# Europeiska unionens C 223/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 223 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången8 juni 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 223

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången8 juni 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 223/01 | Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för utlämning till tredje land | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 223/01

Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för utlämning till tredje land

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 223/02 | Eurons växelkurs — 7 juni 2022 | 36 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 223/02

Eurons växelkurs — 7 juni 2022

36

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 223/03 | Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 37 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 223/04 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  ) | 48 |
| 2022/C 223/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 50 |
| 2022/C 223/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  ) | 52 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 223/07 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 54 |
| 2022/C 223/08 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 58 |
| 2022/C 223/09 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 63 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 223/03

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

37

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 223/04

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10762 – H&F / IRI) (
  1
  )

1

48

2022/C 223/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

50

2022/C 223/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10575 – BOUYGUES / EQUANS) (
  1
  )

1

52

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 223/07

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

54

2022/C 223/08

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

58

2022/C 223/09

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

63

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/1

---

Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för utlämning till tredje land

(2022/C 223/01)

Innehåll

| Förteckning över förkortningar | 3 |
| --- | --- |

| Inledning | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Sammanfattning av domstolens rättspraxis | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Framställningar om utlämning för lagföring | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15 | 5 |
| --- | --- |

| Domstolens beslut av den 6 september 2017, Schotthöfer & Steiner v Adelsmayr, C-473/15 | 7 |
| --- | --- |

| Domstolens dom av den 10 april 2018, Pisciotti, C-191/16 | 8 |
| --- | --- |

| Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU | 8 |
| --- | --- |

| Domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19 | 9 |
| --- | --- |

| Domstolens dom av den 12 maj 2021, WS, C-505/19. | 11 |
| --- | --- |

| 1.2. | Framställningar om utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd | 12 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17 | 12 |
| --- | --- |

| C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München [målet ännu inte avgjort] | 13 |
| --- | --- |

| 2. | Tillämpliga riktlinjer i fall där stater tillämpar undantaget på grund av medborgarskap | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Framställningar om utlämning för lagföring | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Tillämpningsområdet för Petruhhin-mekanismen | 14 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Steg som de behöriga myndigheterna ska följa när undantaget på grund av medborgarskap är tillämpligt | 15 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Tidsfrist för att svara på ett meddelande | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Avslag på en begäran om utlämning | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Återupptagande av utlämningsförfarandet | 17 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Framställningar om utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Tillämpningsområde | 17 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Steg som de behöriga myndigheterna ska följa när undantaget på grund av medborgarskap är tillämpligt | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Informationsutbyte mellan den anmodade staten och medborgarskapslandet | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 3. | Riktlinjer som är tillämpliga på alla stater oavsett undantag på grund av nationalitet | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Bedömning av grundläggande rättigheter före en utlämning | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Tillämpning av stadgan | 18 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Tillämpning av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. | 19 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Ogrundade eller otillbörliga, inbegripet politiskt motiverade röda meddelanden, arresteringsorder och framställningar om utlämning | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Interpols befintliga mekanism för missbruk av röda meddelanden | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Informationsutbyte mellan kontaktpunkter om ogrundade eller otillbörliga, särskilt politiskt motiverade, framställningar om utlämning | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 4. | Praktiska aspekter av Petruhhin-mekanismen och politiskt motiverade framställningar om utlämning | 21 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Kontaktpunkter | 21 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Regler i fråga om språk samt kostnader | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Dataskyddsordning | 21 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| BILAGA 1 | Exempel på åtgärder som ska vidtas när det gäller framställningar om utlämning för lagföring – de viktigaste stegen i Petruhhin-mekanismen | 22 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 1

| BILAGA 2 | Översikt över undantag på grund av medborgarskap (uppgifter som tillhandahållits av stater) | 23 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 2

| BILAGA 3 | Mall för att informera medborgarskapslandet | 25 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 3

| BILAGA 4 | Mall för att lämna ytterligare information till medborgarskapslandet | 28 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 4

| BILAGA 5 | Mall för att begära en förlängning av tidsfristen för att informera den anmodade myndigheten i enlighet med Petruhhin-mekanismen | 30 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 5

| BILAGA 6 | Mall för svar på en begäran om förlängning av tidsfristen | 31 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 6

| BILAGA 7 | Mall för medborgarskapslandets svar till den anmodade staten | 32 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 7

| BILAGA 8 | Mall för att anmäla eller begära information om ogrundade, otillbörliga, särskilt politiskt motiverade framställningar om utlämning och/eller framställningar som tar upp frågor som rör stadgan/Europakonventionen | 34 |
| --- | --- | --- |

BILAGA 8

Förteckning över förkortningar

| Stadgan | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna |
| --- | --- |
| Domstolen | Europeiska unionens domstol |
| EES | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet |
| ERN | Europeiskt rättsligt nätverk |
| Eurojust | Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete |
| Europol | Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning |
| Arresteringsorder EU-IC/NO | Arresteringsorder som utfärdas enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island och Konungariket Norge om förfarande för överlämnande mellan Europeiska unionens medlemsstater och Island och Norge |
| Rambeslutet om en europeisk arresteringsorder | Rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna |
| Interpol | Internationella kriminalpolisorganisationen |
| Stat | De 27 EU-medlemsstaterna samt Island och Norge |
| EUF-fördraget | Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| USA | Amerikas förenta stater |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Stadgan

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna

Domstolen

Europeiska unionens domstol

EES

Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

ERN

Europeiskt rättsligt nätverk

Eurojust

Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete

Europol

Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning

Arresteringsorder EU-IC/NO

Arresteringsorder som utfärdas enligt avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island och Konungariket Norge om förfarande för överlämnande mellan Europeiska unionens medlemsstater och Island och Norge

Rambeslutet om en europeisk arresteringsorder

Rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna

Interpol

Internationella kriminalpolisorganisationen

Stat

De 27 EU-medlemsstaterna samt Island och Norge

EUF-fördraget

Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

USA

Amerikas förenta stater

Ansvarsfriskrivning

Dessa riktlinjer är varken rättsligt bindande eller uttömmande. De påverkar inte befintlig EU-lagstiftning och dess framtida utveckling. De påverkar inte heller EU-domstolens auktoritativa tolkning av unionsrätten.

INLEDNING

Utlämningsförfaranden mellan medlemsstater och tredjeländer regleras främst genom en kombination av olika rättsliga grunder på flera nivåer: multilaterala avtal (t.ex. Europarådets konventioner (1)), bilaterala avtal (som ingåtts antingen av EU eller av medlemsstaterna) och nationell lagstiftning.

I allmänhet ger utlämningsavtal möjlighet till ett ”undantag på grund av medborgarskap”, vilket innebär att de avtalsslutande parterna kan vägra att utlämna sina egna medborgare.

Dessutom innebär vissa avtal som föreskriver undantag på grund av nationalitet att de avtalsslutande parterna ska respektera principen ”aut dedere aut judicare” (2) för att förhindra straffrihet för sina egna medborgare (3). I allmänhet kan länders åtal mot egna medborgare baseras på principen om aktiv person, som är tillämplig på brott som begåtts av medborgare utanför en avtalsslutande parts territorium.

År 2016 införde Europeiska unionens domstol i domen Petruhhin (4) särskilda skyldigheter för medlemsstater som inte utlämnar sina egna medborgare när de mottar en begäran om utlämning från ett tredjeland för lagföring av en unionsmedborgare som är medborgare i en annan medlemsstat och som har utövat sin rätt till fri rörlighet enligt artikel 21.1 (5) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Domen i målet Petruhhin är den första där domstolen slog fast att en medlemsstat i Europeiska unionen som ställs inför en begäran om utlämning från ett tredjeland avseende en medborgare i en annan medlemsstat är skyldig att inleda ett samrådsförfarande med den medlemsstat där unionsmedborgaren är medborgare (Petruhhin-mekanismen), och därmed ger denna medlemsstat möjlighet att lagföra sin medborgare genom en europeisk arresteringsorder. De särskilda skyldigheter som åläggs medlemsstater som inte utlämnar sina egna medborgare har sin grund i behovet av att säkerställa icke-diskriminerande behandling mellan egna medborgare och andra EU-medborgare (6). Medlemsstaternas skyldigheter har preciserats ytterligare i senare rättspraxis (7). Domstolen utvidgade dessutom Petruhhin-mekanismen till Island och Norge (8).

Den 4 juni 2020 anmodade rådet ordförandeskapet att uppmana Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket att analysera hur framställningar om utlämning av EU-medborgare från tredjeländer hanteras i praktiken. De enades också om att lägga fram förslag i detta avseende, med tanke på eventuella EU-riktlinjer som ska utarbetas av kommissionen (9).

Som svar på detta offentliggjorde Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket en gemensam rapport i november 2020 (10). Till de viktigaste utmaningar som identifierades i denna rapport hörde följande:

| — | Osäkerhet om vilken myndighet som ska vända sig till medborgarskapsmedlemsstaten, vilken medlemsstat som ska hantera och bära kostnaderna för översättning, och/eller vilket instrument för rättsligt samarbete som bäst tillämpas för att säkerställa lagföring i den medlemsstat där personen är medborgare. |
| --- | --- |

—

Osäkerhet om vilken myndighet som ska vända sig till medborgarskapsmedlemsstaten, vilken medlemsstat som ska hantera och bära kostnaderna för översättning, och/eller vilket instrument för rättsligt samarbete som bäst tillämpas för att säkerställa lagföring i den medlemsstat där personen är medborgare.

| — | Olika metoder i fråga om omfattningen av den information som lämnas, tidsfrister för svar och beslut samt typer av bedömningar som utförs inom ramen för Petruhhin-mekanismen. |
| --- | --- |

—

Olika metoder i fråga om omfattningen av den information som lämnas, tidsfrister för svar och beslut samt typer av bedömningar som utförs inom ramen för Petruhhin-mekanismen.

| — | Spänningar mellan skyldigheter enligt EU-rätten å ena sidan och bilaterala och multilaterala utlämningsfördrag å andra sidan. |
| --- | --- |

—

Spänningar mellan skyldigheter enligt EU-rätten å ena sidan och bilaterala och multilaterala utlämningsfördrag å andra sidan.

| — | Flera parallella kanaler användes för att informera och överföra information, vilket ofta ledde till dubbelarbete, osäkerhet och förvirring. |
| --- | --- |

—

Flera parallella kanaler användes för att informera och överföra information, vilket ofta ledde till dubbelarbete, osäkerhet och förvirring.

Därefter antog rådet i december 2020 slutsatser om den europeiska arresteringsordern och utlämningsförfaranden – aktuella utmaningar och vägen framåt (11). I slutsatserna erinrades om följande: Till följd av domstolens domar i målet Petruhhin och flera senare avgöranden (12)
  har medlemsstaterna vid handläggning av sådana framställningar två skyldigheter: å ena sidan skyldigheten att fullgöra de gällande förpliktelserna enligt internationell rätt och bekämpa risken för att det berörda brottet inte medför någon påföljd och, å andra sidan, skyldigheten för medlemsstater som inte utlämnar sina medborgare att i enlighet med principerna om fri rörlighet och icke-diskriminering på grund av nationalitet skydda medborgare från andra medlemsstater så effektivt som möjligt från åtgärder som kan beröva dem rätten att fritt röra sig och uppehålla sig i EU.

Enligt Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets rapport finns det ytterligare problem som påverkar utlämning. I sina slutsatser från 2020 betonade rådet följande: De praktiska erfarenheterna i olika medlemsstater visar att det förekommer att tredjeländer ger in ogrundade och otillbörliga framställningar om utlämningarr. Rådet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av resultaten av den analys som utarbetats av Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket, överväga behovet av ytterligare åtgärder, till exempel ett förslag om en gemensam strategi för att hantera potentiellt otillbörliga och även politiskt motiverade framställningar om sökning och utlämning från tredjeländer. I detta sammanhang bör bästa praxis i medlemsstaterna beaktas.

För utarbetandet av dessa riktlinjer samrådde kommissionen med medlemsstaterna genom en enkät om framställningar om utlämning från tredjeländer. Kommissionen har också utarbetat en tabell över utlämningsavtal och avtal om ömsesidig rättslig hjälp som medlemsstaterna har ingått med tredjeländer (finns på det europeiska rättsliga nätverkets webbplats). I juni och oktober 2021 diskuterades resultaten av enkäten vid särskilda möten med medlemsstaternas experter. Kommissionen samrådde också med olika intressenter och experter, däribland Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket.

I dessa riktlinjer sammanfattas domstolens rättspraxis. De tar också hänsyn till erfarenheterna från tillämpningen av Petruhhin-mekanismen i hela EU samt i Island och Norge under de senaste fem åren.

1.   SAMMANFATTNING AV DOMSTOLENS RÄTTSPRAXIS

Framställningar om utlämning kan utfärdas i syfte att lagföra brott eller verkställa ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd.

Vad gäller den första kategorin – framställningar om utlämning som görs för lagföring, har domstolen utvecklat den så kallade Petruhhin-doktrinen (13).

Beträffande den andra kategorin – framställningar om utlämning i syfte att verkställa ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd – har domen i målet Raugevicius hittills varit det enda vägledande förhandsavgörandet (14). För närvarande pågår ett annat mål vid EU-domstolen rörande en framställan om utlämning i syfte att verkställa ett fängelsestraff (15).

1.1.   Framställningar om utlämning för lagföring

Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15 (16)

Domen i målet Petruhhin är den första där domstolen slog fast att en medlemsstat i Europeiska unionen som ställs inför en begäran om utlämning från ett tredjeland avseende en medborgare i en annan medlemsstat är skyldig att inleda ett samrådsförfarande med den medlemsstat där unionsmedborgaren är medborgare (Petruhhin-mekanismen), och därmed ger denna medlemsstat möjlighet att lagföra sin medborgare genom en europeisk arresteringsorder.

Fakta i målet

Målet gällde en begäran om utlämning från de ryska myndigheterna till Lettland avseende en estnisk medborgare, Aleksei Petruhhin, misstänkt för försök till organiserad brottslig handel med en stor mängd narkotika. Republiken Lettlands allmänna åklagarmyndighet godkände utlämningen till Ryssland. Aleksei Petruhhin ansökte dock om att utlämningsbeslutet skulle hävas med motiveringen att han enligt avtalet mellan Republiken Estland, Republiken Lettland och Republiken Litauen om rättslig hjälp och rättsförhållanden åtnjöt samma rättigheter i Lettland som en lettisk medborgare, däribland skydd mot ogrundad utlämning.

Tolkningsfrågorna

Den lettiska högsta domstolen frågade EU-domstolen huruvida medborgare i en annan medlemsstat, vid tillämpningen av ett utlämningsavtal som ingåtts mellan en medlemsstat och ett tredjeland (Lettland och Ryssland), med hänsyn till principen om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet enligt artikel 18 EUF-fördraget och unionsmedborgarnas rätt att fritt röra sig och uppehålla sig enligt artikel 21.1 EUF-fördraget, ska omfattas av den regel som förbjuder utlämning från den anmodade medlemsstaten av dess egna medborgare. Den lettiska högsta domstolen frågade även om den anmodade medlemsstaten (det vill säga den medlemsstat från vilken ett tredjeland begär utlämning av en medborgare i en annan medlemsstat, i förevarande fall Lettland) ska kontrollera (och, i förekommande fall, enligt vilka kriterier) att utlämningen inte kommer att påverka de rättigheter som skyddas av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (17) (stadgan).

Domstolens resonemang och svar

Domstolen preciserade preliminärt att även om reglerna om utlämning i princip omfattas av medlemsstaternas behörighet, omfattas en sådan situation som den som är aktuell i det nationella målet fortfarande av tillämpningsområdet för fördragen i den mening som avses i artikel 18 EUF-fördraget, eftersom den innebär att den rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier som föreskrivs i artikel 21 EUF-fördraget ska utövas när det inte finns något internationellt avtal mellan unionen och det berörda tredjelandet.

En medlemsstat är inte skyldig att ge varje unionsmedborgare som har flyttat inom dess territorium samma skydd mot utlämning som dess egna medborgare.

I avsaknad av unionsbestämmelser om utlämning mellan medlemsstater och tredjeland är det, för att motverka risken för straffrihet och samtidigt skydda unionsmedborgarna från åtgärder som kan frånta dem rätten till fri rörlighet, nödvändigt att använda alla förfaranden för samarbete och ömsesidig hjälp på straffrättens område enligt unionsrätten. Följaktligen ska informationsutbytet med den medlemsstat där den berörda personen är medborgare prioriteras för att ge myndigheterna i denna medlemsstat möjlighet att utfärda en europeisk arresteringsorder för lagföring, såvida de enligt nationell rätt är behöriga att lagföra personen för brott som begåtts utanför deras territorium. Genom att samarbeta på detta sätt med den medlemsstat där den berörda personen är medborgare och genom att prioritera denna potentiella europeiska arresteringsorder framför framställningen om utlämning, agerar den mottagande medlemsstaten på ett sätt som i mindre utsträckning inkräktar på utövandet av den fria rörligheten, samtidigt som risken för straffrihet i möjligaste mån undviks. Den europeiska arresteringsordern anses vara lika effektiv som utlämning för att minimera risken att en person som misstänks för brott undgår straff.

Domstolen fann också att när en medlemsstat mottar en framställning från ett tredjeland om utlämning av en medborgare i en annan medlemsstat, ska den anmodade medlemsstaten kontrollera att utlämningen inte kommer att påverka de rättigheter som avses i artikel 19 i stadgan (18). I den mån den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten har tillgång till uppgifter som visar att det finns en verklig risk för att frihetsberövade personer i den utfärdande medlemsstaten utsätts för en omänsklig eller förnedrande behandling, är den skyldig att bedöma förekomsten av en sådan risk när den fattar beslut om framställningen om utlämning. I detta syfte ska den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten grunda sin bedömning på objektiva, trovärdiga, precisa och vederbörligen aktualiserade uppgifter. Dessa uppgifter kan bland annat erhållas från internationella domstolsavgöranden, såsom domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, domar från domstolar i det berörda tredjelandet samt beslut, rapporter och andra handlingar som upprättats av organ inom Europarådet eller under Förenta nationernas överinseende.

Domstolens beslut av den 6 september 2017, Schotthöfer & Steiner v Adelsmayr, C-473/15 (19)

I beslutet Schotthöfer & Steiner v Adelsmayr upprepade domstolen resonemanget från domen Petruhhin om att stadgan är tillämplig när en unionsmedborgare har använt sin rätt att röra sig fritt inom unionen genom att flytta från en medlemsstat där har eller hon är medborgare till en annan medlemsstat. Domstolen slog dessutom fast att en begäran om utlämning ska avslås av den anmodade medlemsstaten när denna medborgare löper en allvarlig risk att utsättas för dödsstraff vid utlämning.

Fakta i målet

Peter Adelsmayr hade arbetat som narkos- och intensivvårdsläkare i ett antal år med början år 2004. I februari 2009 inträffade att en patient som Adelmayr behandlade i Förenade Arabemiraten, vilken var i ett allvarligt tillstånd och hade haft flera hjärtattacker, avled efter en operation efter att ha drabbats av ännu en hjärtattack. Adelsmayr anklagades för patientens död. Efter anmälan från en läkare på det sjukhus där Adelsmayr var verksam genomfördes en utredning. I utredningsrapporten konstaterades att det förelåg misstankar om mord och dråp. År 2011 inleddes ett rättegång i Förenade Arabemiraten. Åklagarmyndigheten yrkade att den tilltalade (Adekmayr) skulle dömas till döden. År 2012 lämnade han Förenade Arabemiraten. I hans frånvaro dömdes han till livstids fängelse i ett interimistiskt förfarande som kunde återupptas när som helst och där han fortfarande skulle dömas till dödsstraff.

Ett straffrättsligt förfarande inleddes även mot Adelsmayr i den stat där han var medborgare, nämligen Österrike, avseende samma anklagelser som de som riktats mot honom i Förenade Arabemiraten. År 2014 lade åklagarmyndigheten i Österrike ned förundersökningen och förklarade att ”motparten trovärdigt kunde visa att det förfarande som hade inletts i Dubai troligen var en hetskampanj mot honom”.

Tolkningsfrågorna

Den hänskjutande domstolen ställde ett antal frågor till domstolen. Domstolen besvarade emellertid endast frågan rörande artiklarna 19.2 och 47 (20) i stadgan. Den hänskjutande domstolen har ställt denna fråga för att få klarhet i huruvida de två artiklarna ska tolkas så, att en medlemsstat i Europeiska unionen ska avslå ett tredjelands begäran om utlämning av en unionsmedborgare som vistas på den ifrågavarande medlemsstatens territorium, om det straffrättsliga förfarande som ligger till grund för begäran om utlämning och utevarodomen i tredjelandet inte har varit förenliga med den folkrättsliga miniminivån för skydd och unionens principer om grunderna för rättsordningen (ordre public) och principen om en rättvis rättegång.

Domstolens resonemang och svar

Domstolen erinrade om att bestämmelserna i stadgan, särskilt artikel 19, är tillämpliga på ett beslut av en medlemsstat om utlämning av en unionsmedborgare, i en situation där denna medborgare har utnyttjat sin rätt till fri rörlighet inom unionen. Domstolen slog fast att artikel 19.2 i stadgan ska tolkas så, att en begäran om utlämning från ett tredjeland som avser en unionsmedborgare som, vid utövandet av sin rätt till fri rörlighet, lämnar sin ursprungsmedlemsstat för att uppehålla sig i en annan medlemsstat, ska avslås av den sistnämnda medlemsstaten när vederbörande löper en allvarlig risk att utsättas för dödsstraff vid utlämning. Det var därför inte nödvändigt att pröva frågan i den del den avsåg artikel 47 i stadgan.

Domstolens dom av den 10 april 2018, Pisciotti, C-191/16 (21)

I domen Pisciotti tillämpade domstolen resonemanget från domen Petruhhin på en situation där det fanns ett gällande utlämningsavtal mellan Europeiska unionen och det tredjeland som begärde utlämning. Domstolen konstaterade att en medlemsstat inte är skyldig att utvidga ett förbud mot att utlämna sina egna medborgare till Förenta staterna till att omfatta alla EU-medborgare som reser inom dess territorium. Innan en anmodad medlemsstat utlämnar en unionsmedborgare måste den emellertid ge den medlemsstat där han eller hon är medborgare möjlighet att begära överlämnande av denna medborgare med stöd av en europeisk arresteringsorder.

