# Euroopan unionin C 275/18.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 275 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta18. heinäkuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 275

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta18. heinäkuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 567. täysistunto – INTERACTIO, 23.2.2022–24.2.2022 |
| 2022/C 275/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Matkailu ja liikenne – jatkolausunto (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2022/C 275/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Covid-19:n vaikutus perusoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen eri puolilla EU:ta ja demokratian tulevaisuus (oma-aloitteinen lausunto) | 11 |
| 2022/C 275/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämiseen liittyvät yhteiskunnalliset haasteet (oma-aloitteinen lausunto) | 18 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 567. täysistunto – INTERACTIO, 23.2.2022–24.2.2022

2022/C 275/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Matkailu ja liikenne – jatkolausunto (oma-aloitteinen lausunto)

1

2022/C 275/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Covid-19:n vaikutus perusoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen eri puolilla EU:ta ja demokratian tulevaisuus (oma-aloitteinen lausunto)

11

2022/C 275/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämiseen liittyvät yhteiskunnalliset haasteet (oma-aloitteinen lausunto)

18

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 567. täysistunto – INTERACTIO, 23.2.2022–24.2.2022 |
| 2022/C 275/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta(COM(2021) 407 final – 2021/230 (NLE)) | 24 |
| 2022/C 275/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan unionin missiot(COM(2021) 609 final) | 30 |
| 2022/C 275/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2001/20/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse poikkeuksista tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat tiettyjä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 536/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse poikkeuksesta tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia tutkimuslääkkeitä(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)) | 36 |
| 2022/C 275/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle –2000-luvun yritysverotus(COM(2021) 251 final) | 40 |
| 2022/C 275/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2009/138/EY muuttamisesta oikeasuhteisuuden, valvonnan laadun, raportoinnin, pitkäaikaisia takuita koskevien toimenpiteiden, makrovakausvälineiden, kestävyysriskien, ryhmävalvonnan ja rajatylittävän valvonnan osalta(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksen luomisesta ja direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2009/138/EY ja (EU) 2017/1132 sekä asetusten (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)) | 45 |
| 2022/C 275/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022(COM(2021) 740 final) | 50 |
| 2022/C 275/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamisesta(COM(2021) 576 final) | 58 |
| 2022/C 275/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)) | 66 |
| 2022/C 275/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä(COM(2021) 573 final) | 73 |
| 2022/C 275/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö(COM(2021) 660 final) | 80 |
| 2022/C 275/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD)) | 88 |
| 2022/C 275/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jätteiden siirroista sekä asetusten (EU) N:o 1257/2013 ja (EU) 2020/1056 muuttamisesta(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)) | 95 |
| 2022/C 275/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta(COM(2021) 550 final) | 101 |
| 2022/C 275/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)) | 108 |
| 2022/C 275/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen unionissa liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (kodifikaatio)(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD)) | 109 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 567. täysistunto – INTERACTIO, 23.2.2022–24.2.2022

2022/C 275/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston suositukseksi Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta(COM(2021) 407 final – 2021/230 (NLE))

(COM(2021) 407 final – 2021/230 (NLE))

24

2022/C 275/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan unionin missiot(COM(2021) 609 final)

(COM(2021) 609 final)

30

2022/C 275/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2001/20/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse poikkeuksista tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat tiettyjä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 536/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse poikkeuksesta tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia tutkimuslääkkeitä(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD))

(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

36

2022/C 275/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle –2000-luvun yritysverotus(COM(2021) 251 final)

(COM(2021) 251 final)

40

2022/C 275/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2009/138/EY muuttamisesta oikeasuhteisuuden, valvonnan laadun, raportoinnin, pitkäaikaisia takuita koskevien toimenpiteiden, makrovakausvälineiden, kestävyysriskien, ryhmävalvonnan ja rajatylittävän valvonnan osalta(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksen luomisesta ja direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2009/138/EY ja (EU) 2017/1132 sekä asetusten (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))

(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

45

2022/C 275/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022(COM(2021) 740 final)

(COM(2021) 740 final)

50

2022/C 275/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamisesta(COM(2021) 576 final)

(COM(2021) 576 final)

58

2022/C 275/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu)(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) jaEhdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) ja

(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

66

2022/C 275/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä(COM(2021) 573 final)

(COM(2021) 573 final)

73

2022/C 275/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö(COM(2021) 660 final)

(COM(2021) 660 final)

80

2022/C 275/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

88

2022/C 275/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jätteiden siirroista sekä asetusten (EU) N:o 1257/2013 ja (EU) 2020/1056 muuttamisesta(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

95

2022/C 275/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta(COM(2021) 550 final)

(COM(2021) 550 final)

101

2022/C 275/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

108

2022/C 275/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen unionissa liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (kodifikaatio)(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

109

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 567. täysistunto – INTERACTIO, 23.2.2022–24.2.2022

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Matkailu ja liikenne – jatkolausunto”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 275/01)

| Esittelijä: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Panagiotis GKOFAS

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 185/2/7 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

