlja u kalupe čimbenici su kojima se nastoji postići brzo cijeđenje sirutke, a često okretanje sira, posebni načini soljenja te uvjeti dozrijevanja omogućuju nastanak prepoznatljivih svojstava koja su tipična za taj sir.

Sir sa ZOI-jem ‚Murazzano’ koji nije dugo dozrijevao ima note raznog bilja i krmiva koje čini ishranu životinja, čiji se miris osjeti prije okusa. Takav sir ima nježan okus i mekano tijesto mlječnobijele do slamnatožute boje. Ako sir dulje dozrijeva, okus i miris postaju snažniji i može nastati mekana, tanka kora s vrlo tankom potkorom, kao i čvršće, tamnije tijesto, a mirisne note mogu podsjećati na ovčju vunu.

Kombinacija posebnih klimatskih uvjeta, ishrana životinja i svojstva mlijeka pasmine Delle Langhe te prepoznatljiva proizvodna tehnika i vještine sirara koji su razborito iskoristili te uvjete ključni su elementi proizvodnje sira sa ZOI-jem ‚Murazzano’, izraza kolektivnog znanja i vještina stanovnika područja Langhe, koji proizlaze iz višestoljetne zajedničke povijesti”.

Označivanje

Označivanje

Proširuje se dio o označivanju u točki (h) sažetka.

Sadašnja verzija:

| „(h) | OZNAČIVANJE: proizvod se na tržište stavlja sa simbolom udruženja koje ga štiti”. |
| --- | --- |

„(h)

OZNAČIVANJE: proizvod se na tržište stavlja sa simbolom udruženja koje ga štiti”.

Nova verzija:

„Sir se može prodavati čitav ili u porcijama i može se unaprijed pakirati. Logotip/simbol sira ‚Murazzano’ stilizirano je veliko slovo ‚M’ dodano na jednu od plosnatih strana koluta sira ‚Murazzano’, od kojeg je izrezan komad radi kušanja. Simbol je plave (pantone plava 0729) ili crne (pantone crna U) boje na bijeloj pozadini i nalazi se na etiketi pakiranja sira ‚Murazzano’. Etiketa se može pričvrstiti tek nakon najkraćeg razdoblja dozrijevanja.

Proizvod koji je dozrio ili se čuva u tradicionalnoj posudi burnie treba nositi posebnu etiketu (naljepnicu) koja se pričvršćuje na vanjsku površinu stakla ili na proizvod koji se unutra čuva.

Budući da ovčje mlijeko za proizvodnju sira ‚Murazzano’ mora potjecati isključivo od životinja pasmine Delle Langhe, pakiranje ili posebna oznaka može sadržavati riječi ‚Con latte di pecora delle Langhe’ [‚S mlijekom ovce pasmine Delle Langhe’]. Pakiranje ili posebna oznaka sira ‚Murazzano’ proizvedenog od 100 % ovčjeg mlijeka može sadržavati riječi ‚Solo latte di pecora delle Langhe’ [‚Mlijeko isključivo od pasmine ovce Delle Langhe’]”.

Image 3

Ostalo

Ostalo

Specifikacija proizvoda reorganizirana je kako bi se lakše čitala. Nova specifikacija proizvoda ima sljedećih osam članaka: članak 1. – Naziv, članak 2. – Svojstva proizvoda, članak 3. – Zemljopisno područje, članak 4. – Dokaz o podrijetlu, članak 5. – Metoda proizvodnje, članak 6. – Povezanost s okolišem, članak 7. – Kontrole, članak 8. – Označivanje.

Članak o kontrolama u točki (g) sažetka mijenja se radi usklađivanja s važećim zakonodavstvom i dodaju se pojedinosti o kontrolnom tijelu.

Sadašnja verzija:

| „(g) | KONTROLE: NAZIV: Ministarstvo za poljoprivrednu i šumarsku politiku – Središnji inspektorat za borbu protiv prijevara; Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano [Udruženje za zaštitu sira ‚Murazzano’] kao tijelo zaduženo za nadzor”. |
| --- | --- |

„(g)

KONTROLE: NAZIV: Ministarstvo za poljoprivrednu i šumarsku politiku – Središnji inspektorat za borbu protiv prijevara; Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano [Udruženje za zaštitu sira ‚Murazzano’] kao tijelo zaduženo za nadzor”.