Fakta i målet

År 2010 utfärdade en amerikansk domstol en arresteringsorder mot Romano Pisciotti, en italiensk medborgare. Romano Pisciotti greps i Tyskland när hans flyg från Nigeria till Italien gjorde en mellanlandning på en tysk flygplats. Han hölls häktad i avvaktan på överlämnande och år 2014 godkändes utlämningen av honom av en tysk domstol. De italienska konsulära myndigheterna hölls informerade om Romano Pisciotti situation innan framställningen om utlämning beviljades, men de italienska rättsliga myndigheterna utfärdade inte någon europeisk arresteringsorder. Innan han utlämnades gjorde Pisciotti gällande att utlämningen av honom stred mot unionsrätten, eftersom artikel 16.2 i den tyska grundlagen strider mot det allmänna förbudet mot diskriminering på grund av nationalitet, då den begränsar undantaget på grund av nationalitet till tyska medborgare.

Tolkningsfrågorna

Den hänskjutande domstolen frågade huruvida artikel 18 i EUF-fördraget borde tolkas så att den utgör hinder för att den anmodade medlemsstaten på grundval av en grundlagsbestämmelse gör åtskillnad mellan sina egna medborgare och medborgare i andra medlemsstater och att staten tillåter utlämning av sistnämnda medborgare, medan den inte tillåter utlämning av sina egna medborgare.

Domstolens resonemang och svar

Domstolen konstaterade att EU-rätten inte hindrar att den anmodade medlemsstaten (Tyskland) att på grundval av en grundlagsbestämmelse göra åtskillnad mellan sina egna medborgare och medborgare i andra medlemsstater och att den beviljar utlämning av den berörda EU-medborgaren samtidigt som den förbjuder utlämning av sina egna medborgare, under förutsättning att den anmodade medlemsstaten hade gett de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där personen i fråga var medborgare (Italien) möjlighet att begära utlämning den medborgaren på grundval av en Europeisk arresteringsorder, och den senare medlemsstaten inte vidtagit några åtgärder i den riktningen.

Domstolen följde samma resonemang som i domen i målet Petruhhin och slog fast att den även ska anses tillämplig på ett internationellt avtal mellan unionen och ett tredjeland (avtalet om utlämning mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (22)) som gör det möjligt för en medlemsstat att föreskriva ett undantag på grund av medborgarskap, antingen på baserat på bestämmelserna i ett bilateralt avtal eller baserat på bestämmelser i dess konstitutionella rätt (såsom den tyska grundlagen).

Domstolen preciserade även att en europeisk arresteringsorder som utfärdats av en annan medlemsstat än den anmodade medlemsstaten, för att säkerställa målet att den berörda personen ska undgå straff för de brott som läggs honom eller henne till last, åtminstone måste avse samma brott och den medlemsstat där han eller hon är medborgare ska enligt nationell rätt vara behörig att lagföra personen för sådana brott, även om de begåtts utanför dess territorium.

Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU (23)

I domen Ruska Federacija klargjorde domstolen att Petruhhin-mekanismen i tillämpliga delar gäller för framställningar om utlämning av medborgare i stater i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) med vilka EU har ingått ett avtal om överlämnande, nämligen avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island och Konungariket Norge om överlämnande mellan Europeiska unionens medlemsstater och Island och Norge (24).

Fakta i målet

År 2015 var I.N., en rysk medborgare, föremål för ett internationellt meddelande om efterlysta personer som offentliggjordes av Internationella kriminalpolisorganisationens (Interpol) kontor i Moskva. På grundval av detta meddelande greps I.N., som under tiden hade blivit isländsk medborgare, i Kroatien 2019, där han var på semester. De kroatiska myndigheterna mottog en begäran om utlämning från Ryssland, som godkändes av en kroatisk domstol. I kroatisk lag föreskrivs ett undantag på grund av medborgarskap i samband med framställningar om utlämning. I.N. överklagade beslutet om tillstånd till utlämning till Kroatiens högsta domstol.

Tolkningsfråga

Kroatiens högsta domstol frågade i princip EU-domstolen om Petruhhin-mekanismen även är tillämplig i en situation som rör en person som inte är unionsmedborgare, men som är medborgare i en Eftastat som Island, som är part i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet).

Domstolens resonemang och svar

Domstolen prövade preliminärt frågan huruvida situationen för en medborgare i en Eftastat som är part i EES-avtalet omfattas av unionsrättens tillämpningsområde. Den erinrade om att artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget inte är tillämpliga på tredjelandsmedborgare. Domstolen ansåg emellertid att artikel 36 i EES-avtalet, som utgör en integrerad del av unionsrätten, garanterar friheten att tillhandahålla tjänster på ett sätt som i allt väsentligt är identiskt med artikel 56 EUF-fördraget, inbegripet rätten att resa till ett annat land för att där motta tjänster. På grundval av detta måste situationen för I.N., som åkte till Kroatien för att tillbringa sin semester där och därmed för att motta tjänster med anknytning till turism, anses omfattas av unionsrätten.

Domstolen slog dessutom fast att Island har särskilda förbindelser med Europeiska unionen som går utöver ekonomiskt och kommersiellt samarbete. Landet genomför och tillämpar Schengenregelverket, deltar i det gemensamma europeiska asylsystemet och har ingått ett avtal om överlämnande med Europeiska unionen.

Vad gäller begäran om utlämning ska den anmodade medlemsstaten, såsom redan fastslagits i domen Petruhhin, först kontrollera, i enlighet med artikel 19.2 i stadgan, att den berörda personen vid utlämning inte riskerar att utsättas för dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Vid denna kontroll måste den anmodade staten förlita sig på objektiva, trovärdiga, precisa och vederbörligen aktualiserade uppgifter. I samband med denna kontroll tillade domstolen att en särskilt allvarlig uppgift är att den berörda personen, innan denne erhöll medborgarskap i den berörda Eftastaten, beviljades asyl av denna stat, just på grund av det just på grund av den lagföring som inletts mot honom i den stat som framställt begäran om utlämning.

Innan den anmodade medlemsstaten beslutar om verkställighet av begäran om utlämning är nämnda stat under alla förhållanden skyldig att informera den aktuella Eftastaten och – i förekommande fall – på begäran av denna stat överlämna dess medborgare i enlighet med bestämmelserna i avtalet om överlämnande, under förutsättning att nämnda Eftastat enligt nationell rätt är behörig att lagföra personen för de gärningar som begåtts utanför dess territorium.

Domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19 (25)

I sin dom i mål C-398/19 Generalstaatsanwaltschaft Berlin preciserade domstolen ytterligare kraven i den samarbetsmekanism som utvecklades i domen Petruhhin. Domstolen slog fast att en unionsmedborgare endast får utlämnas till ett tredjeland efter samråd med den medlemsstat där unionsmedborgaren är medborgare. Inom ramen för detta samråd ska den medlemsstat där personen är medborgare underrättas av den medlemsstat från vilken utlämning begärs om samtliga faktiska och rättsliga omständigheter som har meddelats i framställningen om utlämning och ska ges en rimlig tidsfrist för att utfärda en europeisk arresteringsorder avseende denna medborgare. Om den medlemsstat där han är medborgare inte formellt fattar ett beslut om utfärdande av en europeisk arresteringsorder, är den anmodade medlemsstaten inte skyldig att vägra utlämning av en unionsmedborgare som är medborgare i en annan medlemsstat och själv lagföra denna person för brott som begåtts i ett tredjeland.

Fakta i målet

Ukraina begärde utlämning från Tyskland av en ukrainsk medborgare som flyttade till Tyskland 2012. Den berörda personen, BY, erhöll år 2014 rumänskt medborgarskap i egenskap av ättling till rumänska medborgare. Han hade dock aldrig varit bosatt i Rumänien. År 2016 utfärdade en ukrainsk brottmålsdomstol en arresteringsorder mot honom för förskingring av tillgångar under åren 2010 och 2011. Efter begäran om utlämning greps BY i Tyskland. Mot bakgrund av tillämpningen av Petruhhin-mekanismen kontaktade de tyska myndigheterna det rumänska justitieministeriet och frågade om de själva avsåg att lagföra BY. De rumänska myndigheterna informerade de tyska myndigheterna om att det krävdes tillräckliga bevis för att brotten begåtts utomlands för att utfärda en europeisk arresteringsorder. De rumänska myndigheterna begärde dessutom att den allmänna åklagarmyndigheten i Berlin skulle tillhandahålla dokument och kopior av bevismaterialet från Ukraina. Eftersom de rumänska rättsliga myndigheterna inte formellt fattade något beslut om ett eventuellt utfärdande av en europeisk arresteringsorder, ställde den tyska hänskjutande domstolen tre tolkningsfrågor om tolkningen av artiklarna 18 och 21 EUF-fördraget och om tillämpningen av Petruhhin-mekanismen.

Tolkningsfrågor

Den hänskjutande domstolen frågade huruvida

| — | de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet (artiklarna 18 och 21 EUF-fördraget) är tillämpliga i en situation där den berörda personen flyttade sitt centrum för sina intressen till den anmodade medlemsstaten vid en tidpunkt då han eller hon inte var unionsmedborgare, |
| --- | --- |

—

de rättigheter som följer av unionsmedborgarskapet (artiklarna 18 och 21 EUF-fördraget) är tillämpliga i en situation där den berörda personen flyttade sitt centrum för sina intressen till den anmodade medlemsstaten vid en tidpunkt då han eller hon inte var unionsmedborgare,

| — | antingen den medlemsstat där personen är medborgare eller den anmodade medlemsstaten är skyldiga att begära att det ansökande tredjelandet tillhandahåller akten i brottsutredningen för att kunna bedöma om de själva ska överta lagföringen, |
| --- | --- |

—

antingen den medlemsstat där personen är medborgare eller den anmodade medlemsstaten är skyldiga att begära att det ansökande tredjelandet tillhandahåller akten i brottsutredningen för att kunna bedöma om de själva ska överta lagföringen,

| — | den anmodade medlemsstaten, på grundval av domen Petruhhin, är skyldig att vägra utlämning och själv lagföra den berörda personen om det är tillåtet enligt nationell rätt. |
| --- | --- |

—

den anmodade medlemsstaten, på grundval av domen Petruhhin, är skyldig att vägra utlämning och själv lagföra den berörda personen om det är tillåtet enligt nationell rätt.

Domstolens resonemang och svar

När det gäller den första frågan om tillämpligheten av artiklarna 18 och 21 EUF-fördraget, slog domstolen fast att den omständigheten att en person har blivit medborgare i en medlemsstat i unionen, och därmed fått ställning som unionsmedborgare, vid en tidpunkt då han eller hon redan vistades i en annan medlemsstat, inte kan påverka bedömningen att en person på grund av det förvärvade unionsmedborgarskapet har rätt att åberopa artikel 21.1 EUF-fördraget och omfattas av fördragens tillämpningsområde, i den mening som avses i artikel 18 EUF-fördraget, vilken innehåller principen om förbud mot diskriminering på grund av nationalitet. Domstolen preciserade vidare att samma resonemang gäller när den eftersökta unionsmedborgaren också är medborgare i det tredjeland som begär utlämning: Dubbelt medborgarskap kan inte innebära att den berörda personen går miste om de friheter han har enligt unionsrätten i egenskap av medborgare i en medlemsstat.

Vad gäller den andra frågan upprepade domstolen tolkningen av sin tidigare rättspraxis och underströk att den anmodade medlemsstaten är skyldig att informera den medlemsstat där han är medborgare, så att den rättsliga myndigheten i denna medlemsstat kan begära att den berörda personen överlämnas genom en europeisk arresteringsorder. Beträffande detaljerna i det informationsutbyte som krävs slog domstolen fast följande:

| — | Den anmodade medlemsstaten måste informera de behöriga myndigheterna i den medlemsstat i vilken den eftersökta personen är medborgare inte enbart om att det föreligger en begäran om utlämning avseende denna person, utan även om samtliga rättsliga och faktiska omständigheter som det ansökande tredjelandet lämnat inom ramen för begäran om utlämning. |
| --- | --- |

—

Den anmodade medlemsstaten måste informera de behöriga myndigheterna i den medlemsstat i vilken den eftersökta personen är medborgare inte enbart om att det föreligger en begäran om utlämning avseende denna person, utan även om samtliga rättsliga och faktiska omständigheter som det ansökande tredjelandet lämnat inom ramen för begäran om utlämning.

| — | Myndigheterna i medborgarstaten är skyldiga att iaktta sekretess avseende dessa omständigheter om detta krävts av det begärande tredjelandet i fråga. |
| --- | --- |

—

Myndigheterna i medborgarstaten är skyldiga att iaktta sekretess avseende dessa omständigheter om detta krävts av det begärande tredjelandet i fråga.

| — | Den anmodade medlemsstaten ska hålla de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där personen är medborgare underrättade om alla förändringar i den eftersökta personens situation som kan vara relevanta för möjligheten att utfärda en europeisk arresteringsorder med avseende på denna person. |
| --- | --- |

—

Den anmodade medlemsstaten ska hålla de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där personen är medborgare underrättade om alla förändringar i den eftersökta personens situation som kan vara relevanta för möjligheten att utfärda en europeisk arresteringsorder med avseende på denna person.

| — | varken den anmodade medlemsstaten eller medborgarskapsmedlemsstaten är skyldig att lämna in en ansökan till tredjelandet om översändande av brottsutredningen. |
| --- | --- |

—

varken den anmodade medlemsstaten eller medborgarskapsmedlemsstaten är skyldig att lämna in en ansökan till tredjelandet om översändande av brottsutredningen.

| — | det ankommer på den anmodade medlemsstaten att fastställa en rimlig tidsfrist efter vilken utlämningen får verkställas, om den medlemsstat där personen är medborgare inte har utfärdat en europeisk arresteringsorder. |
| --- | --- |

—

det ankommer på den anmodade medlemsstaten att fastställa en rimlig tidsfrist efter vilken utlämningen får verkställas, om den medlemsstat där personen är medborgare inte har utfärdat en europeisk arresteringsorder.

| — | den anmodade medlemsstaten får verkställa utlämningen utan att vara skyldig att vänta längre än en rimlig tid för att den medlemsstat där han är medborgare ska fatta ett formellt beslut om avstående från rätten att utfärda en europeisk arresteringsorder för den berörda personen. |
| --- | --- |

—

den anmodade medlemsstaten får verkställa utlämningen utan att vara skyldig att vänta längre än en rimlig tid för att den medlemsstat där han är medborgare ska fatta ett formellt beslut om avstående från rätten att utfärda en europeisk arresteringsorder för den berörda personen.

Som svar på den tredje frågan preciserade domstolen att enligt EU-rätten har den anmodade medlemsstaten ingen skyldighet att vägra utlämning och själv lagföra vederbörande för brott som begåtts i tredjelandet i ett tredjeland, när den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning medger detta. Detta skulle gå utöver de gränser som unionsrätten kan uppställa för utövandet av det utrymme för skönsmässig bedömning som denna medlemsstat åtnjuter när det gäller beslutet om huruvida lagföring ska inledas eller ej.

Domstolens dom av den 12 maj 2021, WS, C-505/19 (26).

Principen ne bis in idem kan utgöra hinder för att en person som är föremål för ett Interpolmeddelande grips inom Schengenområdet och Europeiska unionen. Så är fallet när de behöriga myndigheterna känner till ett lagakraftvunnet rättsligt beslut som fattats i en stat som är part i Schengenavtalet eller i en medlemsstat som fastställer att denna princip är tillämplig.

Fakta i målet

År 2012 offentliggjorde Interpol, på begäran av Förenta staterna på grundval av en arresteringsorder som utfärdats av myndigheterna i detta land, ett rött meddelande avseende WS, en tysk medborgare, i syfte att eventuellt utlämna honom. Om en person som är föremål för en sådan anmälan befinner sig i en stat som är ansluten till Interpol, kan denna stat i princip tillfälligt gripa personen i fråga eller övervaka eller begränsa hans eller hennes förflyttningar.

Innan detta röda meddelande offentliggjordes hade emellertid ett förfarande för utredning av WS genomförts i Tyskland, vilket åtminstone delvis avsåg samma gärningar som de som låg till grund för meddelandet i fråga. Förfarandet avslutades genom ett lagakraftägande beslut år 2010 efter det att WS hade betalat ett visst penningbelopp, i enlighet med ett särskilt förfarande för uppgörelse som tillämpas enligt tysk straffrätt. Den tyska federala kriminalpolisen informerade därefter Interpol om att den ansåg att principen ne bis in idem, på grund av detta tidigare förfarande, var tillämplig i förevarande fall. Denna princip, som stadgas i såväl artikel 54 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet (27) som i artikel 50 i stadgan, innebär bland annat förbud mot att en person beträffande vilken fråga om ansvar redan har prövats genom lagakraftägande dom åtalas på nytt för samma brott.

År 2017 väckte WS talan mot Tyskland vid förvaltningsdomstolen i Wiesbaden och yrkade att Tyskland skulle förpliktas att vidta nödvändiga åtgärder för att återkalla det röda meddelandet. WS åberopade inte bara ett åsidosättande av principen ne bis in idem, utan även ett åsidosättande av hans rätt till fri rörlighet, såsom den garanteras i artikel 21 EUF-fördraget, eftersom han inte kunde resa till någon stat som är part i Schengenavtalet eller till någon medlemsstat utan att riskera att gripas.

Tolkningsfråga

Den hänskjutande domstolen ställde ett antal frågor till EU-domstolen. Den centrala frågan av relevans för utlämning till följd av ett rött meddelande är emellertid huruvida artikel 54 (28) i tillämpningskonventionen och artikel 21.1 EUF-fördraget, jämförda med artikel 50 (29) i stadgan, ska tolkas så, att de utgör hinder för att myndigheterna i en stat som är part i Schengenavtalet eller i en medlemsstat tillfälligt kan gripa en person beträffande vilken Interpol har offentliggjort ett rött meddelande, på begäran av ett tredjeland, när för det första denna person redan varit föremål för ett straffrättsligt förfarande i en medlemsstat som har avbrutits av åklagaren efter det att den berörda personen uppfyllt vissa villkor, och för det andra myndigheterna i denna medlemsstat har underrättat Interpol om att dessa förfaranden enligt deras uppfattning avser samma gärningar som de som omfattas av det röda meddelandet.

Domstolens resonemang och svar

Domstolen konstaterade att principen ne bis in idem är tillämplig i en situation där ett beslut har fattats som slutgiltigt avslutar det straffrättsliga förfarandet, under förutsättning att den berörda personen uppfyller vissa villkor, såsom betalning av ett penningbelopp som fastställts av åklagarmyndigheten.

Artikel 54 i tillämpningskonventionen, artikel 50 i stadgan och artikel 21.1 EUF-fördraget utgör dock inte hinder för ett tillfälligt omhändertagande av en person som är föremål för ett rött meddelande från Interpol, när det inte har fastställts att den berörda personens ansvar har prövats genom lagakraftägande dom av en stat som är part i Schengenavtalet eller av en medlemsstat för samma gärningar som de som ligger till grund för det röda meddelandet och att principen ne bis in idem följaktligen är tillämplig.

Om det fortfarande är osäkert huruvida principen ne bis in idem är tillämplig, kan det tillfälliga omhändertagandet vara ett nödvändigt steg för att genomföra nödvändiga kontroller och samtidigt undvika risken för att den berörda personen avviker. Åtgärden kan således motiveras av det legitima målet att förhindra att den berörda personen undgår straff, ”förutsatt att det är nödvändigt för dessa kontroller” (30). I den mån det i ett lagakraftägande rättsligt avgörande har fastställts att principen ne bis in idem är tillämplig, är det däremot så, att både det ömsesidiga förtroende mellan de stater som är parter i Schengenavtalet och rätten till fri rörlighet utgör hinder för ett sådant tillfälligt omhändertagande eller för att ett sådant omhändertagande består. Medlemsstaterna och de avtalsslutande staterna i tillämpningskonventionen ska säkerställa tillgång till rättsmedel som gör det möjligt för den berörda personen att erhålla ett sådant lagakraftvunnet domstolsavgörande i vilket det fastställs att principen ne bis in idem är tillämplig.

1.2.   Framställningar om utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd

Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17 (31)

I målet Raugevicius behandlade EU-domstolen en begäran om utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff. Domstolen har i viss mån följt resonemanget i domen i målet Petruhhin, men i detta fall kommit fram till ett annat resultat. Detta var nödvändigt med hänsyn till att ärenden om utlämning för verkställighet av ett straff kan ge upphov till frågor om ne bis in idem om Petruhhin-mekanismen skulle tillämpas (32). Domstolen tog dock hänsyn till att det enligt nationell och/eller internationell rätt finns mekanismer som gör det möjligt för eftersökta personer att avtjäna sina straff i den medlemsstat där de är medborgare. Till exempel ger Europarådets konvention från 1983 om överförande av dömda personer (33) en rättslig ram för denna möjlighet.

Fakta i målet

Raugevicius är litauisk och rysk medborgare som har flyttat till Finland och bott där i flera år. Han är också far till två barn som är bosatta i Finland och som är finska medborgare. Efter en fällande dom i Ryssland utfärdade de ryska myndigheterna 2011 en internationell arresteringsorder för verkställighet av ett utdömt fängelsestraff. För att kunna fatta beslut om framställningen om utlämning begärde Finlands justitieministerium ett utlåtande från Finlands högsta domstol. Högsta domstolen var osäker på huruvida domen Petruhhin var tillämplig och beslutade därför att begära ett förhandsavgörande från EU-domstolen.

I den relevanta finska lagen (den finska grundlagen) föreskrivs att ett fängelsestraff får verkställas i Finland om den dömda personen är finsk medborgare eller utlänning som stadigvarande vistas i Finland och den dömde har samtyckt till verkställighet.

Tolkningsfrågor

Finlands högsta domstol har ställt den första frågan för att få klarhet i huruvida nationella bestämmelser om utlämning ska bedömas på samma sätt med avseende på den fria rörligheten för medborgare i en annan medlemsstat, oberoende av om en begäran om utlämning från ett tredjeland avser verkställighet av ett fängelsestraff eller lagföring såsom i domen Petruhhin. Den andra frågan gällde hur en begäran om utlämning skulle besvaras i en situation där begäran delges medborgarstaten, som emellertid, på grund av rättsliga hinder, inte vidtar åtgärder med avseende på sina medborgare.

Domstolens resonemang och svar

Domstolen tillämpade analogt resonemanget i domen Petruhhin genom att slå fast att en medborgare i en medlemsstat som flyttade till en annan medlemsstat utnyttjade sin rätt till fri rörlighet inom unionen och därför omfattas av tillämpningsområdet för artikel 18 EUF-fördraget. Dubbelt medborgarskap i en medlemsstat och i ett tredjeland kan inte beröva den berörda personen de friheter han har enligt unionsrätten i egenskap av medborgare i en medlemsstat.

En nationell bestämmelse som endast förbjuder utlämning av egna medborgare medför en skillnad i behandling mellan dessa medborgare och medborgare från andra medlemsstater och medför en begränsning av den fria rörligheten i den mening som avses i artikel 21 EUF-fördraget: en sådan begränsning måste vara nödvändig och stå i proportion till det legitima syftet att minimera risken för straffrihet för medborgare i andra medlemsstater än den anmodade medlemsstaten, och det bör inte finnas mindre ingripande åtgärder för att uppnå detta mål, med beaktande av alla faktiska och rättsliga omständigheter i fallet.

Domstolen konstaterade emellertid att när det gäller framställningar om utlämning för verkställighet av ett straff kan konflikten med icke-diskrimineringsprincipen inte lösas genom att den medlemsstat där personen är medborgare ges möjlighet att på nytt utöva sin behörighet att lagföra den berörda personen, eftersom ett sådant nytt åtal mot en redan dömd person kan strida mot principen ne bis in idem. För att undgå risken för straffrihet i sådana situationer hänvisar domstolen till andra mekanismer i nationell och internationell rätt (t.ex. konventionen om överförande av dömda personer) som gör att berörda personer kan avtjäna sina straff, till exempel i sin ursprungsstat, vilket ökar deras möjligheter till social återanpassning efter det att de har avtjänat sina straff.

I detta sammanhang konstaterade domstolen att artikel 3 i den finska lagen om internationellt samarbete vid verkställighet av vissa straffrättsliga påföljder ger utlänningar som är permanent bosatta i Finland möjlighet att avtjäna ett fängelsestraff som utdömts av ett tredjeland i Finland, förutsatt att både den berörda personen och tredjelandet samtycker till detta. Domstolen konstaterade därför också att Raugevicius kunde avtjäna det straff som han dömts till i Ryssland i Finland, förutsatt att både Ryssland och Raugevicius själv samtyckte till detta.

Domstolen slog fast att medborgare i den anmodade medlemsstaten, å ena sidan, och medborgare i andra medlemsstater som är permanent bosatta i den anmodade medlemsstaten och som uppvisar en viss grad av integration i samhället, å andra sidan, befinner sig i en jämförbar situation. Det ankommer på myndigheterna i den anmodade staten att fastställa om det finns en sådan koppling mellan medborgare i andra medlemsstater och den anmodade medlemsstaten. Om så är fallet krävs innebär artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget ett krav på att medborgare i andra medlemsstater, på samma villkor som medborgare i den anmodade medlemsstaten, kan avtjäna sitt straff på den anmodade medlemsstatens territorium.

Domstolen slog således fast att artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget ska tolkas så, att när en begäran om utlämning har framställts av ett tredjeland avseende en unionsmedborgare som har utövat sin rätt till fri rörlighet, inte för lagföring, utan för verkställighet av ett fängelsestraff, är den anmodade medlemsstaten, vars nationella lagstiftning förbjuder utlämning av sina egna medborgare i syfte att verkställa ett straff och föreskriver en möjlighet att avtjäna ett sådant straff som utdömts i utlandet, skyldig att säkerställa att unionsmedborgaren, under förutsättning att han eller hon är stadigvarande bosatt på dess territorium, behandlas på samma sätt som landets egna medborgare i fråga om utlämning.

C-237/21 Generalstaatsanwaltschaft München [målet ännu inte avgjort]

Fakta i målet

Målet grundar sig på begäran om utlämning från Bosnien och Hercegovina till Tyskland avseende S.M. för verkställighet av ett fängelsestraff. Den person som begärs överlämnad är en medborgare i Serbien, Bosnien och Hercegovina och Kroatien som har bott i Tyskland med sin hustru sedan mitten av 2017 och som har arbetat i Tyskland sedan maj 2020. Generalstaatsanwaltschaft München (åklagarmyndigheten i München) begärde, med hänvisning till domen i målet Raugevicius, att begäran om utlämning av den eftersökta personen skulle avvisas.

Tolkningsfråga

Mot bakgrund av åklagarmyndighetens begäran beslutade den hänskjutande tyska domstolen att fråga EU-domstolen om de principer för tillämpningen av artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget som EU-domstolen slog fast i domen Raugevicius kräver att en begäran från ett tredjeland enligt Europeiska utlämningskonventionen av den 13 december 1957 (34) om utlämning av en unionsmedborgare för verkställighet av ett straff ska avslås, även om den anmodade medlemsstaten enligt internationell rätt är skyldig att utlämna unionsmedborgaren, eftersom den har definierat begreppet ”medborgare” i den mening som avses i artikel 6.1 b i konventionen på så sätt att det endast avser dess egna medborgare och inte andra unionsmedborgare (35).

2.   TILLÄMPLIGA RIKTLINJER I FALL DÄR STATER TILLÄMPAR UNDANTAGET PÅ GRUND AV MEDBORGARSKAP

2.1.   Framställningar om utlämning för lagföring

2.1.1.   
  Tillämpningsområdet för Petruhhin-mekanismen

a.   Materiellt tillämpningsområde: när är Petruhhin-mekanismen tillämplig?

Petruhhin-mekanismen (anmälan) måste utlösas i följande fall där

| — | en begäran om utlämning för lagföring
  och |
| --- | --- |

—

en begäran om utlämning för lagföring

och

| — | den anmodade staten tillämpar undantaget på grund av nationalitet endast på egna medborgare, vilket leder till potentiell diskriminering mellan egna medborgare och medborgare i andra länder som har utövat sin rätt till fri rörlighet (jfr Bilaga 2 – en översikt över nationella system). |
| --- | --- |

—

den anmodade staten tillämpar undantaget på grund av nationalitet endast på egna medborgare, vilket leder till potentiell diskriminering mellan egna medborgare och medborgare i andra länder som har utövat sin rätt till fri rörlighet (jfr Bilaga 2 – en översikt över nationella system).

Petruhhin-mekanismen är tillämplig på alla framställningar om utlämning, antingen på grundval av

| — | avtalet om utlämning mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (36), eller |
| --- | --- |

—

avtalet om utlämning mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (36), eller

| — | avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (37), å andra sidan, som omfattar Petruhhin-mekanismen (38). |
| --- | --- |

—

avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (37), å andra sidan, som omfattar Petruhhin-mekanismen (38).

| — | multilaterala avtal som ingåtts av stater, |
| --- | --- |

—

multilaterala avtal som ingåtts av stater,

| — | bilaterala avtal som ingåtts av stater, eller |
| --- | --- |

—

bilaterala avtal som ingåtts av stater, eller

| — | nationell rätt. |
| --- | --- |

—

nationell rätt.

b.   Personligt tillämpningsområde: med avseende på vem är Petruhhin-mekanismen tillämplig?

Petruhhin-mekanismen är tillämplig på medborgare i de 27 EU-medlemsstaterna som befinner sig på en annan medlemsstats territorium och som har utövat sin rätt till fri rörlighet. Medborgare som också är medborgare i det tredjeland som begär utlämning omfattas också. Domstolen klargjorde att dubbelt medborgarskap inte kan innebära att den berörda personen går miste om de friheter han har enligt unionsrätten i egenskap av medborgare i en medlemsstat (39). Tidpunkten för när en person erhöll medborgarskap i en medlemsstat saknar dessutom betydelse (40).

Domstolen klargjorde att Petruhhin-mekanismen även är tillämplig på medborgare i en Eftamedlemsstat som är part i EES-avtalet och med vilken Europeiska unionen har ingått ett avtal om överlämnande (Island och Norge) (41). Artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget inte är tillämpliga på tredjelandsmedborgare. Domstolen ansåg emellertid att artikel 36 i EES-avtalet (42) jämförd med artikel 36 i EES-avtalet (43), som utgör en integrerad del av unionsrätten, garanterar friheten att tillhandahålla tjänster på ett sätt som i allt väsentligt är identiskt med artikel 56 EUF-fördraget, inbegripet rätten att resa till ett annat land för att där motta tjänster (44).

Vidare bekräftade domstolen att rätten till fri rörlighet enligt artikel 21.1 i EUF-fördraget/artikel 36 i EES-avtalet även gäller för en person som endast transiterar på en flygplats (45) eller tar emot tjänster som turist (46) i en annan stat.

c.   Territoriellt tillämpningsområde: vilka myndigheter är bundna av Petruhhin-mekanismen?

När de nationella myndigheterna i de 27 EU-medlemsstaterna samt Island och Norge tillämpar undantaget på grund av medborgarskap är de bundna av Petruhhin-mekanismen.

2.1.2.   
  Steg som de behöriga myndigheterna ska följa när undantaget på grund av medborgarskap är tillämpligt

a.   Skyldigheter för den anmodade staten

Artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget/artikel 4 i EES-avtalet, jämförda med artikel 36 i EES-avtalet, kräver inte att det upprättas en absolut likvärdighet mellan egna medborgare och medborgare i andra stater när det gäller skydd mot utlämning till tredjeländer. De innebär dock ett krav på att stater som föreskriver en annan behandling vid utlämning av sina egna medborgare än vad som gäller för medborgare i andra stater, innan de tillåter utlämning, kontrollerar huruvida det legitima målet att undvika den straffrihet som eftersträvas genom utlämning kan uppnås genom en mindre ingripande åtgärd för utövandet av rätten till fri rörlighet, vilken skulle vara lika effektiv (47)

Vid en framställning om utlämning för lagföring är den anmodade staten skyldig att samråda med medborgarstaten för att ge den staten möjlighet att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge, vilket skulle anses vara en lika effektiv men mindre skadlig åtgärd.

Den anmodade staten har dock ingen skyldighet att vägra utlämning av en unionsmedborgare som är medborgare i en annan medlemsstat eller i Norge eller Island och lagföra vederbörande för brott som begåtts i tredjelandet i ett tredjeland, när den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning medger detta (48). Detta skulle gå utöver de gränser som unionsrätten kan uppställa för utövandet av det utrymme för skönsmässig bedömning som denna medlemsstat åtnjuter när det gäller beslutet om huruvida lagföring ska inledas eller ej.

b.   Inledande av samrådsförfarandet

Den anmodade staten är skyldig att underrätta den stat där den berörda personen är medborgare om en pågående begäran om utlämning.

När det gäller tidpunkten för en sådan underrättelse föreslås att den anmodade staten så snart som möjligt underrättar den stat där han är medborgare om en inkommande eller pågående framställning om utlämning. Detta kan ske redan när en person tillfälligt omhändertas, om tillräcklig information finns tillgänglig genom ett rött meddelande från Interpol, och/eller i ett senare skede när den anmodade staten mottar begäran om utlämning.

c.   Typ av information som ska lämnas till den stat eller de stater där den berörda personen är medborgare

Som ett minimum bör myndigheterna i den anmodade staten informera kontaktpunkten (49) i medborgarlandet om

| — | förekomsten av en begäran om utlämning av denna person, och |
| --- | --- |

—

förekomsten av en begäran om utlämning av denna person, och

| — | samtliga rättsliga och faktiska omständigheter som det ansökande tredjelandet lämnat inom ramen för begäran om utlämning (50) (se Bilaga 3 - mall). |
| --- | --- |

—

samtliga rättsliga och faktiska omständigheter som det ansökande tredjelandet lämnat inom ramen för begäran om utlämning (50) (se Bilaga 3 - mall).

Dessutom bör myndigheterna i den anmodade staten hålla myndigheterna i medborgarstaten informerade om alla förändringar i den eftersökta personens situation som kan vara av relevans för möjligheten att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island och Norge med avseende på denna person (51) (jfr bilaga 4 – mall). Bilaga 4 – mall).

d.   Förbindelser med det begärande tredjelandet och sekretess

Varken den anmodade staten eller medborgarstaten är skyldiga enligt unionsrätten att inge en ansökan om översändande av brottsutredningen till det tredjeland som begär utlämning (52). Om den anmodade staten eller medborgarstaten var skyldig att anmoda det tredjeland som begär utlämning att översända brottsutredningen, skulle utlämningsförfarandet kunna bli betydligt mer komplicerat och dra ut på tiden avsevärt, med risk för att äventyra målet att motverka straffrihet för brott (53). Utdragna förfaranden kan dessutom vara till skada för den eftersökta personen, särskilt om denne är frihetsberövad.

Myndigheterna i medborgarstaten är skyldiga att respektera sekretessen i sådana ärenden där sekretess har krävts av det begärande tredjelandet. Dessutom bör det begärande tredjelandet hållas vederbörligen informerat om detta (54).

Medborgarstaten kan dock tillämpa mekanismer för samarbete och/eller ömsesidigt bistånd för att inhämta bevis från den anmodade staten (t.ex. utfärdande av en europeisk utredningsorder) (55)

e.   Skyldigheter för medborgarstaten

Efter underrättelsen bör de behöriga myndigheterna i medborgarstaten bedöma om det är lämpligt att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge avseende samma brott som den berörda personen anklagas för i begäran om utlämning, i den mån de enligt sin nationella lagstiftning är behöriga att lagföra personen för brott som begåtts utanför det nationella territoriet.

2.1.3.   
  Tidsfrist för att svara på ett meddelande

Den anmodade staten bör fastställa en rimlig tidsfrist inom vilken medborgarstaten (-erna) ska svara. Den anmodade staten har ett utrymme för skönsmässig bedömning när den fastställer en rimlig tidsfrist, särskilt med beaktande av huruvida en eftersökt person är frihetsberövad på grundval av utlämningsförfarandet samt ärendets komplexitet (56).

Den fastställda tidsfristen bör anges i intyget (se Bilaga 3 – mall).

Vid behov kan kontaktpunkten eller den utfärdande rättsliga myndigheten (57) i medborgarstaten begära en förlängning av tidsfristen (jfr Bilaga 5 – mall). Den kontaktpunkt eller den rättsliga myndighet som handlägger begäran om utlämning i den anmodade staten bör fatta beslut om förlängningen (jfr Bilaga 6 – mall).

2.1.4.   
  Avslag på en begäran om utlämning

Endast i fall där en rättslig myndighet i en medborgarstat utfärdar en europeisk arresteringsorder för en EU-medborgare eller en medborgare i Island eller Norge rörande samma brott (58) (eller gärningar) och informerar den anmodade staten om detta, bör den anmodade staten vägra utlämning och överlämna den berörda personen till medborgarstaten (se bilaga 7 – mall).

2.1.5.   
  Återupptagande av utlämningsförfarandet

Om myndigheterna i medborgarstaten(-erna) inte svarar inom den fastställda tidsfristen eller vid ett svar inom tidsfristen, eller om myndigheterna i den anmodade staten inte svarar inom tidsfristen, får myndigheterna i den anmodade staten i lämpliga fall verkställa utlämningen utan att behöva vänta på att den stat där personen är medborgare svarar och/eller fattar ett formellt beslut om avstående från rätten att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge (59) (se bilaga 7 – mall).

2.2.   Framställningar om utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd

2.2.1.   
  Tillämpningsområde

a.   Materiellt tillämpningsområde

Domen Raugevicius är i fall där

| — | framställningen rör utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd
  och |
| --- | --- |

—

framställningen rör utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd

och

| — | den anmodade staten tillämpar undantaget på grund av nationalitet endast på egna medborgare, vilket leder till potentiell diskriminering mellan egna medborgare och medborgare i andra länder som har utövat sin rätt till fri rörlighet (jfr Bilaga 2 – en översikt över nationella system). |
| --- | --- |

—

den anmodade staten tillämpar undantaget på grund av nationalitet endast på egna medborgare, vilket leder till potentiell diskriminering mellan egna medborgare och medborgare i andra länder som har utövat sin rätt till fri rörlighet (jfr Bilaga 2 – en översikt över nationella system).

b.   Personligt tillämpningsområde när det gäller framställningar om utlämning för verkställighet av en påföljd: med avseende på vem är domen Raugevicius tillämplig?

Skyldigheten till likabehandling i detta avseende gäller endast i den mån egna medborgare och medborgare i andra stater befinner sig i en jämförbar situation med avseende på målet att undvika risken för straffrihet. Eftersom verkställigheten av fängelsestraff i den berörda personens ursprungsstat främjar den berörda personens sociala återanpassning efter det att straffet har avtjänats, föreligger en jämförbar situation endast med avseende på medborgare i andra stater som är stadigvarande bosatta i den anmodade staten och således har en viss grad av samhällsintegration i den staten.

Domstolen slog därför fast att den personliga tillämpningsområdet är begränsat till medborgare i andra stater som är permanent bosatta i en anmodad stat och visar på en viss grad av integration i denna stats samhälle (60), eftersom de är i en jämförbar situation med medborgare i den anmodade medlemsstaten. Å andra sidan skulle en medborgare i en stat som grips på en flygplats i den anmodade staten i samband med transitering inte uppfylla kriteriet att befinna sig i en jämförbar situation.

Om en eftersökt person inte kan anses vara stadigvarande bosatt i den anmodade staten ska frågan om utlämning avgöras på grundval av tillämplig nationell eller internationell rätt (61).

2.2.2.   
  Steg som de behöriga myndigheterna ska följa när undantaget på grund av medborgarskap är tillämpligt

Vid en framställning om utlämning i syfte att verkställa ett straff blir ingreppet i utövandet av rätten till fri rörlighet mindre om den anmodade staten övertar ansvaret för verkställigheten av påföljden på dess territorium i stället för att utlämna den berörda utlänningen till tredjelandet, när en sådan möjlighet föreligger även för dess egna medborgare. Domstolen förväntas klargöra närmare vilka steg som ska följas (särskilt omfattningen av staternas skyldigheter och huruvida ett samtycke från ett tredjeland krävs) i det pågående målet C-237/21 (62).

2.2.3.   
  Informationsutbyte mellan den anmodade staten och medborgarskapslandet

Artiklarna 18 och 21 i EUF-fördraget föreskriver inte att den anmodade staten ska underrätta den stat där han är medborgare om en pågående begäran om utlämning för verkställighet av ett straff eller en annan frihetsberövande åtgärd. Den anmodade staten är dock inte förhindrad att kontakta medborgarskapslandet för att erhålla alla relevanta upplysningar som den anser kan vara till nytta.

3.   RIKTLINJER SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ ALLA STATER OAVSETT UNDANTAG PÅ GRUND AV NATIONALITET

3.1.   Bedömning av grundläggande rättigheter före en utlämning

3.1.1.   Tillämpning av stadgan

Domstolen fann att beslutet att utlämna en unionsmedborgare/IC/NEJ, i en situation som omfattas av artikel 18 EUF-fördraget och artikel 21 EUF-fördraget eller artikel 4 i EES-avtalet jämförd med artikel 36 i EES-avtalet, omfattas av unionsrättens tillämpningsområde i den mening som avses i artikel 51.1 i stadgan (63). Bestämmelserna i stadgan, särskilt artikel 19, är därför tillämpliga på ett sådant beslut.

Dessutom är det tillräckligt att det finns ett internationellt unionsavtal om utlämning för att stadgan ska tillämpas. Stadgan är därför även tillämplig på framställningar om utlämning som görs av Förenta staterna respektive Förenade kungariket enligt avtalet om utlämning mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (64) och handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade kungariket, å andra sidan (65), även om det inte är fråga om utövande av fri rörlighet inom EES-området. I sådana fall är stadgan dessutom tillämplig även på tredjelandsmedborgare och statslösa personer.

När stadgan är tillämplig ska den anmodade staten först kontrollera att utlämningen inte kommer att påverka de rättigheter som avses i artikel 19 i stadgan (66).

Enligt artikel 19.2 i stadgan får ingen avlägsnas, utvisas eller utlämnas till en stat där vederbörande löper en allvarlig risk att utsättas för dödsstraff, tortyr eller andra former av omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling.

Domstolen preciserade vidare att enbart [d]en omständigheten att det finns förklaringar och godkännanden av internationella fördrag som i princip säkerställer iakttagandet av grundläggande rättigheter är i sig inte tillräcklig för att säkra ett lämpligt skydd mot risken för otillbörlig behandling när pålitliga källor vittnar om praxis från myndigheter eller tolererad av desamma som uppenbart strider mot principerna i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

Härav följer att i den mån den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten har uppgifter som visar på en verklig risk för omänsklig eller förnedrande behandling av personer i det anmodande tredjelandet, ska den beakta att det finns en sådan risk när den ska besluta om att någon ska utlämnas till detta land (se, för ett liknande resonemang avseende artikel 4 i stadgan, dom av den 5 april 2016, Aranyosi och Căldăraru, C-404/15 och C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, punkt 88).

I detta syfte ska den behöriga myndigheten i den anmodade medlemsstaten grunda sin bedömning på objektiva, trovärdiga, precisa och vederbörligen aktualiserade uppgifter. Dessa uppgifter kan bland annat erhållas från internationella domstolsavgöranden, såsom domar från Europadomstolen, domar från domstolar i det ansökande tredjelandet samt avgöranden, rapporter och andra handlingar som upprättats av organ inom Europarådet eller under ledning av Förenta nationerna (se, för ett liknande resonemang, dom av den 5 april 2016, Aranyosi och Căldăraru, C-404/15 och C-659/15 PPU, EU:C:2016:198, punkt 89) (67).

3.1.2.   Tillämpning av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) är tillämplig på utlämning från stater till tredjeländer i situationer som inte omfattas av stadgan (68), såsom utlämning av en unionsmedborgare som inte har utövat rätten till fri rörlighet eller av en tredjelandsmedborgare till ett tredjeland med vilket unionen inte har ingått ett utlämningsavtal.

Artikel 3 och artikel 6 i Europakonventionen är av särskild relevans. Artikel 3 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna har följande lydelse:

Ingen får utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande bestraffning och behandling.

I artikel 6 i Europakonventionen (rätten till en rättvis rättegång, oskuldspresumtionen och rätten till försvar) föreskrivs följande:

| 1. | Var och en skall, vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter eller av en anklagelse mot honom för brott, vara berättigad till en rättvis och offentlig rättegång inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol som upprättats enligt lag. Domen skall avkunnas offentligt, men pressen och allmänheten får utestängas från rättegången eller en del därav av hänsyn till den allmänna moralen, den allmänna ordningen eller den nationella säkerheten i ett demokratiskt samhälle, eller då minderårigas intressen eller skyddet för parternas privatliv så kräver eller, i den mån domstolen finner det strängt nödvändigt, under särskilda omständigheter när offentlighet skulle skada rättvisans intresse. |
| --- | --- |

1.