Nova verzija:

„Usklađenost proizvoda sa specifikacijom proizvoda nadzire kontrolno tijelo I.N.O.Q. u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012. – Istituto Nord Ovest Qualità – Soc. Coop. a r.l., Piazza Carlo Alberto Grosso 82, Moretta (CN) 12033. Tel. +390172911323; Faks +390172911320; E-pošta: inoq@inoq.it”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Murazzano”

„Murazzano”

EU br.: PDO-IT-0015-AM01 – 18.11.2020.

EU br.: PDO-IT-0015-AM01 – 18.11.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   NAZIV (ZOI-ja ILI ZOZP-a)

NAZIV (ZOI-ja ILI ZOZP-a)

„Murazzano”

2.   DRŽAVA ČLANICA ILI TREĆA ZEMLJA

DRŽAVA ČLANICA ILI TREĆA ZEMLJA

Italija

3.   OPIS POLJOPRIVREDNOG ILI PREHRAMBENOG PROIZVODA

OPIS POLJOPRIVREDNOG ILI PREHRAMBENOG PROIZVODA

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Razred 1.3. – Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Oznaka izvornosti „Murazzano” rezervirana je za sir sa sljedećim svojstvima: punomasni svježi sir proizveden isključivo od mlijeka ovce pasmine Delle Langhe ili od mješavine najmanje 60 % ovčjeg mlijeka u koje se dodaje kravlje mlijeko do najviše 40 %. Koristi se kao stolni sir i ima svojstva navedena u nastavku.

Oblik: cilindričan s plosnatom gornjom i donjom stranom koje imaju blago podignut rub.

Veličina: promjer približno 10–15 cm, visina ruba približno 3–4 cm.

Masa: od 250 do 400 g.

Veličina i masa odnose se na sir nakon najkraćeg razdoblja dozrijevanja.

Opis tijesta: mekano, blago čvrsto, ponekad s malobrojnim rupicama, sitnozrnato; kako sir dozrijeva, boja od mlječnobijele postaje slamnatožuta; tekstura se dozrijevanjem mijenja od mekane do sve čvršće uz postupan gubitak vlažnosti te na kraju postaje polutvrda ili tvrda.

Ne upotrebljavaju se pigmenti boje ni posebne arome.

Vanjski sloj: svježi sirevi nemaju koru, vanjski je sloj mlječnobijele boje, ponekad s tankim slojem slamnatožute boje. Kako sir dozrijeva, boja vanjštine postaje sve tamnija slamnatožuta.

Okus: fin, nježno mirisan, ugodan i podsjeća na ovčje mlijeko; okus i miris sira dozrijevanjem postaju snažniji.

Udio masti u suhoj tvari: najmanje 50 % uz dopušteno odstupanje do 2 % za proizvod koji se proizvodi isključivo od ovčjeg mlijeka te 47 % uz dopušteno odstupanje do 2 % za proizvod koji se proizvodi od mješavine ovčjeg i kravljeg mlijeka.

Najkraće razdoblje dozrijevanja iznosi četiri, a najdulje 90 dana. Dozrijevanje do 15 mjeseci bez dodavanja drugih proizvoda dopušteno je samo ako se upotrebljava tradicionalna hermetički zapečaćena staklena posuda burnie, u koju se sir stavlja nakon najmanje 20 dana dozrijevanja.

Sir se može prodavati čitav ili u porcijama i može se unaprijed pakirati.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Godišnji obroci stoke čije će se mlijeko prerađivati u sir sa ZOI-jem „Murazzano” moraju se sastojati od zelenog ili spremljenog krmiva, koje čini najmanje 70 % suhe tvari, i koncentriranih ili dopunskih krmnih smjesa, koje čine najviše 30 % suhe tvari. Najmanje 80 % krmiva mora potjecati s područja podrijetla. Ispaša se provodi ako to dopušta godišnje doba. Hrana za životinje podrijetlom izvan definiranog zemljopisnog područja ni u kojem slučaju ne smije prijeći 50 % suhe tvari na godišnjoj razini. Dodaci u obliku vitamina i minerala dopušteni su do granica utvrđenih u zakonodavstvu.

Područje proizvodnje u potpunosti se nalazi na nenavodnjavanom tlu na visokim ili umjereno visokim brežuljcima. Stoga proizvodnja krmiva može biti manja u godinama s malom količinom padalina, što je povezano i s klimatskim promjenama.