Var och en skall, vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter eller av en anklagelse mot honom för brott, vara berättigad till en rättvis och offentlig rättegång inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol som upprättats enligt lag. Domen skall avkunnas offentligt, men pressen och allmänheten får utestängas från rättegången eller en del därav av hänsyn till den allmänna moralen, den allmänna ordningen eller den nationella säkerheten i ett demokratiskt samhälle, eller då minderårigas intressen eller skyddet för parternas privatliv så kräver eller, i den mån domstolen finner det strängt nödvändigt, under särskilda omständigheter när offentlighet skulle skada rättvisans intresse.

| 2. | Var och en som blivit anklagad för brott skall betraktas som oskyldig till dess hans skuld lagligen fastställts. |
| --- | --- |

2.

Var och en som blivit anklagad för brott skall betraktas som oskyldig till dess hans skuld lagligen fastställts.

| 3. | Var och en som blivit anklagad för brott har följande minimirättigheter a) att utan dröjsmål, på ett språk som han förstår och i detalj, underrättas om innebörden av och grunden för anklagelsen mot honom, b) att få tillräcklig tid och möjlighet att förbereda sitt försvar, c) att försvara sig personligen eller genom rättegångsbiträde som han själv utsett eller att, när han saknar tillräckliga medel för att betala ett rättegångsbiträde, erhålla ett sådant utan kostnad, om rättvisans intresse så fordrar, d) att förhöra eller låta förhöra vittnen som åberopas emot honom samt att själv få vittnen inkallade och förhörda under samma förhållanden som vittnen åberopade mot honom, e) att kostnadsfritt få bistånd av tolk om personen inte förstår eller talar det språk som används vid domstolen. |
| --- | --- |

3.

Var och en som blivit anklagad för brott har följande minimirättigheter a) att utan dröjsmål, på ett språk som han förstår och i detalj, underrättas om innebörden av och grunden för anklagelsen mot honom, b) att få tillräcklig tid och möjlighet att förbereda sitt försvar, c) att försvara sig personligen eller genom rättegångsbiträde som han själv utsett eller att, när han saknar tillräckliga medel för att betala ett rättegångsbiträde, erhålla ett sådant utan kostnad, om rättvisans intresse så fordrar, d) att förhöra eller låta förhöra vittnen som åberopas emot honom samt att själv få vittnen inkallade och förhörda under samma förhållanden som vittnen åberopade mot honom, e) att kostnadsfritt få bistånd av tolk om personen inte förstår eller talar det språk som används vid domstolen.

3.2.   Ogrundade eller otillbörliga, inbegripet politiskt motiverade röda meddelanden, arresteringsorder och framställningar om utlämning

Länder har ställts inför fall av ogrundade eller otillbörliga fall, däribland politiskt motiverade framställningar om utlämning och parallella röda meddelanden från Interpol. Därför skulle detta avsnitt kunna tillämpas redan i ett skede där ingen begäran om utlämning ännu har utfärdats eller där personen ännu inte har gripits på grundval av ett rött meddelande (t.ex. när en stat känner till att Interpols röda meddelanden utgör missbruk kan den informera andra kontaktpunkter proaktivt, även innan den eftersökta personen flyttar till en annan stat).

3.2.1.   
  Interpols befintliga mekanism för missbruk av röda meddelanden

Det finns ett automatiskt system för kontroll och upptäckt av röda meddelanden (69) inom Interpol. Det gör det möjligt att filtrera ut fall av missbruk. Varje inkommande begäran kontrolleras mot en bevakningslista med begäranden som tidigare har avslagits, med följden att sådana begäranden automatiskt avvisas. Interpol arbetar med att utveckla nya automatiska it-säkerhetsåtgärder för att förbättra bedömningen av inkommande begäranden om offentliggörande av meddelanden och registreringar.

Dessutom har en särskild arbetsgrupp, bestående av jurister och poliser från olika Interpol-medlemsländer, inrättats vid Interpols generalsekretariat. Arbetsgruppen bedömer alla inkommande begäranden om offentliggörande av meddelanden och registreringar från Interpols medlemsländer med avseende på deras förenlighet med respektive rättsliga ramar och krav.

Interpols röda meddelanden kan avlägsnas på en rad grunder genom att i inlagor till den oberoende kommissionen för kontroll av registreringar göra gällande att de strider mot Interpols stadgar och dess regler om uppgiftsbehandling. Medlemsstaterna kan råda den person som berörs av ett oriktigt rött meddelande, i synnerhet om det rör sig om ett politiskt motiverat rött meddelande, att utöva sina rättigheter inför kommissionen för kontroll av registreringar och varna dem i förväg, eller begära att meddelandena eller registreringarna raderas.

En permanent rådgivningsgrupp för meddelanden stöder denna verksamhet.

3.2.2.   
  Informationsutbyte mellan kontaktpunkter om ogrundade eller otillbörliga, särskilt politiskt motiverade, framställningar om utlämning

Medborgarskapslandet har ofta information av väsentlig betydelse för att avgöra om en begäran om utlämning är ogrundad eller otillbörlig, och särskilt om den är politiskt motiverad. Ett nära samarbete och informationsutbyte med den stat där den eftersökta personen är medborgare kan därför vara av avgörande betydelse när en anmodad stat bedömer en begäran om utlämning av en annan stats medborgare.

Vid skälig misstanke om att en framställning om utlämning är otillbörlig, särskilt om den misstänks vara politiskt motiverad eller på annat sätt ogrundad (olaglig), bör kontaktpunkten i en stat som har mottagit en begäran om utlämning från ett tredjeland avseende en medborgare i en annan stat alltid informera kontaktpunkten i medborgarskapslandet. Detta kommer att göra det möjligt att utbyta relevant information i syfte att fatta ett välgrundat beslut om huruvida begäran om utlämning är politiskt motiverad eller på annat sätt ogrundad (olaglig) (se Bilaga 3 - mall och Bilaga 8 - mall).

Dessutom bör alla kontaktpunkter vid rimliga misstankar om att en begäran om utlämning är ogrundad eller oskälig, särskilt politiskt motiverad, snabbt och proaktivt informera och samråda med andra kontaktpunkter samt Eurojust, Europol och Interpol (se). Bilaga 8 - mall).

Denna meddelandemekanism mellan kontaktpunkterna i fall av ogrundade eller otillbörliga, inbegripet politiskt motiverade framställningar om utlämning, gäller för medborgare i stater samt för medborgare i tredjeländer och statslösa personer.

4.   PRAKTISKA ASPEKTER AV PETRUHHIN-MEKANISMEN OCH POLITISKT MOTIVERADE FRAMSTÄLLNINGAR OM UTLÄMNING

4.1.   Kontaktpunkter

Vid tillämpning av Petruhhin-mekanismen och ogrundade eller olagliga, särskilt politiskt motiverade framställningar om utlämning, har stater utsett kontaktpunkter (t.ex. centrala myndigheter).

Den uppdaterade förteckningen över kontaktpunkterna finns på:

https://www.ejn-crimjust.europa.eu/ejn/AtlasChooseCountry/EN

Länder bör snabbt informera det europeiska rättsliga nätverket om eventuella ändringar i fråga om sina kontaktpunkter.

Vid frågor kan kontaktpunkterna samråda med Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket.

4.2.   Regler i fråga om språk samt kostnader

Ett officiellt språk i medborgarskapslandet föreslås som språk som ska användas för handlingar som översänds mellan den anmodade staten och medborgarskapslandet.

Stater kan också underrätta kommissionen om de beslutar att godta översättningar till ett eller flera andra officiella EU-språk eller isländska eller norska.

Det anmodade landet och medborgarskapslandet ska vart och ett stå för sina egna kostnader (huvudsakligen översättningskostnader).

4.3.   Dataskyddsordning

Direktiv (EU) 2016/680 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter (70), är tillämpligt.

---

(1)  Europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 24) och dess tilläggsprotokoll (ETS nr 086), det andra tilläggsprotokollet (ETS nr 098), det tredje tilläggsprotokollet (ETS nr 209) och det fjärde tilläggsprotokollet till Europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 212).

(2)  Skyldigheten att utlämna eller lagföra.

(3)  I handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade kungariket, å andra sidan (EUT L 149, 30.4.2021, s. 10), föreskrivs till exempel en uttrycklig skyldighet med avseende på principen ”aut dedere aut judicare” i artikel 603.

(4)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630. EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

(5)  I artikel 21.1 i EUF-fördraget anges följande: Varje unionsmedborgare ska ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, om inte annat följer av de begränsningar och villkor som föreskrivs i fördragen och i bestämmelserna om genomförande av fördragen.

(6)  Baserat på förbudet mot diskriminering på grund av nationalitet i artikel 18 EUF-fördraget, där följande föreskrivs: Inom fördragens tillämpningsområde och utan att det påverkar tillämpningen av någon särskild bestämmelse i fördragen, ska all diskriminering på grund av nationalitet vara förbjuden.

(7)  Domstolens dom av den 10 april 2018, Piscotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222. Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898. Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, och dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(8)  Domstolens dom av den 2 april 2020, Piscotti, C-897/19, ECLI:EU:C:2020:262.

(9)  Arbetsdokument från Europeiska unionens råd, informell videokonferens med justitieministrarna, 4 juni 2020: Förberedelse – Utlämning av EU-medborgare till tredjeländer – diskussionsunderlag från ordförandeskapet, dokument WK 5231/2020 INIT.

(10)  Gemensam rapport från Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket om utlämning av EU-medborgare till tredjeländer: https://www.eurojust.europa.eu/joint-report-eurojust-and-ejn-extradition-eu-citizens-third-countries.

(11)  EUT C 419, 4.12.2020, s. 23.

(12)  Domstolens beslut av den 6 september 2017, Schotthöfter & Steiner/Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, Domstolens dom av den 10 april 2018, Piscotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, och domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin, C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032.

(13)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630. EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

(14)  Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898.

(15)  Mål C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(16)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630. EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

(17)  EUT C 202, 7.6.2016, s. 389.

(18)  I artikel 19.2 i stadgan föreskrivs följande: Ingen får avlägsnas, utvisas eller utlämnas till en stat där han eller hon löper en allvarlig risk att utsättas för dödsstraff, tortyr eller andra former av omänsklig eller förnedrande bestraffning eller behandling’.

(19)  Domstolens dom av den 6 september 2017, Schotthöfer & Steiner v Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633.

(20)  Artikel 47 i stadgan innehåller följande bestämmelse: Var och en vars unionsrättsligt garanterade fri- och rättigheter har kränkts har rätt till ett effektivt rättsmedel inför en domstol, med beaktande av de villkor som föreskrivs i denna artikel.

Var och en har rätt att inom skälig tid få sin sak prövad i en rättvis och offentlig rättegång och inför en oavhängig och opartisk domstol som har inrättats enligt lag. Var och en ska ha möjlighet att erhålla rådgivning, låta sig försvaras och företrädas.

Rättshjälp ska ges till personer som inte har tillräckliga medel, om denna hjälp är nödvändig för att ge dem en effektiv möjlighet att få sin sak prövad inför domstoll.

(21)  Domstolens dom av den 10 april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222.

(22)  Avtal om utlämning mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater (EUT L 181, 19.7-2003, s. 27).

(23)  Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(24)  EUT L 292, 21.10.2006, s. 2.

(25)  Domstolens dom av den 17 december 2020, Raugevicius, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (utlämnande till Ukraina),C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032. EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

(26)  Domstolens dom av den 12 maj 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376.

(27)  Konvention om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (EGT L 239, 22.9.2000, s. 19).

(28)  I artikel 54 i Schengenkonventionen anges följande: En person beträffande vilken fråga om ansvar prövats genom lagakraftägande dom hos en avtalsslutande part, får inte åtalas för samma gärning av en annan part, under förutsättning att, vid fällande dom, straffet avtjänats eller är under verkställighet eller inte längre kan verkställas enligt lagarna hos den part hos vilken avkunnandet ägt rum.

(29)  Artikel 50 i stadgan innehåller följande bestämmelse: Ingen får lagföras eller straffas på nytt för en lagöverträdelse för vilken han eller hon redan har blivit frikänd eller dömd i unionen genom en lagakraftvunnen brottmålsdom i enlighet med lagen.

(30)  Domstolens dom av den 12 maj 2021, WS, C-505/19, ECLI:EU:C:2021:376, punkt 84.

(31)  Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898. EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

(32)  Eftersom den eftersökta personen redan har påförts ett straff i tredjelandet.

(33)  Konventionen om överförande av dömda personer (ETS nr 112).

(34)  Europeiska utlämningskonventionen (ETS nr 24)

(35)  Finland har gjort följande förklaring i enlighet med artikel 6 i den europeiska utlämningskonventionen: I denna konvention avses med termen ”medborgare” medborgare i Finland, Danmark, Island, Norge och Sverige samt utländska medborgare bosatta i dessa stater.

(36)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 27.

(37)  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

(38)  I artikel 614.1 och 614.2 i handels- och samarbetsavtalet anges följande: 1. Om två eller flera stater har utfärdat en europeisk arresteringsorder eller en arresteringsorder för samma person, ska beslutet om vilken av framställningarna som ska verkställas fattas av den verkställande rättsliga myndigheten, som ska ta vederbörlig hänsyn till alla omständigheter, särskilt brottens relativa svårhetsgrad och platsen för deras förövande, de respektive datumen för arresteringsorderna eller de europeiska arresteringsorderna och huruvida de har utfärdats för lagföring eller för verkställighet av ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd samt medlemsstaters skyldigheter som följer av unionsrätten, särskilt vad gäller principerna om fri rörlighet och icke-diskriminering på grund av nationalitet. 3. Vid en konflikt mellan en arresteringsorder och en framställning om utlämning som givits in av ett tredjeland ska beslutet om huruvida arresteringsordern eller framställningen om utlämning ska ges företräde fattas av den behöriga myndigheten i den verkställande staten medvederbörlig hänsyn till alla omständigheter, särskilt de som anges i punkt 1 och de som anges i den tillämpliga konventionen.

(39)  Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punkt 29 och domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (Utlämning till Ukraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 32.

(40)  Domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (utlämnande till Ukraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 31.

(41)  Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262.

(42)  I artikel 61.1 i EES-avtalet föreskrivs följande: Inom detta avtals tillämpningsområde, och utan att det påverkar tillämpningen av någon särskild bestämmelse i fördraget, skall all diskriminering på grund av nationalitet vara förbjuden.

(43)  I artikel 61.1 i EES-avtalet lyder: Inom ramen för detta avtal, ska alla inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom de avtalsslutande parternas territorium förbjudas beträffande medborgare i EG- och EES-medlemsstaterna som har etablerat sig i en annan medlemsstat inom EG eller EES än mottagaren av den ifrågavarande tjänsten.

(44)  Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punkterna 52 – 55.

(45)  Domstolens dom av den 10 april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, punkt 34.

(46)  Domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punkt 54.

(47)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punkt 41.

(48)  Domstolens dom av den 17 december 2020, Raugevicius, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (utlämnande till Ukraina),C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkterna 49–50.

(49)  en förteckning över nationella kontaktpunkter som utsetts av de 27 EU-medlemsstaterna, Norge och Island offentliggörs på det ERN:s webbplats, se 4.1,

(50)  Domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (utlämnande till Ukraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 48.

(51)  Ibid.

(52)  Ibid., punkt 49.

(53)  Ibid., punkt 51.

(54)  Ibid., punkt 48.

(55)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (EUT L 130, 1.5.2014, s. 1).

(56)  Domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (utlämnande till Ukraina), C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkt 55.

(57)  Som utsetts enligt artikel 6.1 rambeslutet om en europeiska arresteringsorder eller enligt artikel 9.1 i avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Island och Konungariket Norge om överlämnande mellan Europeiska unionens medlemsstater och Island och Norge.

(58)  Domstolens dom av den 10 april 2018, Pisciotti, C-191/16, ECLI:EU:C:2018:222, punkt 54.

(59)  Domstolens dom av den 17 december 2020, Generalstaatsanwaltschaft Berlin (utlämnande till Ukraina) C-398/19, ECLI:EU:C:2020:1032, punkterna 53 och 54.

(60)  Domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punkt 46.

(61)  Ibid., punkt 48.

(62)  Mål C-237/21, Generalstaatsanwaltschaft München.

(63)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punkterna 52 och 53 och domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punkt 63. I artikel 51.1 i stadgan föreskrivs följande: 1. Bestämmelserna i denna stadga riktar sig, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, till unionens institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. Institutionerna, organen, byråerna och medlemsstaterna ska därför respektera rättigheterna, iaktta principerna och främja tillämpningen av dem i enlighet med sina respektive befogenheter och under iakttagande av gränserna för unionens befogenheter enligt fördragen.

(64)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 27.

(65)  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

(66)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punkt 60, domstolens beslut av den 6 september 2017, Schotthöfer & Steiner v Adelsmayr, C-473/15, ECLI:EU:C:2017:633, domstolens dom av den 13 november 2018, Raugevicius, C-247/17, ECLI:EU:C:2018:898, punkt 49, domstolens dom av den 2 april 2020, Ruska Federacija, C-897/19 PPU, ECLI:EU:C:2020:262, punkterna 63 – 68.

(67)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630, punkterna 58 och 59.

(68)  Jfr 3.1.1. ovan.

(69)  Ett rött meddelande är varken en begäran om utlämning eller en internationell arresteringsorder. Det är en varning till brottsbekämpande myndigheter i hela världen om att lokalisera och tillfälligt omhänderta en person i avvaktan på utlämning, överlämnande eller liknande rättsliga åtgärder. Ett rött meddelande avser dock en internationell arresteringsorder eller ett internationellt rättsligt beslut, stöder utlämningsförfarandet och innehåller nationella brottsuppgifter (utom om det röda meddelandet utfärdas av en internationell domstol). I artikel 82 i Interpols regler om behandling av uppgifter [IRPD, III/IRPD/GA/2011 (2019)] anges följande: Röda meddelanden ska offentliggöras på begäran av en nationell centralbyrå eller ett internationellt organ med befogenhet att utreda och lagföra brott för att lokalisera en eftersökt person och gripa eller anhålla honom eller henne eller begränsa hans eller hennes rörelsefrihet för utlämning, överlämnande eller liknande laglig handling.

(70)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89).

---

BILAGA 1

Exempel på åtgärder som ska vidtas när det gäller framställningar om utlämning för lagföring – de viktigaste stegen i Petruhhin-mekanismen

Image 1

---

BILAGA 2

Översikt över undantag på grund av medborgarskap (uppgifter som tillhandahållits av stater)

| AT: | Federal lag av den 4 december 1979 om utlämning och ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (ARHG), avsnitt 12. |
| --- | --- |
| BE: | Lag av den 15 mars 1874 om utlämningar, artiklarna 1 och 2. |
| BG: | Artikel 25.4 i konstitutionen |
| CY: | Grundlagen, artikel 11 f (utlämning av en medborgare är endast tillåten i enlighet med ett internationellt fördrag som är bindande för Republiken, under förutsättning att detta fördrag tillämpas av motparten och med avseende på handlingar som har inträffat efter ikraftträdandet av den 5:e ändringen av konstitutionen år 2006). |
| CZ: | Stadgan om de grundläggande rättigheterna och friheterna som en del av Republiken Tjeckiens konstitutionella ordning, artikel 14.4. Utlämning av en tjeckisk medborgare till ett tredjeland är möjlig om medborgaren samtycker till att han eller hon utlämnas till den staten (avsnitt 91 (1) (a) i lagen om internationellt straffrättsligt samarbete). |
| DE: | Förbundsrepubliken Tysklands grundlag, artikel 16.2. |
| EE: | Artikel 36 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett internationellt fördrag). |
| EL: | Strafflagen, artikel 438. |
| ES: | Lagen om passiv utlämning, 1985, artikel 3 (om inte annat föreskrivs i ett fördrag, i enlighet med ömsesidighetsprincipen). |
| FI: | Grundlagen, 9 § tredje stycket (det kan i lag föreskrivas att en finsk medborgare med anledning av brott får utlämnas för lagföring till ett land där hans eller hennes mänskliga rättigheter och rättssäkerhet garanteras). 2 § utlämningslagen (456/1970) (om samarbete med andra länder än EU-medlemsstater; En finsk medborgare får inte utlämnas. Detsamma gäller för Förenade kungariket). |
| FR: | Strafflagen, artikel 696-4. |
| HR: | Artikel 9 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett internationellt fördrag). |
| HU: | Lag XXXVIII från 1996 om internationell rättslig hjälp i brottmål, avsnitt 13. |
| IC: | Lag nr 13 från 1984 om utlämning av brottslingar och annan hjälp i brottmål (ej tillämplig på framställningar från Danmark, Finland, Norge och Sverige). |
| IE: | I enlighet med Irlands utlämningslag från 1965 kan Irland utlämna sina egna medborgare om det finns ett utlämningsavtal med ett tredjeland och det landet kan utlämna sina egna medborgare till Irland. |
| IT: | Artikel 26.1 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag). |
| LT: | Artikel 13 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag). |
| LU: | Lag av den 20 juni 2001 (i ändrad lydelse), artikel 7. |
| LV: | Artikel 98 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag). |
| MT: | Artikel 43 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag). |
| NL: | Uitleveringswet, artikel 4 (utlämning medges för lagföring med förbehåll för vissa garantier). |
| NO: | Lag nr 39 av den 13 juni 1975 om utlämning av brottslingar (gäller inte framställningar från stater i Europeiska unionen samt Island). |
| PL: | Artikel 55 i konstitutionen |
| PT: | Artikel 33.1 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag eller med förbehåll för vissa garantier, och då endast för lagföring). |
| RO: | Artikel 19.2 i konstitutionen (såvida inte utlämning tillåts på grundval av internationella avtal som Rumänien är part i, enligt lag och på ömsesidig grund). |
| SE: | Lag (1957:668) om utlämning för brott 2 §. |
| SI: | Artikel 47 i konstitutionen |
| SK: | § 501 i straffprocesslagen (utom i fall där en skyldighet att utlämna föreskrivs i lag, i ett internationellt fördrag eller i ett beslut av en internationell organisation som Slovakien är bundet av). |
| | Stat som inte uttryckligen föreskriver ett undantag på grund av medborgarskap: |
| DK: | Den danska utlämningslagen, artikel 18 (som innehåller strängare regler för utlämning av egna medborgare än andra medborgare). |

AT:

Federal lag av den 4 december 1979 om utlämning och ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (ARHG), avsnitt 12.

BE:

Lag av den 15 mars 1874 om utlämningar, artiklarna 1 och 2.

BG:

Artikel 25.4 i konstitutionen

CY:

Grundlagen, artikel 11 f (utlämning av en medborgare är endast tillåten i enlighet med ett internationellt fördrag som är bindande för Republiken, under förutsättning att detta fördrag tillämpas av motparten och med avseende på handlingar som har inträffat efter ikraftträdandet av den 5:e ändringen av konstitutionen år 2006).

CZ:

Stadgan om de grundläggande rättigheterna och friheterna som en del av Republiken Tjeckiens konstitutionella ordning, artikel 14.4. Utlämning av en tjeckisk medborgare till ett tredjeland är möjlig om medborgaren samtycker till att han eller hon utlämnas till den staten (avsnitt 91 (1) (a) i lagen om internationellt straffrättsligt samarbete).

DE:

Förbundsrepubliken Tysklands grundlag, artikel 16.2.

EE:

Artikel 36 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett internationellt fördrag).

EL:

Strafflagen, artikel 438.

ES:

Lagen om passiv utlämning, 1985, artikel 3 (om inte annat föreskrivs i ett fördrag, i enlighet med ömsesidighetsprincipen).

FI:

Grundlagen, 9 § tredje stycket (det kan i lag föreskrivas att en finsk medborgare med anledning av brott får utlämnas för lagföring till ett land där hans eller hennes mänskliga rättigheter och rättssäkerhet garanteras). 2 § utlämningslagen (456/1970) (om samarbete med andra länder än EU-medlemsstater; En finsk medborgare får inte utlämnas. Detsamma gäller för Förenade kungariket).

FR:

Strafflagen, artikel 696-4.

HR:

Artikel 9 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett internationellt fördrag).

HU:

Lag XXXVIII från 1996 om internationell rättslig hjälp i brottmål, avsnitt 13.

IC:

Lag nr 13 från 1984 om utlämning av brottslingar och annan hjälp i brottmål (ej tillämplig på framställningar från Danmark, Finland, Norge och Sverige).

IE:

I enlighet med Irlands utlämningslag från 1965 kan Irland utlämna sina egna medborgare om det finns ett utlämningsavtal med ett tredjeland och det landet kan utlämna sina egna medborgare till Irland.

IT:

Artikel 26.1 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag).

LT:

Artikel 13 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag).

LU:

Lag av den 20 juni 2001 (i ändrad lydelse), artikel 7.

LV:

Artikel 98 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag).

MT:

Artikel 43 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag).

NL:

Uitleveringswet, artikel 4 (utlämning medges för lagföring med förbehåll för vissa garantier).

NO:

Lag nr 39 av den 13 juni 1975 om utlämning av brottslingar (gäller inte framställningar från stater i Europeiska unionen samt Island).

PL:

Artikel 55 i konstitutionen

PT:

Artikel 33.1 i konstitutionen (såvida inte utlämning medges på grundval av ett fördrag eller med förbehåll för vissa garantier, och då endast för lagföring).

RO:

Artikel 19.2 i konstitutionen (såvida inte utlämning tillåts på grundval av internationella avtal som Rumänien är part i, enligt lag och på ömsesidig grund).

SE:

Lag (1957:668) om utlämning för brott 2 §.

SI:

Artikel 47 i konstitutionen

SK:

§ 501 i straffprocesslagen (utom i fall där en skyldighet att utlämna föreskrivs i lag, i ett internationellt fördrag eller i ett beslut av en internationell organisation som Slovakien är bundet av).

Stat som inte uttryckligen föreskriver ett undantag på grund av medborgarskap:

DK:

Den danska utlämningslagen, artikel 18 (som innehåller strängare regler för utlämning av egna medborgare än andra medborgare).

---

BILAGA 3

Mall för att informera medborgarskapslandet

Till den behöriga myndigheten i: ... [stat (er)]

Genom detta dokument underrättas ni om att en arresteringsorder/en begäran om utlämning [kryssa i lämplig ruta]:

| ☐ | lagföring |
| --- | --- |

☐

lagföring

| ☐ | verkställighet av ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd |
| --- | --- |

☐

verkställighet av ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd

har utfärdats av ett tredjeland med avseende på en medborgare i ert land.

Information om den eftersöktes identitet

Namn:

Samtliga förnamn:

Namn som ogift, i förekommande fall:

Alias, i tillämpliga fall:

Kön:

Nationalitet:

Födelsedatum:

Födelseort:

Bostadsort och/eller känd adress:

Om uppgift finns, det eller de språk som den eftersökte förstår:

Utmärkande drag/beskrivning av den eftersökte:

Information om det begärande tredjelandets myndighet

Utfärdande tredje stat:

(Rättslig) myndighet som utfärdade arresteringsordern/framställningen om utlämning:

Myndighetens företrädare:

Befattning (titel/grad):

Ärendebeteckning:

Adress:

Kontaktuppgifter:

Information om de brott som den berörda personen anklagas för

Framställningen om utlämning avser totalt ... [antal] brott.

Beskrivning av de omständigheter under vilka brottet eller brotten begicks, inklusive tidpunkt, plats och den eftersöktes grad av delaktighet i brottet eller brotten:

| |
| --- |

Brottets eller brottens beskaffenhet och brottsrubricering samt tillämplig lagbestämmelse som beslutet grundar sig på:

| |
| --- |

Ytterligare information som tillhandahållits av tredjelandet (om möjligt kommer handlingar som tillhandahållits av tredjelandet att bifogas detta formulär som bilagor):

| |
| --- |

På grundval av ovanstående information uppmanas de behöriga myndigheterna i medborgarskapslandet att fatta beslut om huruvida en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge ska utfärdas för den berörda personen i syfte att lagföra samma brott/gärningar som är föremål för begäran om utlämning.

Denna myndighet anser att. ... [tidsperiod] är en skälig frist för att underrättas om beslutet senast den ... [relevant datum].

Efter denna tidsfrist kommer den anmodade staten att gå vidare med utlämningsförfarandet om inget svar erhålls från medborgarskapslandet.

Beträffande begäran om utlämning för verkställighet av ett fängelsestraff eller en annan frihetsberövande åtgärd ombeds ni lämna all relevant information:

| |
| --- |

Alternativt ombeds ni ange om det finns en skälig misstanke om att framställningen om utlämning är politiskt motiverad och utveckla vad misstanken grundar sig på:

| |
| --- |

Kontaktuppgifter för den behöriga myndighet som översänder information om framställningen om utlämning

Land:

Behörig myndighet:

Kontaktperson:

Befattning:

Ärendebeteckning:

Kontaktuppgifter (e-post/telefonnummer):

Datum och underskrift

---

BILAGA 4

Mall för att lämna ytterligare information till medborgarskapslandet

Till den behöriga myndigheten i: ...

Efter den underrättelse som skickades den ... [datum], och i enlighet med den skyldighet att inleda ett samrådsförfarande som fastställs i domstolens dom i målet Petruhhin (1), översänder denna stat ytterligare upplysningar som kan vara användbara för utfärdandet av den europeiska arresteringsordern/arresteringsordern för medborgare i Island eller Norge (arresteringsorder EU-IC/NO).

Information om den eftersöktes identitet

Namn:

Samtliga förnamn:

Namn som ogift, i förekommande fall:

Alias, i tillämpliga fall:

Kön:

Nationalitet:

Födelsedatum:

Födelseort:

Bostadsort och/eller känd adress:

Om uppgift finns, det eller de språk som den eftersökte förstår:

Utmärkande drag/beskrivning av den eftersökte:

Information om det begärande tredjelandets myndighet

Utfärdande tredje stat:

(Rättslig) myndighet som utfärdade arresteringsordern/framställningen om utlämning:

Myndighetens företrädare:

Befattning (titel/grad):

Ärendebeteckning:

Adress:

Kontaktuppgifter:

Övriga relevanta upplysningar:

| |
| --- |

Kontaktuppgifter för den stat som översänder information om framställningen om utlämning

Land:

Behörig myndighet:

Kontaktperson:

Befattning:

Ärendebeteckning:

Kontaktuppgifter (e-post/telefonnummer):

Central myndighet:

Datum och underskrift

---

(1)  Domstolens dom av den 6 september 2016, Petruhhin, C-182/15, ECLI:EU:C:2016:630. EUT L 280, 26.10.2010, s. 1.

---

BILAGA 5

Mall för att begära en förlängning av tidsfristen för att informera den anmodade myndigheten i enlighet med Petruhhin-mekanismen

Efter underrättelse som mottagits från ... den ... [datum] om begäran om utlämning för lagföring av medborgaren i detta land ... [den berörda personens namn], som utfärdats av ... [tredjeland] begär detta land en förlängning av den tidsfrist som den anmodade staten har angett för att bli underrättad om beslutet om utfärdande av en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge i enlighet med tillämpningen av Petruhhin-mekanismen.

I synnerhet begärs en förlängning av tidsfristen med ... [tidsfrist/dagar] och därför underrätta den anmodade staten om ett sådant beslut senast den... [datum].

Ytterligare information om behovet av en förlängning:

| |
| --- |

Relevanta kontaktuppgifter

Land:

Behörig myndighet:

Kontaktperson:

Befattning:

Ärendebeteckning:

Kontaktuppgifter (e-post/telefonnummer):

Datum och underskrift

---

BILAGA 6

Mall för svar på en begäran om förlängning av tidsfristen

Efter en begäran från er stat om förlängning av tidsfristen för att underrättas om ett beslut om utfärdande av en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge i enlighet med tillämpningen av Petruhhin-mekanismen med avseende på den underrättelse som denna stat skickade den ... [datum] om begäran om utlämning för lagföring av ... [den berörda personens namn] och utfärdad av ... [tredjeland],

har den anmodade staten beslutat [kryssa i lämplig ruta]:

| ☐ a) | att godta att förlänga tidsfristen som föreslås av medborgarskapslandet, |
| --- | --- |

☐ a)

att godta att förlänga tidsfristen som föreslås av medborgarskapslandet,

| ☐ b) | att godta att tidsfristen förlängs med.... [tidsperiod/dagar]: informationen bör lämnas senast den... [datum], |
| --- | --- |

☐ b)

att godta att tidsfristen förlängs med.... [tidsperiod/dagar]: informationen bör lämnas senast den... [datum],

| ☐ c) | att den inte kan förlänga tidsfristen som anges av medborgarskapslandet, |
| --- | --- |

☐ c)

att den inte kan förlänga tidsfristen som anges av medborgarskapslandet,

Om c), redogör för skälen till att förlängningen inte beviljas:

| |
| --- |

Relevanta kontaktuppgifter

Land:

Behörig myndighet:

Kontaktperson:

Befattning:

Ärendebeteckning:

Kontaktuppgifter (e-post/telefonnummer):

Datum och underskrift

---

BILAGA 7

Mall för medborgarskapslandets svar till den anmodade staten

Efter underrättelse som mottagits från ... den ... [datum] rörande en framställning om utlämning för lagföring som utfärdats av ... [tredjeland] mot en medborgare i denna stat, och uppgifterna i denna, beslutade denna stat att [kryssa i lämplig ruta]:

| ☐ a | att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge mot den berörda personen med avseende på samma brott/gärning (-ar) som begäran om utlämning, |
| --- | --- |

☐ a

att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge mot den berörda personen med avseende på samma brott/gärning (-ar) som begäran om utlämning,

| ☐ b | den inte kommer att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge mot den berörda personen, |
| --- | --- |

☐ b

den inte kommer att utfärda en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge mot den berörda personen,

| ☐ c | tillhandahålla information på grund av att framställningen om utlämning är ogrundad, otillbörlig/politiskt motiverad: |
| --- | --- |

☐ c

tillhandahålla information på grund av att framställningen om utlämning är ogrundad, otillbörlig/politiskt motiverad:

Uppgifter om den berörda personen

Namn:

Samtliga förnamn:

Namn som ogift, i förekommande fall:

Alias, i tillämpliga fall:

Kön:

Nationalitet:

Födelsedatum:

Födelseort:

Bostadsort och/eller känd adress:

Närmare upplysningar om den behöriga myndigheten

Utfärdande stat:

Behörig myndighet:

Myndighetens företrädare:

Befattning (titel/grad):

Ärendebeteckning:

Adress:

Kontaktuppgifter:

Behörig utfärdande rättslig myndighet, i tillämpliga fall

Myndighetens företrädare:

Befattning (titel/grad):

Ärendebeteckning:

Adress:

Kontaktuppgifter:

Det formella beslutet om utfärdande av en europeisk arresteringsorder/en arresteringsorder för medborgare i Island eller Norge (bifogas som bilaga om det redan utfärdats):

| |
| --- |

Övriga uppgifter:

| |
| --- |

Relevanta kontaktuppgifter

Land:

Behörig myndighet:

Kontaktperson:

Befattning:

Ärendebeteckning:

Kontaktuppgifter (e-post/telefonnummer):

Datum och underskrift

---

BILAGA 8

Mall för att anmäla eller begära information om ogrundade, otillbörliga, särskilt politiskt motiverade framställningar om utlämning och/eller framställningar som tar upp frågor som rör stadgan/Europakonventionen

Till [kryssa i rutan]:

| ☐ | den utsedda kontaktpunkten i ... [Land(länder)], |
| --- | --- |

☐

den utsedda kontaktpunkten i ... [Land(länder)],

| ☐ | alla 29 kontaktpunkter, |
| --- | --- |

☐

alla 29 kontaktpunkter,

| ☐ | Eurojust, |
| --- | --- |

☐

Eurojust,

| ☐ | Europol, |
| --- | --- |

☐

Europol,

| ☐ | Interpol. |
| --- | --- |

☐

Interpol.

Syftet med denna handling är att begära information eller att meddela om det föreligger en begäran om utlämning från ett tredjeland som anses vara ogrundad eller otillbörlig, särskilt om den anses vara politiskt motiverad.

Information om den eftersöktes identitet

Namn:

Samtliga förnamn:

Namn som ogift, i förekommande fall:

Alias, i tillämpliga fall:

Kön:

Nationalitet:

Födelsedatum:

Födelseort:

Bostadsort och/eller känd adress:

Om uppgift finns, det eller de språk som den eftersökte förstår:

Utmärkande drag/beskrivning av den eftersökte:

Information om det begärande tredjelandets myndighet och begäran om utlämning

1.   Utfärdande tredje stat:

(Rättslig) myndighet som utfärdade arresteringsordern/framställningen om utlämning:

Myndighetens företrädare:

Befattning (titel/grad):

Ärendebeteckning:

Adress:

Kontaktuppgifter:

2.   Begäran om utlämning [kryssa i rutan]:

| ☐ | för lagföring, |
| --- | --- |

☐

för lagföring,

| ☐ | för verkställighet av ett fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd. |
| --- | --- |

☐

för verkställighet av ett fängelsestraff eller annan frihetsberövande åtgärd.

Ärendebeteckning för begäran om utlämning:

3.   Information om de brott som den berörda personen anklagas för

Framställningen om utlämning avser totalt ... [antal] brott.

Beskrivning av de omständigheter under vilka brottet eller brotten begicks, inklusive tidpunkt, plats och den eftersöktes grad av delaktighet i brottet eller brotten:

| |
| --- |

Brottets eller brottens beskaffenhet och brottsrubricering samt tillämplig lagbestämmelse som beslutet grundar sig på:

| |
| --- |

Skäl för att betrakta framställningen om utlämning som ogrundad, otillbörlig och, i synnerhet, politiskt motiverad, och/eller framställningar som ger upphov till farhågor med hänsyn till stadgan eller Europakonventionen:

(specificera):

| |
| --- |

Kontaktuppgifter för den stat som översänder information om framställningen om utlämning

Land:

Behörig myndighet:

Kontaktperson:

Befattning:

Ärendebeteckning:

Kontaktuppgifter (e-post/telefonnummer):

Datum och underskrift

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/36

---

Eurons växelkurs (1)

7 juni 2022

(2022/C 223/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0662 |
| JPY | japansk yen | 141,66 |
| DKK | dansk krona | 7,4395 |
| GBP | pund sterling | 0,85365 |
| SEK | svensk krona | 10,5039 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0423 |
| ISK | isländsk krona | 138,90 |
| NOK | norsk krona | 10,1843 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,739 |
| HUF | ungersk forint | 389,33 |
| PLN | polsk zloty | 4,5813 |
| RON | rumänsk leu | 4,9426 |
| TRY | turkisk lira | 17,8702 |
| AUD | australisk dollar | 1,4884 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3437 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3656 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6582 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4685 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 340,75 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,4059 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,1146 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5244 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 412,37 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6865 |
| PHP | filippinsk peso | 56,421 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,768 |
| BRL | brasiliansk real | 5,1256 |
| MXN | mexikansk peso | 20,8435 |
| INR | indisk rupie | 82,8730 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0662

JPY

japansk yen

141,66

DKK

dansk krona

7,4395

GBP

pund sterling

0,85365

SEK

svensk krona

10,5039

CHF

schweizisk franc

1,0423

ISK

isländsk krona

138,90

NOK

norsk krona

10,1843

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,739

HUF

ungersk forint

389,33

PLN

polsk zloty

4,5813

RON

rumänsk leu

4,9426

TRY

turkisk lira

17,8702

AUD

australisk dollar

1,4884

CAD

kanadensisk dollar

1,3437

HKD

Hongkongdollar

8,3656

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6582

SGD

singaporiansk dollar

1,4685

KRW

sydkoreansk won

1 340,75

ZAR

sydafrikansk rand

16,4059

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,1146

HRK

kroatisk kuna

7,5244

IDR

indonesisk rupiah

15 412,37

MYR

malaysisk ringgit

4,6865

PHP

filippinsk peso

56,421

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,768

BRL

brasiliansk real

5,1256

MXN

mexikansk peso

20,8435

INR

indisk rupie

82,8730

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/37

---

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2022/C 223/03)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (1) för de antisubventionsåtgärder som tillämpas på import av varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet) har Europeiska kommissionen (kommissionen) tagit emot en begäran om översyn enligt artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (2) (grundförordningen).

1.   Begäran om översyn

Begäran ingavs den 9 mars 2022 av European Steel Association (EUROFER) (sökanden) som företrädare för unionsindustrin för vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål i den mening som avses i artikel 10.6 i grundförordningen.

En icke-konfidentiell version av begäran och av analysen som visar i vilken grad det finns stöd för begäran bland unionstillverkarna finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. I avsnitt 5.6 i detta tillkännagivande ges information om hur tillgång fås till dessa ärendehandlingar.

2.   Produkt som översynen gäller

Den produkt som är föremål för denna översyn är vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag (den produkt som översynen gäller).

Följande produkter omfattas inte av denna översyn:

| i) | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- |

i)

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| ii) | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

ii)

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| iii) | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

iii)

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| iv) | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

iv)

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den produkt som översynen gäller klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nummer 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nummer 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nummer 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 och 7226 91 99. Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis och kan komma att ändras under senare etapper av förfarandet.

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är de slutgiltiga antisubventionstullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 (3).

4.   Grund för översynen

Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till att subventioneringen fortsätter eller återkommer och till att skadan för unionsindustrin återkommer.

4.1.   
  Påstående om sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

Sökanden har lagt fram tillräcklig bevisning för att de flesta av de subventionssystem som utjämnades genom den ursprungliga undersökningen fortfarande är i kraft och att tillverkarna av den produkt som översynen gäller i det berörda landet har gynnats av och sannolikt kommer att fortsätta att omfattas av ett antal subventioner som beviljas av de kinesiska myndigheterna på nationell nivå och på provinsnivå.

Sökanden har också identifierat ett ytterligare subventionsprogram, dvs. ett program för konvertering av skulder till aktier som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen. Systemet förefaller vara utjämningsbart.

Sökanden kvantifierade inte exakt den nuvarande subventionsnivån för alla subventioner. På grundval av bevisningen i begäran förefaller subventioneringsnivån dock fortfarande vara betydande.

De påstådda subventionerna består bland annat av i) direkt överföring av medel, ii) offentliga intäkter som inte drivs in eller efterskänks, iii) statligt tillhandahållande av varor och tjänster mot för låg ersättning, och iv) utbetalningar till en finansieringsmekanism eller genom att genomförandet av en eller flera av nämnda funktioner läggs ut på eller anförtros ett privat organ. Sökanden gjorde bland annat gällande att det till exempel förekommer förmånliga lån, bidrag och befrielse från direkta skatter. De hävdade också att de kinesiska myndigheterna tillhandahåller mark mot för låg ersättning och att man eventuellt tillämpar ett program för konvertering av skulder till aktier. Vissa av de påstådda subventionerna utjämnades redan i den ursprungliga undersökningen, medan andra är nya eller därtill kopplade subventioner som inte undersöktes i den ursprungliga undersökningen.

Sökanden gör gällande att de beskrivna åtgärderna utgör subventioner, eftersom de innefattar ett finansiellt bidrag från det berörda landets myndigheter och medför en förmån för tillverkarna av den produkt som översynen gäller. Det görs gällande att subventionerna är selektivt riktade till ett företag eller en industri som främjas och därför är utjämningsbara.

Med hänvisning till artikel 18.2 i grundförordningen utarbetade kommissionen en promemoria om bevisningens tillräcklighet, med en analys av all bevisning som kommissionen förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inleder denna undersökning. Denna promemoria ingår i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av.

Kommissionen förbehåller sig rätten att undersöka andra relevanta former av subventioner som kan komma att konstateras under loppet av undersökningen.

4.2.   
  Påstående om sannolikheten för återkommande skada

Sökanden gör gällande att den skada som orsakats av importen från det berörda landet sannolikt kommer att återkomma. Sökanden har därför lagt fram tillräcklig bevisning som visar att den nuvarande importen av den produkt som översynen gäller från det berörda landet sannolikt kommer att öka om åtgärderna upphör att gälla, eftersom det finns betydande outnyttjad produktionskapacitet i det berörda landet. Detta beror också på unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om storlek och priser, eftersom exportpriserna för den produkt som översynen gäller från det berörda landet till övriga tredjelandsmarknader avsevärt underskred unionsindustrins priser.

Det faktum att skadan undanröjts beror enligt sökanden huvudsakligen på att åtgärder är i kraft, och om dessa upphörde att gälla skulle betydande mängder återigen kunna importeras till subventionerade priser från det berörda landet, vilket sannolikt skulle leda till att skadan för unionsindustrin återkommer.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 25.1 i grundförordningen slagit fast att bevisningen för att det finns sannolikhet för subventionering och skada är tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång inleds. Kommissionen inleder därför en översyn enligt artikel 18 i grundförordningen.