Već nekoliko godina na području podrijetla intenzivnije se i u velikoj mjeri uzgajaju lješnjaci, a u manjoj mjeri i vinova loza, stoga su se dostupna područja za ispašu smanjila. Tome treba dodati sve veću prisutnost vukova koji napadaju stada i zastrašuju ovce, što otežava ispašu na područjima u nepovoljnijem položaju koja se teže kose. To znači da se sve više upotrebljavaju sigurna skrovišta za životinje, a marginalna se područja ispaše napuštaju, pa se sve češće upotrebljava spremljeno krmivo.

Stoga je ishranu stoke dopušteno nadopuniti skromnim količinama krmnih smjesa, uključujući dopunske krmne smjese. Ishrana se nadopunjava krmnim smjesama, uključujući dopunske krmne smjese, zato što je životinjama potrebna uravnotežena prehrana tijekom laktacije i gestacije, ali i radi njihove dobrobiti. Ta se praksa može pokazati nužnom i u slučaju nepovoljnih atmosferskih/klimatskih uvjeta koji mogu ograničiti dostupnost lokalnih izvora krmnog bilja (ispaša, sijeno). Štoviše, potencijalno skromno nadopunjavanje ishrane ni na koji način ne može utjecati na prepoznatljivost proizvoda ili svojstva mlijeka.

Sir se proizvodi od mlijeka ovce pasmine Delle Langhe ili od mješavine najmanje 60 % ovčjeg mlijeka u koje se dodaje kravlje mlijeko do najviše 40 %. Upotrebljava se mlijeko iz dviju ili više mužnji. Može se podvrgnuti toplinskoj obradi radi dezinfekcije i inokulirati mliječnim enzimima i/ili prirodnim starter kulturama. Mlijeku se dodaje tekuće teleće sirilo.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Mliječna stada čije se mlijeko prerađuje u sir „Murazzano” moraju se nalaziti unutar definiranog zemljopisnog područja.

Isto vrijedi i za proizvodnju mlijeka, njegovu preradu i dozrijevanje sira.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Logotip/simbol sira „Murazzano” stilizirano je veliko slovo „M” dodano na jednu od plosnatih strana koluta sira „Murazzano” od kojeg je izrezan komad radi kušanja. Simbol je plave (pantone plava 0729) ili crne (pantone crna U) boje na bijeloj pozadini i nalazi se na etiketi pakiranja sira „Murazzano”. Etiketa se može pričvrstiti tek nakon najkraćeg razdoblja dozrijevanja.

Proizvod koji je dozrio ili se čuva u tradicionalnoj posudi burnie treba nositi posebnu etiketu (naljepnicu) koja se pričvršćuje na vanjsku površinu stakla ili na proizvod koji se unutra čuva.

burnie

Budući da ovčje mlijeko za proizvodnju sira „Murazzano” mora potjecati isključivo od životinja pasmine Delle Langhe, pakiranje ili posebna oznaka može sadržavati riječi „Con latte di pecora delle Langhe” („S mlijekom ovce pasmine Delle Langhe”). Pakiranje ili posebna oznaka sira „Murazzano” proizvedenog od 100 % ovčjeg mlijeka može sadržavati riječi „Solo latte di pecora delle Langhe” („Mlijeko isključivo od pasmine ovce Delle Langhe”).

Image 4

4.   SAŽETA DEFINICIJA ZEMLJOPISNOG PODRUČJA

SAŽETA DEFINICIJA ZEMLJOPISNOG PODRUČJA

Područje proizvodnje (uključujući dozrijevanje) uključuje čitavo administrativno područje općina Albaretto Torre, Arguello, Bastia Mondovì, Belvedere Langhe, Benevello, Bergolo, Bonvicino, Borgomale, Bosia, Bossolasco, Camerana, Castelletto Uzzone, Castellino Tanaro, Castelnuovo di Ceva, Castino, Cerreto Langhe, Ceva, Cigliè, Cissone, Clavesana, Cortemilia, Cravanzana, Feisoglio, Gorzegno, Gottasecca, Igliano, Lequio Berria, Levice, Marsaglia, Mombarcaro, Monesiglio, Montezemolo, Murazzano, Niella Belbo, Paroldo, Perletto, Pezzolo Valle Uzzone, Priero, Prunetto, Roascio, Roccacigliè, Rocchetta Belbo, Sale Langhe, Sale San Giovanni, Saliceto, San Benedetto Belbo, Serravalle Langhe, Somano, Torre Bormida, Torresina.