Syftet med översynen vid giltighetstidens utgång är att avgöra om det är sannolikt att subventioneringen av den produkt som översynen gäller med ursprung i det berörda landet kommer att fortsätta eller återkomma och om skadan för unionsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphör att gälla.

Det berörda landets regering har bjudits in till samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen.

Kommissionen vill också göra parterna uppmärksamma på tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (4), som kan vara tillämpligt på detta förfarande.

Kommissionen riktar även parternas uppmärksamhet på att det pågår en separat antidumpningsundersökning beträffande samma produkt (5). Exporterande tillverkare, unionsindustrin och alla berörda parter i den pågående antidumpningsundersökningen uppmanas att registrera sig separat för den här undersökningen och lämna relevanta uppgifter i enlighet med de närmare bestämmelser och tidsfrister som anges i det här tillkännagivandet, utan hänsyn till de uppgifter som eventuellt lämnats inom ramen för antidumpningsundersökningen. De uppgifter och synpunkter som lämnats inom ramen för antidumpningsundersökningen kommer inte att automatiskt beaktas i den här undersökningen och parterna ska i princip lämna alla uppgifter rörande denna undersökning separat inom ramen för detta förfarande.

5.1.   
  Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningen av fortsatt eller återkommande subventionering omfattar perioden 1 januari 2021–31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

5.2.   
  Synpunkter på begäran och inledandet av undersökningen

Alla berörda parter som önskar lämna synpunkter på begäran (inbegripet frågor som rör återkommande skada och orsakssamband) eller alla aspekter rörande inledandet av undersökningen (inklusive i vilken grad det finns stöd för begäran) ska lämna in dessa inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (6).

En begäran om att bli hörd i samband med inledandet av undersökningen ska lämnas in inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

5.3.   
  Förfarande för fastställande av sannolikheten för fortsatt eller återkommande subventionering

I en översyn vid giltighetstidens utgång undersöker kommissionen exporten till unionen under översynsperioden och om situationen för de företag som tillverkar och säljer den produkt som översynen gäller i det berörda landet, oavsett om dessa företag exporterar till unionen eller inte, är sådan att det är sannolikt att exporten till subventionerade priser till unionen fortsätter eller återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

Alla tillverkare (7) av den produkt som översynen gäller från det berörda landet uppmanas därför att delta i kommissionens undersökning. Detta gäller även om de inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de gällande åtgärderna infördes.

5.3.1.   Undersökning av tillverkare i det berörda landet

Eftersom ett stort antal tillverkare i det berörda landet kan vara berörda av denna översyn vid giltighetstidens utgång och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, kan kommissionen komma att besluta att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal tillverkare ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att ge sig till känna och lämna uppgifter om sitt eller sina företag till kommissionen inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Detta gäller även om de inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de åtgärder som nu är föremål för översyn infördes. Uppgifterna ska lämnas via TRON.tdi på följande adress:

https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R770_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER

Information om åtkomst till TRON finns i avsnitten 5.6 och 5.9.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland tillverkarna kommer den även att kontakta myndigheterna i det berörda landet samt eventuellt alla kända intresseorganisationer för tillverkare i det berörda landet.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kommer urvalet av tillverkare att baseras på den största representativa tillverknings-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer, vid behov genom det berörda landets myndigheter, att underrätta alla kända tillverkare, myndigheterna i det berörda landet och intresseorganisationer för tillverkare om vilka företag som valts ut att ingå i urvalet.

När kommissionen mottagit den information som är nödvändig för att den ska kunna göra ett urval av tillverkare kommer den att underrätta berörda parter om huruvida de valts ut till att ingå i urvalet eller inte. De tillverkare som ingår i urvalet ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 30 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

Kommissionen kommer att göra en notering i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av rörande urvalets sammansättning. Eventuella synpunkter på urvalet måste ha inkommit inom tre dagar efter underrättelsen om urvalet.

Ett exemplar av frågeformuläret för tillverkare i det berörda landet finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594)

Utan att det påverkar den eventuella tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen kommer företag som samtyckt till att eventuellt ingå i urvalet, men som inte har valts ut, anses vara samarbetsvilliga.

5.3.2.   Undersökning av icke-närstående importörer (8) (9)

Icke-närstående importörer som importerar den produkt som översynen gäller från det berörda landet till unionen uppmanas att delta i denna undersökning. Detta gäller även om de inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de gällande åtgärderna infördes.

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer kan vara berörda av denna översyn vid giltighetstidens utgång och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, kan kommissionen komma att besluta att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal icke-närstående importörer ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval ombeds alla icke-närstående importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen. Detta gäller även om de inte samarbetade i den undersökning som ledde till att de åtgärder som nu är föremål för översyn infördes. Dessa parter ska kontakta kommissionen inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts och lämna de uppgifter om sitt eller sina företag som anges i bilagan till detta tillkännagivande.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de icke-närstående importörerna kan den även komma att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kan urvalet av importörer komma att baseras på den största representativa försäljningsvolym av den produkt som översynen gäller från det berörda landet till unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer att underrätta alla kända icke-närstående importörer och intresseorganisationer för importörer om vilka företag som valts ut att ingå i urvalet.

Kommissionen kommer även att göra en notering i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av rörande urvalets sammansättning. Eventuella synpunkter på urvalet måste ha inkommit inom tre dagar efter underrättelsen om urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer den att tillhandahålla frågeformulär till de icke-närstående importörer som ingår i urvalet. Dessa parter ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 30 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

Ett exemplar av frågeformuläret för icke-närstående importörer finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594)

5.4.   
  Förfarande för fastställande av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada

För att kommissionen ska kunna fastställa om det är sannolikt att skadan för unionsindustrin fortsätter eller återkommer uppmanas unionstillverkarna av den produkt som översynen gäller att delta i kommissionens undersökning.

Undersökning av unionstillverkare

Eftersom ett stort antal unionstillverkare berörs av denna översyn vid giltighetstidens utgång och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid, har kommissionen beslutat att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal unionstillverkare ingå i undersökningen (s.k. stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet genomförs i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

Kommissionen har gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Närmare uppgifter finns i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av.

Berörda parter bjuds härmed in att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Dessutom ska övriga unionstillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, som anser att det finns skäl för att de bör ingå i urvalet kontakta kommissionen inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Alla synpunkter på det preliminära urvalet ska, om inget annat anges, lämnas inom sju dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

Kommissionen kommer att underrätta alla kända unionstillverkare och/eller intresseorganisationer för unionstillverkare om vilka företag som slutligen väljs ut att ingå i urvalet.

De unionstillverkare som ingår i urvalet ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 30 dagar efter det att de har underrättats om urvalet.

Ett exemplar av frågeformuläret för unionstillverkare finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594)

5.5.   
  Förfarande för bedömning av unionens intresse

Om det skulle visa sig att det är sannolikt att subventioneringen fortsätter eller återkommer och att skadan fortsätter eller återkommer, kommer det att fattas ett beslut i enlighet med artikel 31 i grundförordningen om huruvida bibehållandet av utjämningsåtgärder inte skulle strida mot unionens intresse.

Unionstillverkare, importörer och deras intresseorganisationer, användare och deras intresseorganisationer, fackföreningar samt konsumentorganisationer uppmanas att lämna uppgifter till kommissionen om unionens intresse.

Uppgifter om unionens intresse måste, om inget annat anges, lämnas inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts. Dessa uppgifter kan lämnas antingen i valfritt format eller i ett frågeformulär utarbetat av kommissionen.

Ett exemplar av frågeformulären, inklusive frågeformuläret för användare av den produkt som översynen gäller, finns att tillgå i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av samt på GD Handels webbplats: (https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594). De uppgifter som lämnas i enlighet med artikel 31 i grundförordningen kommer endast att beaktas om de vid inlämnandet åtföljs av styrkande handlingar som bekräftar deras riktighet.

5.6.   
  Berörda parter

Berörda parter, såsom tillverkare i det berörda landet, unionstillverkare, importörer och deras intresseorganisationer, användare och deras intresseorganisationer, fackföreningar och konsumentorganisationer, som vill delta i undersökningen måste först kunna visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den produkt som översynen gäller.

Tillverkare i det berörda landet, unionstillverkare, importörer och intresseorganisationer som lämnat uppgifter i enlighet med de förfaranden som anges i avsnitten 5.3.1, 5.3.2 och 5.4 kommer att anses vara berörda parter om det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den produkt som översynen gäller.

Andra parter kommer att kunna delta i undersökningen som berörda parter från och med att de gett sig till känna och endast under förutsättning att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den produkt som översynen gäller. Att anses som en berörd part påverkar inte tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen.

De ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av finns att tillgå via Tron.tdi på följande adress: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. Följ anvisningarna på den sidan för att få tillgång (10).

5.7.   
  Andra skriftliga inlagor

Om inte annat följer av detta tillkännagivande uppmanas alla berörda parter att lämna synpunkter och uppgifter, samt att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Dessa uppgifter och denna bevisning ska, om inget annat anges, ha inkommit till kommissionen inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

5.8.   
  Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Alla berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Begäran ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd samt en sammanfattning av de frågor som den berörda parten önskar ta upp vid hörandet. Hörandet kommer endast att behandla de frågor som den berörda parten skriftligen angett på förhand.

Höranden ska i princip inte användas till att lägga fram faktiska uppgifter som ännu inte förts till ärendehandlingarna. Berörda parter kan emellertid med hänsyn till god förvaltningspraxis och för att kommissionens avdelningar ska kunna göra framsteg i sin undersökning åläggas att lämna nya faktiska uppgifter efter ett hörande.

5.9.   
  Anvisningar för inlämnande av skriftliga inlagor och besvarade frågeformulär samt korrespondens

Uppgifter som lämnas till kommissionen inom ramen för en undersökning avseende handelspolitiska skyddsåtgärder ska inte vara upphovsrättsskyddade. Innan berörda parter lämnar uppgifter och/eller data som omfattas av tredje parts upphovsrätt till kommissionen, måste de begära särskilt tillstånd från upphovsrättsinnehavaren som uttryckligen tillåter kommissionen att a) använda dessa uppgifter och/eller dessa data för detta handelspolitiska skyddsförfarande, och att b) dessa uppgifter och/eller dessa data lämnas till de parter som berörs av undersökningen i en form som gör att de kan utöva sin rätt till försvar.

Alla skriftliga inlagor, inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens från de berörda parterna och för vilka de berörda parterna begär konfidentiell behandling ska vara märkta ”Sensitive” (11). Parter som lämnar uppgifter inom ramen för denna undersökning uppmanas att ange skälen till att de begär konfidentiell behandling.

Parter som lämnar uppgifter märkta ”Sensitive” ska, i enlighet med artikel 29.2 i grundförordningen, även lämna en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa uppgifter, vilken ska märkas ”For inspection by interested parties”. Sammanfattningarna ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en berörd part som lämnar konfidentiella uppgifter inte kan visa att begäran om konfidentiell behandling är välgrundad eller inte lämnar in en icke-konfidentiell sammanfattning i begärt format och av begärd kvalitet kan kommissionen komma att lämna uppgifterna utan beaktande om det inte med hjälp av lämpliga källor på ett tillfredsställande sätt kan visas att uppgifterna är riktiga.

Berörda parter uppmanas att skicka alla inlagor och framställningar, även skannade fullmakter och intyganden, via TRON.tdi (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI). Genom att använda TRON.tdi eller e-post godkänner de berörda parterna de regler som gäller för elektroniska inlagor i dokumentet ”KORRESPONDENS MED EUROPEISKA KOMMISSIONEN I ÄRENDEN SOM RÖR HANDELSPOLITISKA SKYDDSÅTGÄRDER” som finns på GD Handels webbplats: (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf). De berörda parterna måste uppge namn, adress, telefonnummer och giltig e-postadress (fungerande officiell företagsadress) och se till att e-posten läses varje dag. När kommissionen fått dessa kontaktuppgifter, kommer all korrespondens att ske uteslutande via TRON.tdi eller e-post, såvida de berörda parterna inte uttryckligen ber att få alla dokument från kommissionen på annat sätt eller dokumentens art gör att rekommenderad post krävs. I det ovannämnda dokumentet finns närmare bestämmelser och information om korrespondens med kommissionen, inklusive de principer som gäller inlagor via TRON.tdi och e-post.

Kommissionen kontaktuppgifter:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-postadresser:

TRADE-R770-HRF-SUBSIDY@ec.europa.eu

TRADE-R770-HRF-INJURY@ec.europa.eu

6.   Tidsplan för undersökningen

I enlighet med artikel 22.1 i grundförordningen ska undersökningen normalt sett slutföras inom 12 månader, och under alla omständigheter inom 15 månader, efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts.

7.   Inlämnande av uppgifter

Berörda parter kan som regel endast lämna uppgifter inom de tidsfrister som anges i avsnitt 5 i detta tillkännagivande.

För att undersökningen ska kunna slutföras inom de fastställda tidsfristerna kommer kommissionen inte att beakta inlagor från berörda parter som lämnas in efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga utlämnandet eller, i tillämpliga fall, efter utgången av tidsfristen för att lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet.

8.   Möjlighet att lämna synpunkter på andra parters inlagor

För att garantera berörda parters rätt till försvar bör dessa ha möjlighet att lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter. De får endast yttra sig om frågor som tagits upp i andra berörda parters inlagor och kan inte ta upp några nya frågor.

Synpunkter på de uppgifter som lämnats av andra berörda parter till följd av utlämnandet av de slutgiltiga avgörandena ska, om inget annat anges, lämnas inom fem dagar efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på de slutgiltiga avgörandena löpt ut. Om det sker ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter ska andra berörda parter, om inget annat anges, lämna sina synpunkter till följd av detta ytterligare utlämnande senast en dag efter det att tidsfristen för att lämna synpunkter på detta ytterligare utlämnande löpt ut.

De angivna tidsramarna påverkar inte kommissionens rätt att begära ytterligare uppgifter från berörda parter i de fall detta är motiverat.

9.   Förlängning av de tidsfrister som anges i detta tillkännagivande

Förlängningar av tidsfristerna som föreskrivs i detta tillkännagivande kan beviljas på begäran av berörda parter som anger tillräcklig grund.

En eventuell förlängning av de tidsfrister som anges i detta tillkännagivande ska bara begäras under särskilda omständigheter och en sådan begäran kommer endast att beviljas om den är välmotiverad. En eventuell förlängning av tidsfristen för att besvara frågeformulär ska normalt sett vara begränsad till tre dagar och ska i regel inte överskrida sju dagar. Vad gäller de tidsfrister för inlämnande av andra uppgifter som anges i detta tillkännagivande ska förlängningar av dessa vara begränsade till tre dagar, såvida det inte kan påvisas att det föreligger särskilda omständigheter.

10.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande utsträckning hindrar undersökningen, kan enligt artikel 28 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det visar sig att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande upplysningar kan dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas.

Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 28 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

Underlåtenhet att lämna svar i datoriserad form ska inte anses utgöra bristande samarbete, under förutsättning att den berörda parten kan visa att det skulle vara orimligt betungande eller medföra orimliga extrakostnader att lämna svar på det sätt som begärts. Den berörda parten bör i sådana fall omedelbart kontakta kommissionen.

11.   . Förhörsombud

De berörda parterna kan begära att förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden ingriper. Förhörsombudet behandlar ansökningar om tillgång till ärendehandlingar, tvister rörande konfidentiell behandling av dokument, ansökningar om förlängning av tidsfrister och alla andra ansökningar rörande berörda parters eller tredje parters rätt till försvar som kan uppkomma under förfarandets gång.

Förhörsombudet kan anordna ett hörande och agera som medlare mellan den eller de berörda parterna och kommissionens avdelningar för att säkra att de berörda parterna har möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar. En begäran om att bli hörd av förhörsombudet ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. Förhörsombudet kommer att pröva skälen för begäran. Dessa höranden bör endast anordnas om frågan inte lösts med kommissionens avdelningar i vederbörlig ordning.

Varje begäran måste lämnas i god tid och så snart som möjligt för att förfarandet ska kunna genomföras på ett korrekt sätt. I detta syfte ska berörda parter begära att förhörsombudet ingriper så snart som möjligt efter det att den händelse som motiverar ett ingripande inträffat. När en begäran om att bli hörd lämnas utanför de tillämpliga tidsramarna kommer förhörsombudet även att undersöka orsakerna till den sena begäran, vilken typ av frågor som tas upp och vilken inverkan dessa frågor har på rätten till försvar, med vederbörlig hänsyn tagen till nödvändigheten av att säkerställa en god förvaltning och av att kunna slutföra undersökningen i tid.

Mer information och kontaktuppgifter finns på förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/

12.   Möjlighet att begära en översyn enligt artikel 19 i grundförordningen

Eftersom denna översyn vid giltighetstidens utgång inleds i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, kommer den inte att leda till någon ändring av de gällande åtgärderna, utan till att dessa åtgärder upphävs eller bibehålls i enlighet med artikel 22.3 i grundförordningen.

Om en berörd part anser att det är befogat med en översyn av åtgärderna i syfte att få till stånd en ändring, kan denna part begära en översyn i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

Parter som önskar begära en sådan översyn, som i så fall utförs oberoende av den översyn vid giltighetstidens utgång som avses i detta tillkännagivande, kan kontakta kommissionen på ovanstående adress.

13.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (12).

Ett meddelande om skydd av personuppgifter för att informera alla personer om behandlingen av personuppgifter inom ramen för kommissionens handelspolitiska verksamhet finns på GD Handels webbplats: (http://ec.europa.eu/trade/policy/accessing-markets/trade-defence/).

---

(1)  EUT C 372, 16.9.2021, s. 10.

(2)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

(4)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022XC0405%2801%29&from=EN

(6)  Alla hänvisningar till offentliggörandet av detta tillkännagivande avser offentliggörandet av detta tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning, om inget annat anges.

(7)  En tillverkare är ett företag i det berörda landet som tillverkar den produkt som översynen gäller, inklusive närstående företag som ägnar sig åt tillverkning, inhemsk försäljning eller export av den produkt som översynen gäller.

(8)  Endast importörer som inte är närstående till en exporterande tillverkare får ingå i urvalet. Importörer som är närstående till exporterande tillverkare ska fylla i bilagan till frågeformuläret för dessa exporterande tillverkare. I enlighet med artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part äger, kontrollerar eller innehar direkt eller indirekt minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem kontrollerar direkt eller indirekt den andra, f) båda två kontrolleras direkt eller indirekt av en tredje person, g) de tillsammans kontrollerar direkt eller indirekt en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

(9)  De uppgifter som lämnas av icke-närstående importörer får även användas för andra delar av denna undersökning än de som avser fastställande av unionens intresse.

(10)  Vid tekniska problem, kontakta Trade Service Desk per e-post till trade-service-desk@ec.europa.eu eller på Tfn +32 22979797.

(11)  Ett dokument märkt ”Sensitive” är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 29 i grundförordningen och artikel 12 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder. Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

---

BILAGA

| ☐ | Version ”Sensitive” |
| --- | --- |
| ☐ | ”For inspection by interested parties” |
| (Kryssa för det alternativ som gäller) |

☐

Version ”Sensitive”

☐

”For inspection by interested parties”

(Kryssa för det alternativ som gäller)

ÖVERSYN VID GILTIGHETSTIDENS UTGÅNG AV DE ANTISUBVENTIONSÅTGÄRDER SOM TILLÄMPAS PÅ IMPORT AV VISSA VARMVALSADE PLATTA PRODUKTER AV JÄRN, OLEGERAT STÅL ELLER ANNAT LEGERAT STÅL MED URSPRUNG I FOLKREPUBLIKEN KINA

UPPGIFTER FÖR URVALET AV ICKE-NÄRSTÅENDE IMPORTÖRER

Detta formulär är avsett att hjälpa icke-närstående importörer att lämna de uppgifter för stickprovsförfarandet som avses i punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande.

Både versionen märkt ”Sensitive” (version med känsliga uppgifter) och versionen märkt ”For inspection by interested parties” (version som berörda parter kan begära att få ta del av) ska lämnas in till kommissionen i enlighet med tillkännagivandet om inledande.

1.   NAMN OCH KONTAKTUPPGIFTER

Fyll i följande uppgifter om företaget:

| Företagets namn | |
| --- | --- |
| Adress | |
| Kontaktperson | |
| E-postadress | |
| Telefonnummer | |

Företagets namn

Adress

Kontaktperson

E-postadress

Telefonnummer

2.   OMSÄTTNING OCH FÖRSÄLJNINGSVOLYM

Uppge företagets totala omsättning i euro, samt värde i euro och volym i ton för importen till unionen och för återförsäljningen på unionsmarknaden efter import från Folkrepubliken Kina av den undersökta produkten enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande, under översynsperioden.

| | Volym i ton | Värde i euro |
| --- | --- | --- |
| Företagets totala omsättning i euro | | |
| Import till unionen av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina | | |
| Import av den produkt som översynen gäller (alla ursprung) | | |
| Återförsäljning av den produkt som översynen gäller på unionsmarknaden efter import från Kina | | |

Volym i ton

Värde i euro

Företagets totala omsättning i euro

Import till unionen av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina

Import av den produkt som översynen gäller (alla ursprung)

Återförsäljning av den produkt som översynen gäller på unionsmarknaden efter import från Kina

3.   FÖRETAGETS OCH DE NÄRSTÅENDE FÖRETAGENS VERKSAMHET (1)

Redogör för den verksamhet som bedrivs av företaget och alla de närstående företag (ange namn och i vilket förhållande de står till företaget) som ägnar sig åt tillverkning och/eller försäljning (på export och/eller på hemmamarknaden) av den produkt som översynen gäller. Det kan till exempel röra sig om inköp av, tillverkning på entreprenad av, bearbetning av eller handel med den produkt som översynen gäller.

| Företagets namn och adress | Verksamhet | Förhållande |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

Företagets namn och adress

Verksamhet

Förhållande

4.   ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

| | Lämna övriga relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

Lämna övriga relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

5.   INTYGANDE

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet innebär detta att det måste besvara ett frågeformulär och tillåta att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Kommissionen kommer att grunda sina avgöranden beträffande icke-samarbetsvilliga importörer på tillgängliga uppgifter, vilket kan leda till att resultatet blir mindre gynnsamt för företaget än om det hade samarbetat.

Underskrift av bemyndigad tjänsteman:

Bemyndigad tjänstemans namn och befattning:

Datum:

---

(1)  I enlighet med artikel 127 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen ska två personer anses vara närstående om a) de tillhör ledningen eller är styrelseledamöter i den andra personens företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) en tredje part äger, kontrollerar eller innehar direkt eller indirekt minst 5 % av utestående röstberättigande aktier eller andelar hos båda personerna, e) en av dem kontrollerar direkt eller indirekt den andra, f) båda två kontrolleras direkt eller indirekt av en tredje person, g) de tillsammans kontrollerar direkt eller indirekt en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558). Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i något av följande förhållanden till varandra: i) man och hustru, ii) förälder och barn, iii) syskon (hel- eller halvsyskon), iv) far- eller morförälder och barnbarn, v) farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn, vi) svärförälder och svärson eller svärdotter, vii) svåger och svägerska. I enlighet med artikel 5.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen avses med person en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning av personer som enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning tillerkänns rättskapacitet utan att vara juridisk person (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/48

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10762 – H&F / IRI)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 223/04)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. och dess parallellfonder (H&F, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Hellman & Friedman Capital Partners X, L.P. och dess parallellfonder (H&F, Förenta staterna).

| — | NPD Group, L.P., ett portföljföretag kontrollerat av Hellman & Friedman (NPD, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

NPD Group, L.P., ett portföljföretag kontrollerat av Hellman & Friedman (NPD, Förenta staterna).

| — | Information Resources, Inc. (IRI, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Information Resources, Inc. (IRI, Förenta staterna).

H&F kommer att förvärva indirekt ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över IRI genom ett fusionsavtal mellan IRI och NPD.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | H&F: riskkapitalbolag. |
| --- | --- |

—

H&F: riskkapitalbolag.

| — | NPD: marknadsundersökningsföretag. |
| --- | --- |

—

NPD: marknadsundersökningsföretag.

| — | IRI: marknadsundersökningsföretag som tillhandahåller konsument-, kund- och detaljhandelsuppgifter och -analyser med fokus på förpackade dagligvaror. |
| --- | --- |

—

IRI: marknadsundersökningsföretag som tillhandahåller konsument-, kund- och detaljhandelsuppgifter och -analyser med fokus på förpackade dagligvaror.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10762 - H&F / IRI

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/50

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 223/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | XLCEE-Holding GmbH (XLCEE, Österrike), som tillhör XXXLutz Group (XXXLutz, Österrike), |
| --- | --- |

—

XLCEE-Holding GmbH (XLCEE, Österrike), som tillhör XXXLutz Group (XXXLutz, Österrike),

| — | Derot Fund S.À R.L. (Derot, Luxemburg), som kontrolleras av herr Formela, |
| --- | --- |

—

Derot Fund S.À R.L. (Derot, Luxemburg), som kontrolleras av herr Formela,

| — | BLACK RED WHITE S.A. (BRW, Polen), som kontrolleras av Derot. |
| --- | --- |

—

BLACK RED WHITE S.A. (BRW, Polen), som kontrolleras av Derot.

XLCEE och Derot kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över hela BRW.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | XLCEE är ett investeringsholdingföretag inom XXXLutz-koncernen. XXXLutz är främst verksamt inom detaljhandel med möbler, inventarier och hushållsartiklar i flera europeiska länder. |
| --- | --- |

—

XLCEE är ett investeringsholdingföretag inom XXXLutz-koncernen. XXXLutz är främst verksamt inom detaljhandel med möbler, inventarier och hushållsartiklar i flera europeiska länder.

| — | Derot är ett investeringsholdingföretag, som kontrolleras av herr Formela. Formela kontrollerar också BRW Trading Company (Belarus) som driver fyra detaljhandlar för möbler, inventarier och hushållsartiklar i Belarus. |
| --- | --- |

—

Derot är ett investeringsholdingföretag, som kontrolleras av herr Formela. Formela kontrollerar också BRW Trading Company (Belarus) som driver fyra detaljhandlar för möbler, inventarier och hushållsartiklar i Belarus.

| — | BRW tillverkar möbler och är verksamt inom detaljhandel med tillverkning av möbler och drift av detaljhandlar för möbler, inventarier och hushållsartiklar huvudsakligen i Polen och - i mindre utsträckning - i Slovakien och Belarus. |
| --- | --- |

—

BRW tillverkar möbler och är verksamt inom detaljhandel med tillverkning av möbler och drift av detaljhandlar för möbler, inventarier och hushållsartiklar huvudsakligen i Polen och - i mindre utsträckning - i Slovakien och Belarus.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10664 – XLCEE / DEROT / BLACK RED WHITE

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/52 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/52

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10575 – BOUYGUES / EQUANS)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 223/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Bouygues S.A. (Bouygues, Frankrike), |
| --- | --- |

—

Bouygues S.A. (Bouygues, Frankrike),

| — | Equans S.A.S. (Equans, Frankrike). |
| --- | --- |

—

Equans S.A.S. (Equans, Frankrike).

Bouygues kommer att förvärva kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Equans.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Bouygues är ett holdingbolag inom en diversifierad industrikoncern som är verksam inom byggsektorn, sektorn för konstruktion och underhåll av transportinfrastruktur, fastighetsutveckling, samt i medie- och telekommunikationssektorerna. Bouygues tillhandahåller även eltekniska ingenjörstjänster genom Colas Rail, ett helägt dotterbolag till Colas. Colas Rail tillhandahåller eltekniska ingenjörstjänster för järnvägsinfrastruktur, inklusive elektrifiering av järnvägar (installation och underhåll av kontaktledningar) och järnvägssignalering. |
| --- | --- |

—

Bouygues är ett holdingbolag inom en diversifierad industrikoncern som är verksam inom byggsektorn, sektorn för konstruktion och underhåll av transportinfrastruktur, fastighetsutveckling, samt i medie- och telekommunikationssektorerna. Bouygues tillhandahåller även eltekniska ingenjörstjänster genom Colas Rail, ett helägt dotterbolag till Colas. Colas Rail tillhandahåller eltekniska ingenjörstjänster för järnvägsinfrastruktur, inklusive elektrifiering av järnvägar (installation och underhåll av kontaktledningar) och järnvägssignalering.

| — | Equans är ett globalt företag verksamt inom sektorn för multitekniska tjänster. Equans verksamhet inriktas på teknik för uppvärmning, ventilation och luftkonditionering (elektrisk, mekanisk), kyllösningar, infrastrukturförvaltning, digitalisering och informations- och kommunikationsteknik.- Equans tillhandahåller också tjänster för järnvägselektrifiering (installation och underhåll av kontaktledningar) genom Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire och Fabricom. |
| --- | --- |

—

Equans är ett globalt företag verksamt inom sektorn för multitekniska tjänster. Equans verksamhet inriktas på teknik för uppvärmning, ventilation och luftkonditionering (elektrisk, mekanisk), kyllösningar, infrastrukturförvaltning, digitalisering och informations- och kommunikationsteknik.- Equans tillhandahåller också tjänster för järnvägselektrifiering (installation och underhåll av kontaktledningar) genom Powerlines, Ineo SCLE Ferroviaire och Fabricom.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10575 – BOUYGUES / EQUANS

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/54

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2022/C 223/07)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Aceite Campo de Calatrava”

EU-nr: PDO-ES-0642-AM01 – 10 januari 2022

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn

”Aceite Campo de Calatrava”

2.   Medlemsstat

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

Extra jungfruolja av oliver från olivträd (Olea europea L.), framställd antingen uteslutande av sorterna cornicabra eller picual, eller av dessa sorter i kombination med de sekundära sorterna arbosana, hojiblanca, arbequina, koroneiki och lecciana, vilkas andel får uppgå till högst 15 %. Oljan framställs genom mekaniska eller andra fysiska metoder som inte ändrar oljans egenskaper och som bevarar smaken, aromen och de utmärkande egenskaperna hos de oliver som används.

Oliverna skördas direkt från trädet vid en mognadsgrad på 3–6.

Högsta tillåtna värden för extra jungfruolja med ursprungsbeteckningen ”Aceite Campo de Calatrava”

Lägsta halt oljesyra: 70 %.

Surhetsgrad: högst 0,5 °.

Peroxidtal: högst 15 mekv syre/kg.

K232: högst 2.

K270: högst 0,15 °.

Organoleptisk utvärdering:

Medianvärde för defekter: Md = 0.

Medianvärde för fruktighet: Mf > 3.

Ur organoleptisk synvinkel återger oljan smaken av alla sorter som används för framställningen, vilket ger den en tydlig komplex och intensiv fruktighet. Campo de Calatrava-oljor ska därför ha ett värde för fruktighet på lägst 3. Oljan ska ha en tydlig och väl avvägd bitterhet och skarphet, med en intensitet på mellan 3 och 6 som inte avviker med mer än 2 punkter från värdet för fruktighet.

All extra jungfruolja som framställs i området Campo de Calatrava utmärks av sin tydliga fruktighet med smak av gröna oliver och andra färska frukter. Dessa positiva egenskaper måste finnas som ett minimikrav.

Oljesyrahalten i Campo de Calatrava-oljan uppgår till 79,64 %, medan oljesyrahalten i andra produktionsområden varierar mellan 56,9 % och 78,4 % (Uceda, Cultivo del Olivo (”Olivodling”)). Den lägsta tillåtna oljesyrahalten är 70 %.

3.3.   Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

—

3.6.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv.

För att bevara produktens typiska egenskaper i alla led och säkerställa kvaliteten på de oljor som omfattas av beteckningen måste produkten förpackas inom det avgränsade geografiska området. På så sätt får kontrollorganen full kontroll över produktionen och säkerställs att slutskedet i hanteringen utförs av de erfarna producenterna i området. Dessa producenter känner bäst till hur oljorna påverkas av olika faktorer vid förpackningen, t.ex. dekanteringstid och dekanteringsmetod, metod och material för filtrering (dukar av textil, fibrer, papper, cellulosamaterial, filtreringsjord och kiselgur) och förpackningstemperatur, och hur de påverkas av kyla och lagring. Syftet är att bevara produktens typiska egenskaper. Korrekt filtrering säkerställer att produkten presenteras på lämpligt sätt för försäljning till konsument och att hållbarheten är optimal. Genom filtreringen avlägsnas fasta rester och vatten som annars skulle hindra en korrekt användning vid matlagning eller skapa en bottensats som leder till anaerob jäsning av kolhydrater och proteiner.

Förpackningsanläggningarna måste ha separata system så att förpackningen av oljor som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen åtskiljs från förpackningen av andra oljor.

De ska också ha tillgång till typgodkända system för mätning av olja.

Oljan ska förpackas i behållare av glas, belagd metall, PET, kartong eller glaserad keramik.

3.7.   Särskilda regler för märkning

Märkningen av förpackningarna ska förutom varubeteckningen innehålla logotypen för den skyddade ursprungsbeteckningen med texten ”Denominación de Origen Protegida” (eller ”D.O.P.”) ”Aceite Campo de Calatrava” (skyddad ursprungsbeteckning (eller SUB) ”Aceite Campo de Calatrava”).

Förpackningar som används vid försäljning av olja med den skyddade ursprungsbeteckningen till konsumenter ska utöver huvudetiketten vara försedda med en kontrolletikett som anger den skyddade ursprungsbeteckningen. Kontrolletiketterna ska vara numrerade och tillhandahållas och kontrolleras av kontrollorganet på ett sådant sätt att de inte kan återanvändas. Kontrollorganet tillhandahåller bara producenterna det antal numrerade etiketter som motsvarar den mängd olja som certifierats och registrerats för förpackning.

Märkningen ska överensstämma med de allmänna märkningsbestämmelserna.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det område där produktionen, bearbetningen och förpackningen sker ligger i södra Kastilien-La Mancha och omfattar den centrala delen av provinsen Ciudad Real. Området utgör i morfologiskt, geografiskt och historiskt avseende en helt homogen enhet som omfattar kommunerna Aldea del Rey, Almagro, Argamasilla de Calatrava, Ballesteros de Calatrava, Bolaños de Calatrava, Calzada de Calatrava, Cañada de Calatrava, Carrión de Calatrava, Granátula de Calatrava, Miguelturra, Moral de Calatrava, Pozuelo de Calatrava, Torralba de Calatrava, Valenzuela de Calatrava, Villanueva de San Carlos och Villar del Pozo.

5.   Samband med det geografiska området

5.1.   Särskilda egenskaper hos det geografiska området

Campo de Calatrava ligger på den södra delen av den centrala högplatån på Iberiska halvön på en genomsnittshöjd på 600 meter över havet.

De ofta förekommande högtrycksområdena och områdets läge i inlandet har en stor inverkan på klimatet. Högtryck som uppstår under vintern ger upphov till mycket låga temperaturer, medan högtryck som uppstår under sommaren ger mycket höga temperaturer.

Nederbörden är inte särskilt riklig eftersom området ligger vid sidan av det område där fronter eller lågtryck från sydväst eller Gibraltar sund passerar (som orsakar den mesta av nederbörden). I Campo de Calatrava överstiger nederbörden sällan 500 mm.

Jordmånen är alkalisk och av medeldjup.

Det alkaliska vulkaniska materialet i jordmånen är ytterligare en faktor som skiljer området från andra produktionsområden och bidrar till oljornas särskilda egenskaper.

Den mörka jorden i Campo de Calatrava absorberar mer solstrålning, vilket höjer jordtemperaturen. Detta ger en tidigare växtsäsong som gynnar en tidigare utveckling av oliverna.

5.2.   Särskilda egenskaper hos produkten

Oljor med beteckningen ”Aceite Campo de Calatrava” måste ha följande egenskaper:

| — | Minst 85 % av oljan måste komma från sorterna cornicabra och/eller picual och, i förekommande fall, resterande 15 % från sorterna arbosana, hojiblanca, arbequina, koroneiki eller lecciana. |
| --- | --- |

—

Minst 85 % av oljan måste komma från sorterna cornicabra och/eller picual och, i förekommande fall, resterande 15 % från sorterna arbosana, hojiblanca, arbequina, koroneiki eller lecciana.

| — | Oljan måste ha en hög halt av oljesyra, som uppgår till minst 70 %. |
| --- | --- |

—

Oljan måste ha en hög halt av oljesyra, som uppgår till minst 70 %.

| — | Fruktigheten måste ha ett värde som överstiger 3, med inslag av gröna oliver och andra färska frukter. Dessa positiva egenskaper måste finnas som ett minimikrav. |
| --- | --- |

—

Fruktigheten måste ha ett värde som överstiger 3, med inslag av gröna oliver och andra färska frukter. Dessa positiva egenskaper måste finnas som ett minimikrav.

| — | Oljan ska ha en mjuk smak med tydlig bitterhet och skarphet som varierar mellan 3 och 6 och som inte avviker med mer än 2 punkter från värdet för fruktighet. |
| --- | --- |

—

Oljan ska ha en mjuk smak med tydlig bitterhet och skarphet som varierar mellan 3 och 6 och som inte avviker med mer än 2 punkter från värdet för fruktighet.

| — | Oljan skiljer sig från andra oljor med skyddad ursprungsbeteckning genom att den är den enda olja som framställs av i huvudsak sorterna cornicabra och/eller picual. |
| --- | --- |

—

Oljan skiljer sig från andra oljor med skyddad ursprungsbeteckning genom att den är den enda olja som framställs av i huvudsak sorterna cornicabra och/eller picual.

5.3.   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Den medeldjupa kalkjorden, det vulkaniska materialet, den låga vattennivån tillsammans med den låga nederbörden, de varma somrarna, de långa perioderna med frost vintertid och jord som agronomiskt sett gynnar tidig växtlighet skapar ett torrt ekosystem som under århundradenas lopp genom naturligt urval har bevarat sorterna cornicabra och picual. Dessa sorter har anpassat sig perfekt till miljön och ger en slutprodukt med särskilda egenskaper som skiljer sig från produkterna från andra olivodlingsområden. Dessa mark- och klimatförhållanden ger en högre koncentration av oljesyra (Civantos, 1999), som uppgår till minst 70 %, vilket gör denna olja mer oxidativt stabil.

På grund av den torra och alkaliska jordmånen och den låga nederbörden har ”Campo de Calatrava”-oljan en fruktighet (med smak av gröna oliver och andra färska frukter) på minst 3 punkter.

Vattenstressen under olivernas mognadsfas på grund av den mycket låga nederbörden ger en tydlig och väl avvägd bitterhet och skarphet, med en intensitet på mellan 3 och 6 som inte avviker med mer än 2 punkter från värdet för fruktighet.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_AM01_AceiteCC.pdf

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/58

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2022/C 223/08)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Chorizo Riojano”

EU-nr: PGI-ES-0654-AM01 — 27 oktober 2021

PDO ( ) PGI (X)

1.   Namn

”Chorizo Riojano”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.2: Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Chorizo Riojano” är en hästskoformad chorizo-korv klassificerad som ”Extra”, utan tillsatser, som framställs i den autonoma regionen La Rioja. Den uppvisar följande egenskaper:

3.3.   Fysiska egenskaper

PGI-chorizon har hästskoform. Den är mer eller mindre cylindrisk, mellan 30 och 40 mm i diameter och väger minst 200 g. Dess konsistens är fast och kompakt, och ytan är oftast skrynklig. Chorizon ger lätt efter för kniven när den skärs och dess innehåll är väl kombinerat. Den uppvisar ingen ovanlig färgning och kött och fett är tydligt åtskilda.

Fysikaliska och kemiska egenskaper

| Vattenhalt | Upp till 45 %. |
| --- | --- |
| Förhållande kollagen/proteiner | Upp till 14 %. |
| Andel fett i torrsubstansen | Upp till 57,0 %. |
| Nitrat uttryckt som NaNO3 | max. 100 ppm |
| Nitrit uttryckt som NaNO3 | max. 20 ppm |
| Sammanlagd fosfathalt uttryckt som P2O5 | max. 7 500  ppm |

Vattenhalt

Upp till 45 %.

Förhållande kollagen/proteiner

Upp till 14 %.

Andel fett i torrsubstansen

Upp till 57,0 %.

Nitrat uttryckt som NaNO3

max. 100 ppm

Nitrit uttryckt som NaNO3

max. 20 ppm

Sammanlagd fosfathalt uttryckt som P2O5

max. 7 500  ppm

(den naturliga fosfathalten i köttet, utan tillsats av fosfat)

Organoleptiska egenskaper

Välavvägd och intensiv, kvardröjande arom, främst av paprika, med vitlöksanstrykning. Ingen härsken eller bitter lukt. Kraftig smak, kvardröjande och välavvägd mellan mager och fet. Svagt syrlig, inga härskna eller onormala smakinslag. Chorizos som tillverkas med stark paprika är kryddstarka. Chorizokorvarna har en välavvägd konsistens och är fasta och lättuggade utan att vara gummiaktiga.

Råvaror

Kött och fett av gris som är särskilt lämpligt för bearbetning, inklusive magra styckbitar utan bindväv från kastrerade galtar eller suggor, och sidfläck utan svål eller magra bitar av lardeo [den benämning som används för bortskuret fläskkött som används för tillverkning av lagrade produkter], kryddat med fint torrt salt, paprika klassificerad som ”Extra” och färsk skalad vitlök: allt detta stoppas i naturligt korvskinn, dvs. gristarmar.

Det grisfett som sätts till blandningen måste vara fast. Produkten går inte att göra med mjukt, smetigt bukister som skulle bli krämigt när det hackas och leda till att chorizokorvarna utsöndrar fett när de lagras och mognar. Även mängden tillsatt fett måste vara begränsad och får inte överstiga 57 % av torrsubstansen Detta är en av de faktor som skiljer ”Chorizo Riojano” från andra chorizos, som genomgår en kraftig förändring av pH-värdet, varigenom det blir svårare att få dem att mogna ordentligt och gör dem svårare att lagra.

3.4.   Foder och råvaror

—

3.5.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Framställning av råvaror:

Charkuteriföretag som tillverkar ”Chorizo Riojano” måste kunna ta emot kroppar och/eller styckbitar och hantera dem på lämpligt sätt, så att deras pH-värde inte sjunker eller färg- och/eller konsistensförändringar uppträder. De måste också kontrollera köttets renhet vid leveransen, med lämpliga test och analyser.

Styckning, urbening och tillskärning måste äga rum så snart som möjligt, och kött får inte bli liggande i de utrymmen där dessa verksamheter genomförs.

Utrymmena där köttet hanteras ska vara luftkonditionerade och och hållas vid en temperatur på högst 12 °C.

Kylning av kött och fläsk före malning:

Kylrummen där de kylda slaktkropparna förvaras ska ha utrustning för att hänga upp kropparna så att de inte kommer i kontakt med varandra.

Malning av kött och fläsk i lämplig grovlek för varje produkt

Tillverkningen av ”Chorizo Riojano” måste ske åtskilt både tidsmässigt och rumsligt från all annan produktion, inbegripet av chorizos andra kategorier.

När köttet är färdigt för bearbetning måste det vara moget och syrat, inte djupfryst, med pH-värde under 6,3, så att det är lätt att bearbeta det och så att korven kommer att torka även i mitten

Det är lika viktigt att se till att köttet inte är fuktigt. Det innebär att man måste låta köttsaften rinna av, om så behövs.

Så snart köttet och fläsket är färdigt, följer en mer eller mindre grov malning och hackning. Köttet och fläsket måste skäras med så rena snitt som möjligt för att undvika skador på proteinkedjorna och fettcellerna. Det bidrar till god sammanhäftning av köttbitarna, effektiv torkning och rätt utseende och färg i snittytan när korven skärs upp.

Alla produktionslokaler måste vara luftkonditionerade, med relativ luftfuktighet och luftcirkulation som är lämpliga både ur tekniskt perspektiv och med avseende på hälsa och hygien.

Kryddning med salt, andra ingredienser och kryddor:

Fint, torrt salt, färsk skalad vitlök och paprika som klassificeras som ”Extra”, plus kajennpeppar till kryddiga chorizos, tillsätts köttet och fläsket efter hackning.

Blandning och knådning av ingredienserna:

När alla råvaror malts, och övriga ingredienser har tillsatts, blandas alla ingredienser samman och knådas för att få bort eventuella luftbubblor. Därigenom ökar sammanhäftningen, och man undviker att chorizon bryts sönder vid uppskärning

Nästa steg, knådning i en vakuumtrumma, är nödvändig för att kryddningen ska blandas tillräckligt väl med smeten.

Blandningen kyls och får vila

Efter hackning, blandning och knådning ska blandningen vila i 12–24 timmar innan den stoppas i korvskinnen.

Kylutrustningen för detta ändamål ska vara åtskilda från den övriga verksamheten och hålla en temperatur på 0–6 °C.