5.   POVEZANOST SA ZEMLJOPISNIM PODRUČJEM

POVEZANOST SA ZEMLJOPISNIM PODRUČJEM

Općine na području proizvodnje sira sa ZOI-jem „Murazzano” nalaze se na brdovitom području poznatom kao Alta Langa [Visoka Langa] s kojim na sjeveru graniči donja regija Langhe s vinogradima i poznatim vinima s oznakom izvornosti, na jugu Ligurski Apenini, na istoku područje Monferrato, a na zapadu nizine pokrajine Cuneo.

Riječ je o zemljopisnom području koje tijekom vremena nije doživjelo geološke poremećaje pa je njegova flora bila zaštićena od velikih promjena koje sa sobom donose takvi poremećaji. Zbog toga je zemljopisno područje sira „Murazzano” oaza u kojoj su svoje mjesto pronašle i biljne vrste tipične za znatno drugačija okruženja. Doista, osim za tipične vrste s europskih nizina i vrste mediteranskog podrijetla riječ je i o idealnom staništu za mnoge vrste podrijetlom iz središnje i južne Europe te vrste atlantskog podrijetla koje su daleko manje uobičajene na područjima koja graniče s područjem proizvodnje ZOI-ja „Murazzano”.

Tolika raznolikost biljnih vrsta znači da se životinje tijekom cijele godine hrane miješanom i raznolikom hranom.

Tijekom razdoblja kad je ispaša moguća (obično od travnja do listopada), ovce se hrane izravno zelenim krmivom s livada i travnjaka. Kad to nije moguće, ishrana se i dalje uglavnom sastoji od sijena dobivenog od bilja s tog područja.

Prepoznatljivost okusa i mirisa ZOI-ja „Murazzano” potječe od kompleksnosti i vrlo širokog spektra tipične flore područja proizvodnje, čije se mirisne komponente prenose na mlijeko, a na kraju i na sir.

Drugi je ključan element u proizvodnji sira sa ZOI-jem „Murazzano” autohtona pasmina ovce Delle Langhe, koja se stoljećima povezivala s područjem Alta Langa (prvi pisani spomen nalazi se u djelu Naturalis Historia Plinija Starijeg). Ta je pasmina dugo bila jedini izvor hrane seoskim obiteljima jer im je omogućila da iskorištavaju ta područja koja su s obzirom na položaj, nepristupačnost i nisku produktivnost bila slabo prikladna za intenzivnije iskorištavanje ili druge vrste uzgoja stoke. Delle Langhe je pasmina vrlo izdržljive ovce srednje veličine koja dovoljne količine mlijeka proizvodi čak i u nepovoljnijim uvjetima. Upravo zahvaljujući tim karakteristikama pasmina je svoj proizvodni potencijal najbolje pokazala na području proizvodnje ZOI-ja „Murazzano”, i to u tolikoj mjeri da je i danas ključan element poljoprivrede tog područja.

Naturalis Historia

Uzgoj ovaca, proizvodnja sira i upravljanje zemljom neodvojivo su povezani elementi koji nisu nestali čak ni unatoč nužnim i neizbježnim promjenama tijekom stoljeća. Imaju proizvodnu funkciju, ali i vrlo važnu ulogu u očuvanju područja vrlo visoke prirodne i krajobrazne vrijednosti te održavanju vitalnosti okoliša u cjelini.

Tehnika proizvodnje ZOI-ja „Murazzano”, koja je do danas zadržala snažnu vezu s tradicionalnom praksom, u prvi plan stavlja svojstva koja proizlaze iz interakcije okoliša, životinja, čimbenika proizvodnje te znanja i vještina lokalnih stanovnika. Činjenice da se gruš drobi dvaput, da su sirevi mali i da se gruš brzo stavlja u kalupe čimbenici su kojima se nastoji postići brzo cijeđenje sirutke, a često okretanje sira, posebni načini soljenja te uvjeti dozrijevanja omogućuju nastanak prepoznatljivih svojstava koja su tipična za taj sir.

Sir sa ZOI-jem „Murazzano” koji nije dugo dozrijevao ima note raznog bilja i krmiva kojima se hrane životinje, čiji se miris osjeti prije okusa. Takav sir ima nježan okus i mekano tijesto mlječnobijele do slamnatožute boje. Ako sir dulje dozrijeva, okus i miris postaju snažniji i može nastati mekana, tanka kora s vrlo tankom potkorom, kao i čvršće, tamnije tijesto, s mirisnim notama koje mogu podsjećati na ovčju vunu.

Kombinacija posebnih klimatskih uvjeta, ishrana životinja i svojstva mlijeka pasmine Delle Langhe te prepoznatljiva proizvodna tehnika i vještine sirara koji se razborito koriste tim uvjetima ključni su elementi proizvodnje sira sa ZOI-jem „Murazzano”, izraza kolektivnog znanja i vještina stanovnika područja Langhe, koji proizlaze iz višestoljetne zajedničke povijesti.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Cjelokupan tekst specifikacije proizvoda nalazi se na sljedećoj internetskoj stranici: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”) (u gornjem desnom kutu zaslona), zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 14.6.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 229/29

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 229/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou”

EU br.: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv ZOZP-a

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou”

2.   Država članica ili treća zemlja

Grčka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i iznutrice)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Arnaki Limnou” je meso janjadi zaklane u dobi od 60 do 120 dana mase veće od 10 kg. Meso s oznakom „Arnaki Limnou” potječe od trupova životinja ojanjenih na otocima Limnos i Agios Efstratios (regionalna jedinica Limnos). Životinje su potomci ovaca koje se tradicionalno uzgajaju na tim otocima i prilagođene su im te se hrane vegetacijom jasno definiranog zemljopisnog područja (otok).

Meso „Arnaki Limnou” mekano je i sočno te ima prepoznatljiv, karakterističan i ugodan miris i okus. Meso je svjetlocrvene boje i ujednačenog izgleda, dok je masno tkivo posve bijelo. Ima potkožnu mast i dobro razvijenu mišićnu masu, naročito u komadima koji su vrlo traženi i imaju visoku komercijalnu vrijednost kao što su butovi, stražnje noge i rebra (kotleti).

Meso „Arnaki Limnou” ima visok postotak masti u jestivom tkivu, koje je većinom međumišićno („prošaranost”). To proizvodu daje posebna organoleptička svojstva i pridonosi njegovoj mekoći i okusu.

Sadržaj masti u jestivom tkivu trupova „Arnaki Limnou” u rasponu je od 10 do 15 %, dok slični trupovi iz drugih dijelova Grčke imaju prosječan sadržaj masti u jestivom tkivu od 1,5 do 3 %.

Kemijski sastav jestivog tkiva mesa „Arnaki Limnou” naveden je u sljedećoj tablici:

| Proizvod | | Bjelančevine | Mast |
| --- | --- | --- | --- |
| „Arnaki Limnou” | | od 17,6 do
  23,4  % | od 10,0 do
  15,0  % |

Proizvod

Bjelančevine

Mast

„Arnaki Limnou”

od 17,6 do

23,4  %

od 10,0 do

15,0  %

Meso „Arnaki Limnou” prodaje se svježe u sljedećim oblicima:

| — | cijelo, |
| --- | --- |

—

cijelo,

| — | polovica, |
| --- | --- |

—

polovica,

| — | kao komadi po masi. |
| --- | --- |

—

kao komadi po masi.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Janjad se janji od kraja studenoga do kraja veljače, a hrani se uglavnom majčinim mlijekom od 45 do 60 dana. Na kraju tog razdoblja janjad se privikava na konzumiranje grubog krmiva s pomoću prilagođene hrane koja se sastoji od grubog lokalno proizvedenog sijena žitarica i povrća. Nakon odbijanja od sise obično slijedi razdoblje od 1 do 2 mjeseca u proljeće tijekom kojeg janjad s odraslim ovcama pase lokalnu vegetaciju.

Na populaciju ovaca koje se uzgajaju na otocima Limnos i Agios Efstratios („ovce Limnos”) u ograničenoj mjeri utječu pasmine Mytilini (ili Lesvos) i Chios.