Stoppning i naturliga korvskinn av gristarmar

När blandningen fått vila fylls den i naturliga korvskinn av gristarmar. Munstyckena ska vara släta och inte för långa, för att undvika temperaturökningar. Av samma skäl måste blandningen fyllas i skinnen med rätt tryck, eftersom det annars kan uppstå luftbubblor i korvarna som kan leda till missfärgning eller till att produkten skäms.

De naturliga gristarmarna måste vara helt rena utan spår av förändringar, snitt eller sjukdomar som kan göra dem olämpliga för livsmedelsändamål.

Korvskinnen måste tvättas före stoppning för att bli elastiska nog att ta emot fyllningen utan att spricka eller bilda veck.

Bindning:

När fyllningen stoppats i skinnen knyts dessa ihop med vit (eller röd för krydd-chorizo) bomullstråd.

Mognad under relativt lång tid:

Mogningsprocessen innebär att korven hänger i ventilerade utrymmen med en temperatur på högst 16 °C och lämplig luftfuktighet och luftcirkulation som främjar torkningen så att produkten gradvis torkar ut och får sin särskilda konsistens, arom, färg och smak. Om mogningsprocessen äger rum i secadero natural (naturliga torkanläggningar konstruerade för att återskapa naturliga förhållanden för torkning) får temperaturen gå upp till 20 °C.

Det är tillåtet att använda särskilda torkutrymmen där mogningsförhållandena (temperatur, luftfuktighet och ventilation) kan regleras automatiskt, i syfte att övervaka dessa förhållanden och hindra dem från att variera.

Under fermenteringen eller mogningsprocessen måste anläggningarna vara försedda med synlig och åtkomlig övervakningsapparatur så att man när som helst kan kontrollera temperatur och fuktighet och övervaka produktens utveckling.

Torkning i luftkonditionerade utrymmen eller under naturliga förhållanden

För eftermognad och torkning, när mogningsprocessen är klar, flyttas chorizokorvarna till häng- eller torkanläggningen. Där fortsätter de mikrobiologiska och enzymatiska processerna i korven, vilket stabiliserar dess färg och arom, och korvarna måste stanna kvar där tills detta avslutningsskede är klart. Mogningstiden för ”Chorizo Riojano” varierar beroende på korvens längd och/eller tjocklek. Alla korvar som blir skrynkliga, innehåller luftbubblor eller uppvisar andra fel sorteras ut.

3.6.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.7.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkten åtföljs av en numrerad etikett som utfärdas av tillsynsmyndigheten och är märkt med texten Indicación Geográfica Protegida [skyddad geografisk beteckning] ”Chorizo Riojano” och tillhörande logotyp. Certifieringsetiketten fästs av den registrerade produktionsanläggningen och är utformad så att den inte kan återanvändas de producenten och är utformad så att den inte kan återanvändas,

De bearbetare som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Chorizo Riojano” måste vara registrerade i särskilda register, eftersom de har det slutgiltiga ansvaret för att alla regler som har fastställts för produkten respekteras.

Tillsynsmyndigheten är ansvarig för att alltid hålla registren aktuella.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det område där framställning, mogningsprocess, torkning och märkning av produkten äger rum omfattar den autonoma regionen La Rioja.

5.   Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer: Det avgränsade geografiska området berörs av tre olika klimattyper Denna kombination av klimatinflytanden gör La Rioja till ett idealiskt område för naturlig mogning och torkning av chorizo, och möjliggör de långsamma fysikaliska och kemiska förändringar som äger rum i chorizon och som ger den dess vackra snittyta, dess smak och mycket typiska arom.

I dag är klimatet inte längre lika viktigt, eftersom produkten mognar i utrymmen med kontrollerad atmosfär, där man kan ställa in ventilation, luftfuktighet och temperatur. Inställningarna följer emellertid alltid de rådande klimatförhållandena i området, så på så sätt spelar klimatet fortfarande en viktig roll.

Mänskliga faktorer: Den stora skillnaden mellan ”Chorizo Riojano” och annan chorizo beror på den traditionella framställningsmetoden som varit i bruk sedan länge och som framgångsrikt tagits upp av bearbetningsindustrin som tillverkar ”Chorizo Riojano”.

Specifika uppgifter om produkten

Endast chorizo i kategorin ”extra”, som tillverkats enligt traditionella regler i registrerade anläggningar där alla steg i tillverkningen, lagringen, torkningen och märkningen, liksom råvarornas kvalitet och hantering har övervakats, får föra den skyddade geografiska beteckningen ”Chorizo Riojano”. Endast korvar som klarar alla kvalitetskontroller under hela processen får saluföras som ”Chorizo Riojano”, med PDI-symbolen som ursprungsgaranti.

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet och anseende

Historisk tradition och produktens goda namn. Av hävd var den kalla årstidens början i La Rioja tidpunkten för den årliga traditionella grisslakten, då det fläskkött erhölls som användes för framställning av chorizo för hela året, så att det räckte till vinskörden påföljande höst. Därför var det av stor vikt att bevara lokalbefolkningens kunskap om tillverkning och mogning av korven – metoder som är svåra att genomföra på rätt sätt. Det finns enklaver utspridda över Riojaområdet, särskilt i bergen, där dessa metoder tillämpas regelbundet ännu i dag.

Framställningen av chorizo i La Rioja industrialiserades inte förrän under artonhundratalet, då de första familjeföretagen dök upp och började sälja sina produkter i sina hemorter och i omgivningen. Den första hänvisningen till en korvfabrik i Logroño finns i det lokala historiska arkivet för 1890. I ett annat dokument från samma år beskriver en viss Julio Farias, industriman och jurist, hur han skickar chorizo från La Rioja till Kuba, ”i plåtbehållare som fyllts upp med talg och förslutits i vattenbad så att de kunde motstå temperaturerna utan den minsta förändring”. Redan då hade industrimannen tagit fram reklammaterial, (han hänvisar till prospekt, cirkulär och andra annonser), och uttryckte förtroende för sin produkt: ”[...] Trots att USA konkurrerar kraftigt i fråga om pris så är kvaliteten på den hemlagade produkten ojämförligt bättre, vilket visar sig i att även de fattigaste föredrar den, trots det högre priset.”

Ett annat exempel kommer från Javier Herce Galarretas bok med en sammanställning av artiklar publicerade i La Gaceta del Norte 1979. I kapitel VII, som handlar om fläskkött, skriver han: Fläskkött är av stor betydelse i La Rioja, och inte bara som färskt kött: skinka, chorizo och blodkorv är grundingredienserna i områdets typiska köket, som liknar andra regioners, men skiljer sig till smaken och användningen. ”Chorizo Riojano” är kanske den man först tänker på: en slät, aromatisk chorizo med kryddighet och kraftig färg, som skiljer sig från all chorizo som görs i andra regioner. Grisuppfödningens och fläskköttets betydelse i La Rioja är påtaglig: Slakterier och korvfabriker har uppstått överallt i regionen, och ibland utvecklats till hela handelscentrum som Baños de Río Tobía. Laguna de Cameros och, på senare år, Albelda de Iregua, som på sitt sätt är lika viktiga som vinodlingen eller konservindustrin. Med den tredelade gourmetindustrin – torkade korvar i Sierraområdet, vin i Rioja Alta och konserver i Rioja Baja – kan Rioja betraktas som tre regioner i en gemensam inramning.

Depressionen på 1930-talet och det faktum att köparna inte längre kunde betala sina räkningar ledde till att många fabriker fick stänga. De enda spår av dessa som återstår i dag är de företagsskatteregister som varje kommun förde. Den ekonomiska omvandlingen som följde under krisen ledde till att Baños de Río Tobía blev regionens industriella centrum. Det finns många möjliga förklaringar till detta, men förmodligen berodde det till stor del på att de tidiga företagarnas arvingar beslöt att bygga egna fabriker och valde detta område för dess gynnsamma klimat. Enligt Miguel Ángel Villoslada: I början byggde man fabriker där klimatet var gynnsamt, torrt och svalt och med jämn temperatur. Därför byggdes så många fabriker i Baños [de Río Tobía]. Vår stad ligger på 500 meters höjd, på vägen till Sierra de la Demanda och hela området kring Urbión. Vi är skyddade mot de kalla vindarna från Sierra de Herrera, och temperaturen och luftfuktigheten är jämn.

I dag lever den traditionella grisslakten och den hantverksmässiga chorizoframställningen kvar som småskaligt hantverk, men större delen av produktionen av chorizo och andra köttprodukter sköts av köttindustrin – oftast den lokala – som bygger på de traditionella framställningsmetoderna, men med hjälp av specialanpassade lokaler och anläggningar kan hantera mogningsprocessen även när atmosfärsförhållandena inte är de rätta.

Baños de Río Tobía har än i dag regionens högsta koncentration av köttfabriker. Eftersom klimatförhållandena nu spelar mycket mindre roll beror det till stor del på traditionerna: ”Här är nästan alla företagare i köttindustrin släkt, eftersom de kommer från samma område.” Det slakteri som har störst omsättning i den autonoma regionen ligger dock i Albelda de Iregua. Det startades 1960 som en lokal slaktarbutik, och 1983 öppnades så den första fabriken, som var helt specialiserad på saluföring av hästskoformad chorizo. Snart var den landets ledande tillverkare av denna korv

Stora slakterier utanför Rioja försöker dra nytta av denna produkts renommé genom att kalla sin chorizo ”Chorizo Riojano” utan att den har minsta likhet med den produkt som omfattas av denna skyddade geografiska beteckning.

De traditioner och det goda namn som vår ”Chorizo Riojano” har skapat kommer också till uttryck i våra mest kända recept, såsom patatas con chorizo (potatis med chorizo), calderete (lammgryta), choricillo asado al sarmiento (chorizos grillade över vinspån) och preñaditos (chorizofyllda bröd), och chorizon ingår naturligtvis också i nästan alla linsbaserade grytor.

Slutligen kan det vara intressant att nämna att ”Chorizo Riojano” omnämns på sidorna 110 och 111 i Inventario Español de Productos Tradicionales [Inventering av traditionella spanska produkter].

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Under Pliegos de condiciones [Produktspecifikationer] på:

https://www.larioja.org/agricultura/es/calidad-agroalimentaria

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 8.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 223/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 223/63

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 223/09)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova”

EU-nr: PDO-SK-02778 – 28 juni 2021

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Slovakien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.4 Andra produkter av animaliskt ursprung (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör osv.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” omfattar tre separata produkter:

| | bladhonung från gran, |
| --- | --- |

bladhonung från gran,

| | bladhonung från lind och |
| --- | --- |

bladhonung från lind och

| | bladhonung. |
| --- | --- |

bladhonung.

Den säljs på marknaden i flytande eller kristalliserad form

Bladhonung från gran

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Vattenhalt: högst 18 % på kärlets yta efter att honungen har satt sig

Hydroximetylfurfuralhalt (HMF):

| | för olöst honung efter slungning, högst 5 mg/kg |
| --- | --- |

för olöst honung efter slungning, högst 5 mg/kg

| | för löst honung efter kristallisering, högst 15 mg/kg |
| --- | --- |

för löst honung efter kristallisering, högst 15 mg/kg

Sackaroshalt högst 5 g/100 g

Glukos- och fruktoshalt: minst 60 procent

Innehåll av spårämnen: mer än 1 %

Elektrisk ledningsförmåga: minst 100 mS/m

Den innehåller mycket stora mängder mineraler och spårämnen.

Organoleptiska egenskaper:

Utseende

| Färg | : | klar, mörk till svart, med en svagt grön ton efter kristallisering
  95–114 mm på Pfund-skalan |
| --- | --- | --- |
| Kristallisering | : | kristalliseringen ger mycket fina kristaller som löses snabbt vid låg temperatur när honungen löses |
| Doft | : | mild, inte påträngande, svagt sötaktig, smörig doft |
| Smak | : | subtil sötma med en mild, inte utpräglat smörig smak |

Färg

:

klar, mörk till svart, med en svagt grön ton efter kristallisering

95–114 mm på Pfund-skalan

Kristallisering

:

kristalliseringen ger mycket fina kristaller som löses snabbt vid låg temperatur när honungen löses

Doft

:

mild, inte påträngande, svagt sötaktig, smörig doft

Smak

:

subtil sötma med en mild, inte utpräglat smörig smak

Bladhonung från lind

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Vattenhalt: högst 18 % på kärlets yta efter att honungen har satt sig

Hydroximetylfurfuralhalt (HMF):

| | för olöst honung efter slungning, högst 5 mg/kg |
| --- | --- |

för olöst honung efter slungning, högst 5 mg/kg

| | för löst honung efter kristallisering, högst 15 mg/kg |
| --- | --- |

för löst honung efter kristallisering, högst 15 mg/kg

Sackaroshalt högst 5 g/100 g

Glukos- och fruktoshalt: minst 60 %

Innehåll av spårämnen: mer än 1 %

Elektrisk ledningsförmåga: minst 90 mS/m

Organoleptiska egenskaper:

Utseende

| Färg | : | klar, mörkbrun till svart, med en svagt grön ton efter kristallisering
  95–110 mm på Pfund-skalan |
| --- | --- | --- |
| Kristallisering | : | kristalliseringen av bladhonung från lind går relativt snabbt jämfört med från andra arter, kristallerna är ganska stora och liknar grova sandkorn |
| Doft | : | kryddig med ett starkt inslag av lindblom |
| Smak | : | svagt kryddig med en tydligt mentolliknande smak |

Färg

:

klar, mörkbrun till svart, med en svagt grön ton efter kristallisering

95–110 mm på Pfund-skalan

Kristallisering

:

kristalliseringen av bladhonung från lind går relativt snabbt jämfört med från andra arter, kristallerna är ganska stora och liknar grova sandkorn

Doft

:

kryddig med ett starkt inslag av lindblom

Smak

:

svagt kryddig med en tydligt mentolliknande smak

Bladhonung

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Vattenhalt: högst 18 % på kärlets yta efter att honungen har satt sig

Hydroximetylfurfuralhalt (HMF):

| | för olöst honung efter slungning, högst 5 mg/kg |
| --- | --- |

för olöst honung efter slungning, högst 5 mg/kg

| | för löst honung efter kristallisering, högst 15 mg/kg |
| --- | --- |

för löst honung efter kristallisering, högst 15 mg/kg

Sackaroshalt högst 5 g/100 g

Glukos- och fruktoshalt: minst 60 %

Innehåll av spårämnen: mer än 1 %

Elektrisk ledningsförmåga: minst 95 mS/m

Organoleptiska egenskaper:

Utseende

| Färg | : | klar, rödbrun, brun till mörkbrun
  95–110 mm på Pfund-skalan |
| --- | --- | --- |
| Kristallisering | : | snabb, bildar relativt tjocka kristaller |
| Doft | : | lätt kryddig |
| Smak | : | lätt smörig och kryddig med ett karakteristiskt inslag av honungsdagg |

Färg

:

klar, rödbrun, brun till mörkbrun

95–110 mm på Pfund-skalan

Kristallisering

:

snabb, bildar relativt tjocka kristaller

Doft

:

lätt kryddig

Smak

:

lätt smörig och kryddig med ett karakteristiskt inslag av honungsdagg

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionen av ”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova”, från placeringen av bikuporna till påfyllningen av honung på burkar, måste äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” måste förpackas i det avgränsade geografiska område som avses i punkt 4 för ett bättre skydd av produktens äkthet och kvalitet och för att säkerställa spårbarhet och tillsyn av produkten.

Detta är enda sättet att bevara kvaliteten och förhindra förändringar av fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper. Transport av varorna till en ny plats medför förändringar av temperatur och luftfuktighet, upptag av lukter utifrån, ökning av mängden HMF och en minskning av diastas. Förpackning av produkten i det avgränsade området minskar risken för att den ska blandas med honung som kommer från området utanför det som definieras i punkt 4.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” görs i området kring Čergovbergen i distriktet Bardejov, i kommunerna Hertník, Šiba, Hervartov, Richvald, Kríže, Tarnov, Rokytov och Mokroluh, och i följande delar av staden Bardejov: Koligrund, Bardejovská zábava, Poštárka och Bardejov-Mihaľov.

5.   Samband med det geografiska området

Ansökan om registrering av ursprungsbeteckningen ”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” bygger enbart på produktens specifika kvalitet och egenskaper, vilka är en följd av de naturliga och mänskliga faktorerna i det geografiska området.

Čergovbergen ligger i nordöstra delen av Slovakien. Bergskedjan bildades på en bas av flysch med sandsten och lersten. Ytan är täckt med blandskog som domineras av bok och olika arter av gran. Bardejovdelen av kullarna har homogena granbestånd som i ett område även har lindar och bokar insprängda. Andelen granar i skogen i det avgränsade geografiska området är mycket hög – den uppskattas till 70 %. Omkring 6 000 hektar av det beskogade området är täckt med granskog. Bikuporna finns i detta område och är permanenta eller flyttbara.

Hela Čergovkedjan ligger i den tempererade zonen, med medeltemperaturer på -3 till -6 °C på vintern, 14 till 16 °C på sommaren och snötäcke 120 till 160 dagar per år. Området har 10 till 30 dagar om året när temperaturen går upp till 25 °C eller mer. Klimatet är relativt svalt och fuktigt, vilket ger lämpliga förhållanden för livscykeln hos gröna barkbladlöss (Cinara pectinatae), familjen Lachnidea, och för dess förökning till stora kolonier. Bladlössen utsöndrar honungsdagg, som är basråvaran till ”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova”.

Bladlössen lever på att sticka hål på barren på granar och andra barrträd eller bladen på lövträd och suga ut saften. En del av komponenterna i bladsaften är osmältbara för lössen och utsöndras i form av söta droppar som bina tar till sina kupor. Där berikar bina vätskan med specifika ämnen (enzymer) som gör att den tjocknar, kan lagras i vaxkakorna i kuporna och går att använda för att producera honung. Carnica-biet (Apis mellifera carnica) har använts för biodling i detta område länge och har anpassat sig till de lokala klimatförhållandena och insamlingen av honungsdagg.

Bina producerar ”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” i kupor som placerats permanent i bigårdar eller i flyttbara kupor inom de exakt definierade gränserna för kommunerna inom det avgränsade geografiska området. Kuporna måste vara tillverkade av naturmaterial: trä. Bina får inte hållas i monterade kupor av plast eller polystyren.

Honungen erhålls från vaxkakor genom slungning i honungsslungor. Slungningen görs när honungen är mogen och vattenhalten inte överstiger 18 %. Yngelkakor får inte slungas. Under biodlingssäsongen får inga kemiska medicinska produkter användas i kuporna. Honungens vattenhalt får inte sänkas genom teknisk avdunstning. Efter slungning filtreras honungen genom siktar för att få bort orenheter (vax, bin, osv.). Endast orenheter får avlägsnas från honungen, och inget får tillsättas till den. Honungen förvaras sedan i för ändamålet avsedda behållare, eller så kan den omedelbart förpackas i glasburkar avsedda för försäljning till slutkonsumenten. Efter slungning, får honungen endast lösas vid en temperatur under 45 oC om den har förvarats i behållare. Hela processen med slungning och förpackning av honungen får endast äga rum på en anläggning som är avsedd för det ändamålet och godkänd av den relevanta regionala veterinär- och livsmedelsmyndigheten och som måste finnas inom det avgränsade området.

Biodlarna samlar in honungen med traditionella och hantverksmässiga metoder som är nära förknippade med området. De lokala biodlarnas färdigheter gäller rätt val av plats för bigårdarna, hur honungen ska produceras och slungas och principerna för att lagra och dekantera den. Endast gammalt, ruttnande trä från lokala trädarter, som ger oskadlig och icke-irriterande rök, används i rökpusten. Under biodlingssäsongen får bina inte matas med socker eller annat foder. Vaxkakorna avtäcks på traditionellt sätt med gaffel. Honungen extraheras ur ramen genom slungning, utan användning av värme. Den pastöriseras inte.

Det speciella med ”Bardejovský Med”/”Med from Bardejov” är huvudsakligen att både honungsdagg från lind och bladhonung även innehåller honungsdagg från gran, vilket påverkar färgen, som är från mörkbrun till svart. Sammansättningen ger en utsökt smak. Den beror på sammansättningens specifika kvalitet och dess höga halt av flavonoider, mineraler och spårämnen. Honung som har detta ursprung kännetecknas av en ganska tjock konsistens, utsökt smak, mörk färg och påtaglig doft. Den innehåller mycket stora mängder mineraler och spårämnen.

Kvalitetsprodukten ”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova”, som produceras på rena, naturliga platser har vunnit flera priser på prestigefyllda globala mässor. Produktens kvalitet framgår även av en text publicerad i tidningen Pravda den 5 juli 2016: ”Exempelvis utnämndes bladhonung från Bardejov för en tid sedan till referensprodukten i sitt slag.” En tidningsartikel i Nový čas daterad den 14 oktober 2012 hade rubriken ”Bardejovhonung är världens bästa: biodlaren Jozef vinner guld”.

”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” har nära kopplingar till området där produkten har sitt ursprung. Dess specifika kvaliteter är förknippade med det geografiska området. Homogena granbestånd växer endast i en mycket gynnsam och ren miljö. Mikroklimatförhållandena, höjden över havet, klimatet och luftfuktigheten i det definierade området skapar gynnsamma förhållanden för bladlössens förökning, vilket i sin tur påverkar produktionen av honungsdagg. Kuporna finns i dessa täta granskogar.

Bladhonungen från det avgränsade geografiska området har mycket högre elektrisk ledningsförmåga än bladhonung från andra områden. Den elektriska ledningsförmågan beror på de höga halterna av spårämnen och mineraler, såsom bland annat magnesium, mangan, järn, koppar, kobolt, kalcium och fosfor. Det är förekomsten av dessa mineraler och spårämnen i den lokala alven där granbestånden växer som ger ”Bardejovský Med”/”Med z Bardejova” dess specifika egenskaper och kvalitet. Dessa sällsynta ämnen kommer in i granarnas grenar och barr via trädens rotsystem och utsöndras sedan av bladlössen som lever på saften från barren. Bina för sedan saften till sina kupor där honungen produceras. Dessa omständigheter påverkar honungens sammansättning och kvalitet och ger denna honung dess karakteristiska egenskaper.

Honung har producerats från granarna i området under en mycket lång, obruten tidsperiod. De lokala biodlarnas erfarenhet och färdigheter återspeglas i metoden som används för att producera honungen. Tack vare sin stora skicklighet kan de lokala biodlarna även uppfylla de många krav som ställs på honungsproduktion och kan producera honung med de specifika egenskaper som följer av de exceptionella förhållandena i detta geografiska område.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.indprop.gov.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/Specifikacia_Bardejov.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---