Ishrana odraslih ovaca temelji se uglavnom na slobodnoj ispaši na pašnjacima određenog zemljopisnog područja. Ishrana ovaca uključuje i dopunske mješavine koje obično sadržavaju proizvode dobivene od žitarica, mahunarke, slamu žitarica (uglavnom durum pšenica), djetelinu i proizvode uljarica, koji se uglavnom proizvode na razgraničenom zemljopisnom području, te vitamine i elemente u tragovima.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Oznaka „Arnaki Limnou” može se upotrebljavati isključivo za janjad ojanjenu, uzgojenu i zaklanu unutar razgraničenog područja. To uključuje iskrvarenje i skidanje kože. Ovce od kojih je janjad ojanjena isto su tako ojanjene i uzgojene na razgraničenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Bez obzira na to kako se proizvod predstavlja za prodaju (cijeli, polovica ili u komadima), uz zahtjeve za označivanje navedene u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a, na meso „Arnaki Limnou” postavlja se sljedeći poseban logotip:

Image 5

Taj logotip mora imati i brojčanu oznaku životinje i gospodarstva s kojeg potječe trup te datum klanja. Brojčana oznaka sastoji se od:

| — | numeričkog koda koji se odnosi na gospodarstvo na kojem se proizvode životinje, |
| --- | --- |

—

numeričkog koda koji se odnosi na gospodarstvo na kojem se proizvode životinje,

| — | identifikacijske oznake žive životinje koja odgovara trupu, |
| --- | --- |

—

identifikacijske oznake žive životinje koja odgovara trupu,

| — | datuma klanja. |
| --- | --- |

—

datuma klanja.

Na primjer, trup s gospodarstva s brojčanom oznakom EL8330**** i živa životinja broj 002 zaklana 1. prosinca 2020. dobili bi jedinstvenu oznaku 8330****002-01/12/2020.

Ako se meso „Arnaki Limnou” reže i pakira, prethodno navedena etiketa premješta se na pojedinačne komade mesa ili vanjski omot ako je proizvod već pakiran kako bi krajnji potrošač dobio sve relevantne informacije.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se proizvodi „Arnaki Limnou” definirano je zemljopisnim granicama otoka Limnos i Agios Efstratios.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda s razgraničenim područjem temelji se na posebnim svojstvima kvalitete mesa. Meso „Arnaki Limnou” cijenjen je proizvod. Ima ugodna organoleptička svojstva, koja proizlaze iz tradicionalnih metoda uzgoja janjadi i ovaca te njihove ishrane, koja se uglavnom temelji na bogatoj vegetaciji pašnjaka na razgraničenom zemljopisnom području.

Posebnosti zemljopisnog područja

Otoci Limnos i Agios Efstratios pripadaju skupini otoka sjeveroistočnog Egejskog mora. Limnos se uglavnom sastoji od ravnih prostranstava bez drveća i ravnica. Među glavnim su značajkama krajolika polja pšenice i žitarica, vinogradi, šikare i široki pašnjaci, koji čine više od polovine otoka. Sličan je i otok Agios Efstratios (ili „Ai Stratis”).

Dva su otoka neodvojivo povezana u društvenom i kulturnom smislu, ali i u smislu gospodarstva i trgovine. Brojni su se proizvodi tijekom godina prodavali i prevozili između dvaju otoka. To neometano kretanje stoke uključivalo je i ovce, što je pridonijelo njihovu homogenom razvoju na dvama otocima. Otok Agios Efstratios ima redovnu brodsku vezu samo s Limnosom.

Prirodni čimbenici

Kao i u ostatku Grčke klima na tom području tipična je mediteranska. Zime su blage i vlažne. Ljeta su relativno vruća i suha, a duga razdoblja sunčanog vremena traju većinu godine. Ipak, klima je na tom području suša s povremenim jakim vjetrovima i rijetkim padalinama.

Kao otoci u Egejskom moru Limnos i Agios Efstratios predstavljali su bitnu rutu za postupnu migraciju lokalnih biljnih vrsta s istoka u Grčku zbog blizine biljaka podrijetlom iz Male Azije.

Ovce s obaju otoka hrane se uglavnom bogatom zeljastom vegetacijom s aromatskim biljem i grmljem. Studije su pokazale da se prirodna vegetacija Limnosa sastoji od 756 biljnih vrsta, uglavnom terofita (55 %). Među njima je osam grčkih endemskih vrsta, jedna je endemska za sjeveroistočno Egejsko more, a jedna za Limnos. Osim toga, otok Agios Efstratios unatoč maloj veličini ima 438 različitih biljnih vrsta.

Nisko raslinje (šikara) općenito je široko rasprostranjeno na otocima Limnos i Agios Efstratios. Točnije, šikare čine 25 % pašnjaka na tom području. Sljedeće su tipične vrste niskog raslinja: hrast oštrika, trnovita oskorušica, majčina dušica, origano, kapinika, sporiš, kadulja, Anthyllis hermanniae, mlječika, kantarion, ružičasti bušin, bušin, bijeli bušin i velenduh. I sljedeće su biljke prisutne na tom području: sredozemna mlječika, ljepljivi oman i grčka marulja.

Drvenasta vegetacija makije na dvama otocima obuhvaća i sljedeće vrste: judino drvo, kapinika, esparto, buhačicu, drvo zelene masline, divlju maslinu, ružmarin, divlje šparoge, veprinu i ostalo.

Na području ima i dina s vegetacijom koju čini sklerofilna šikara.

Osim toga, vegetacija dvaju otoka često obuhvaća prirodne trave i mahunarke koje su idealne za ispašu ovaca.

Stoka

Zbog dugotrajne i kontinuirane prilagodbe na okolinu uz primjenu dugog postupka selekcije i uzgoja populacija ovaca savršeno se prilagodila posebnom lokalnom tlu i klimatskim uvjetima te razvila vrlo posebna svojstva kao što su samodostatnost i otpornost na nepovoljne uvjete okoliša, otpornost na endemske bolesti te visokokvalitetna produktivnost.

Životinje su prosječne veličine i dobrih proporcija. Prilagodile su se teškim geofizičkim i klimatskim uvjetima područja te mikroklimi i okolišu otoka Limnos i Agios Efstratios.

Općenito, ishrana ovaca i janjadi doprinosi proizvodnji mesa karakterističnog profila masnih kiselina. Sastav masti u mesu povezan je s dovoljnim omjerom višestruko nezasićenih masnih kiselina iz biljaka, što se smatra iznimno poželjnim jer se povezuje s posebnim okusom proizvedenog mesa. Slobodnom ispašom povećava se i koncentracija drugih poželjnih mikronutrijenata u mesu, kao što su vitamini i prirodni antioksidansi.

Ljudski čimbenici

Tradicionalna metoda uzgoja životinja temelji se na tipičnim ograđenim prostorima („mantre”) u kojima su životinje smještene u blizini pašnjaka. Takav tradicionalni oblik nastambi za životinje („mantre”) omogućuje izravan pristup okolnim pašnjacima.

Tradicionalne prakse stočara utječu na svojstva proizvoda „Arnaki Limnou”. Prije svega, kasno odbijanje janjadi od sise (nakon otprilike 60 dana) pridonosi zdravom rastu s obilnim naslagama masti u tijelu. Osim toga, s obzirom na to da se stada drže u tradicionalnim prostorima, ovce hranu mogu pronaći u blizini jer se pašnjaci nalaze pored tih prostora, a udaljenosti su na otocima male. Životinje se stoga ne naprežu, pa mogu imati znatno veće zalihe međumišićne masti od ostalih sličnih životinja i razviti mišićnu masu.

Koliko je moguće, odbijena janjad i odrasle životinje imaju stalan pristup pašnjacima do klanja. Odrasle životinje i janjad pasu cijele godine, a zahvaljujući poluekstenzivnom uzgoju imaju pristup pašnjacima s raznolikim aromatskim jestivim biljem i travama. Zbog toga nastaju mirisne komponente u masnom tkivu, što pridonosi ugodnim organoleptičkim svojstvima proizvoda. Takva svojstva uključuju okus u kombinaciji s mekoćom mesa zbog količine međumišićne masti.

Poluekstenzivan uzgoj koji se temelji na iskorištavanju prirodnog ekosustava tog područja ispašom razvio se tijekom vremena zbog posebnih uvjeta okoline i radi prilagodbe na njih. Upravo je to način očuvanja ekosustava i bioraznolikosti područja, a istodobno i sastavni dio lokalnog kulturnog naslijeđa.

Umijeće uzgoja ovaca prenosi se s generacije na generaciju tako što se stočarska praksa i iskustva prenose mlađim poljoprivrednicima, koji i danas proizvode poznato, visokokvalitetno meso „Arnaki Limnou”. Stoljećima su stada držali iskusni stočari lokalno poznati kao „kehagiades”, koji su stoku vodili na ispašu u posebne ograđene prostore. Tako je uspostavljen održiv model poluekstenzivnog ovčarstva.

Posebnosti proizvoda

Meso „Arnaki Limnou” mekano je i sočno kad je riječ o njegovim organoleptičkim svojstvima. Ukupan sadržaj masti visok je, a mast je uglavnom međumišićna („prošaranost”), što ima pozitivan učinak na okus i mekoću proizvoda.

S obzirom na dob u vrijeme klanja, trup je relativno težak. Ima i dobro razvijenu mišićnu masu, naročito u dijelovima koji su vrlo traženi i imaju visoku komercijalnu vrijednosti kao što su butovi, stražnje noge i rebra (kotleti).

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i posebnih svojstava proizvoda

„Arnaki Limnou” ima ugodna organoleptička svojstva i vrlo je raširen proizvod s dugogodišnjom proizvodnjom na oba otoka. Posebni okolišni čimbenici i ljudske prakse koje dugo prevladavaju na razgraničenom zemljopisnom području otoka Limnos i Agios Efstratios doveli su do razvoja proizvoda s ugodnim svojstvima, pa se „Arnaki Limnou” razlikuje od ostalih sličnih proizvoda.

Uzgoj ovaca temelj je stočarstva na oba otoka. Vegetacija za ispašu na tim dvama otocima vrlo je slična. Limnos ima velike pašnjake koji pokrivaju trećinu ukupnog područja otoka. Šikare čine oko 25 % pašnjaka na otoku. Vegetacija je na tim područjima niska, široko razmaknuta i raspršena. Prevladavaju trnovita oskorušica, majčina dušica i velik broj aromatskog bilja.

Pašnjaci Limnosa i Agiosa Efstratiosa imaju znatan kapacitet za ispašu, a njihova je prednost raznolikost aromatskog bilja. Zbog toga nastaje meso u kojem je mast poprimila organoleptička svojstva definirana raznolikim aromatskim i ostalim biljem s pašnjaka. Kvalitetu i organoleptička svojstva proizvoda određuje široki pristup životinja pašnjacima.

Nježan teren razgraničenog područja s niskim ravnicama omogućuje lak pristup pašnjacima u blizini tradicionalnih nastambi. Životinje se stoga ne naprežu, pa mogu imati znatno veće zalihe međumišićne masti od ostalih sličnih životinja i razviti mišićnu masu.

Ovce koje pasu na otocima Limnos i Agios Efstratios konzumiraju raznovrsno aromatsko jestivo bilje i trave. Ne moraju ići daleko u potrazi za hranom jer su otoci mali.

S obzirom na klimu životinje mogu živjeti na pašnjacima tijekom cijele godine umjesto u nastambama za stoku. Dakle, nakon razdoblja hranjenja isključivo mlijekom janjad ima pristup pašnjacima do klanja. Ispaša je razlog visokog sadržaja masti u jestivom tkivu. Ishrana životinja uvelike se sastoji od slobodne ispaše.

Odrasle ovce imaju gotovo neprekidan pristup pašnjacima tijekom cijele godine, kao i janjad u razdoblju od odbijanja od sise do klanja. Upravo ta kombinacija izravne ispaše bogatom vegetacijom na dvama otocima i dugog razdoblja sisanja životinja koje se uzgajaju poluekstenzivno stvara definirajuća svojstva kvalitete mesa jer trupovi u konačnici imaju dovoljnu mišićnu masu i međumišićnu mast.

Količina međumišićne masti u mesu „Arnaki Limnou” izravno utječe na sadržaj vlage i teksturu mesa te na njegov okus i mirise koji se otpuštaju tijekom kuhanja.

Identitet proizvoda s oznakom „Arnaki Limnou” temelji se na poluekstenzivnom uzgoju, slobodnoj ispaši i tradicionalnim praksama koje primjenjuju stočari. Potražnja za proizvodom „Arnaki Limnou” s opisanim ugodnim svojstvima poticaj je za očuvanje tih praksi uzgoja kako bi se zajamčila ta svojstva.

Sve navedeno pridonosi prihvatljivoj kvaliteti i ugodnim organoleptičkim svojstvima mesa „Arnaki Limnou” zbog kojih je postalo ugledno. Proizvod je povezan s gastronomskom tradicijom otoka na kojima su lokalni recepti, kao što je janjetina „kaspakino”, omiljeni među lokalnim stanovništvom i turistima.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---