185/2/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antaa tunnustusta EU:n toimielinten vuonna 2021 toteuttamille poikkeuksellisille yhteisille toimille sekä niiden toimintapoliittisille ehdotuksille ja toimenpiteille, joilla pyritään auttamaan yrityksiä elpymään ja turvaamaan työpaikat Euroopan matkailu-, liikenne- ja matkustusaloilla, jotka kuuluvat covid-19-pandemian pahiten koettelemiin ekosysteemeihin (1). Pandemian vaikutukset ja seuraukset talouden ja yhteiskunnan kannalta eivät kuitenkaan ole vielä täysin selvillä. On ryhdyttävä merkittäviin toimiin sen varmistamiseksi, että tulevina kuukausina noudatetaan edelleen koordinoitua EU:n lähestymistapaa, jonka mukaisesti pk-yrityksille annetaan selkeää tukea luoton ja rahoituksen osalta ja tiedotetaan rokotuksista ja turvallisuustoimenpiteistä, joilla varmistetaan turvallinen matkailu, matkustaminen ja liikenne ja palautetaan matkailijavirrat asteittain (ottamalla käyttöön Euroopan matkailun indikaattorijärjestelmä ja huolehtimalla matkailualan turvallisuudesta) (2). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Matkailu ei palaa pandemiaa edeltäneelle tasolle: maailmanlaajuinen keskinäinen riippuvuus sekä vihreämmät ja digitaalisemmat suuntaukset kuluttajien käyttäytymisessä määrittävät uusia liiketoimintamalleja. ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla tarvitaan seuraavia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä: |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Lyhyellä aikavälillä:






  — | Varmistetaan, että EU:n ja jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmissa otetaan asianmukaisesti huomioon hotelli-, ravintola- ja catering-ala (HORECA) ja mikroyritykset matkailualan koko kirjossa, erityisesti ravintolat, jotta voidaan varmistaa niiden selviytyminen. EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten on tuettava kattavasti kiireellisiä rahoitustukitoimenpiteitä, suoraa rahoitusta koskevia aloitteita ja tilapäisiä valtiontukipuitteita myös vuoden 2022 jälkeen. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

—

Varmistetaan, että EU:n ja jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmissa otetaan asianmukaisesti huomioon hotelli-, ravintola- ja catering-ala (HORECA) ja mikroyritykset matkailualan koko kirjossa, erityisesti ravintolat, jotta voidaan varmistaa niiden selviytyminen. EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten on tuettava kattavasti kiireellisiä rahoitustukitoimenpiteitä, suoraa rahoitusta koskevia aloitteita ja tilapäisiä valtiontukipuitteita myös vuoden 2022 jälkeen.

| — | Turvataan mikroyrityksille suunnatut taloudelliset tukitoimenpiteet (erityisesti hotelli-, ravintola- ja catering-alalla) jatkamalla EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitusta niin kauan kuin se on tarpeen ja joulukuun 2022 jälkeen aliarvioimatta vaikutusta, joka henkilöstön rekrytoimiseen liittyvillä nykyisillä vaikeuksilla on elpymisvauhtiin. |
| --- | --- |

—

Turvataan mikroyrityksille suunnatut taloudelliset tukitoimenpiteet (erityisesti hotelli-, ravintola- ja catering-alalla) jatkamalla EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitusta niin kauan kuin se on tarpeen ja joulukuun 2022 jälkeen aliarvioimatta vaikutusta, joka henkilöstön rekrytoimiseen liittyvillä nykyisillä vaikeuksilla on elpymisvauhtiin.

| — | Jatketaan SURE-ohjelmaa vuodelle 2022 ja lykätään kaikkia viranomaisille suoritettavia verovelkoja, myös pandemian aikana syntyneitä, erityisesti kun on kyse hotelli-, ravintola- ja catering-alan mikroyrityksistä. |
| --- | --- |

—

Jatketaan SURE-ohjelmaa vuodelle 2022 ja lykätään kaikkia viranomaisille suoritettavia verovelkoja, myös pandemian aikana syntyneitä, erityisesti kun on kyse hotelli-, ravintola- ja catering-alan mikroyrityksistä.

| — | Otetaan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käyttöön erityinen matkailualan talousarvio ja parannetaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisten varojen saannin edellytyksiä ja yhdenmukaistettuja menettelyjä: esimerkiksi digitalisoidaan ja muutetaan infrastruktuureja entistä paremmin kestävän kehityksen periaatteita vastaaviksi, sovelletaan ”pienet ensin”- ja yhden kerran periaatteita muun muassa vähentämällä käytännössä mikroyrityksiä koskevia hallinnollisia käytäntöjä ja ottamalla käyttöön avoin tarjouspyyntömenettely matkailuyrityksiä ja paikallistason matkailuviranomaisia varten (3). |
| --- | --- |

—

Otetaan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käyttöön erityinen matkailualan talousarvio ja parannetaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisten varojen saannin edellytyksiä ja yhdenmukaistettuja menettelyjä: esimerkiksi digitalisoidaan ja muutetaan infrastruktuureja entistä paremmin kestävän kehityksen periaatteita vastaaviksi, sovelletaan ”pienet ensin”- ja yhden kerran periaatteita muun muassa vähentämällä käytännössä mikroyrityksiä koskevia hallinnollisia käytäntöjä ja ottamalla käyttöön avoin tarjouspyyntömenettely matkailuyrityksiä ja paikallistason matkailuviranomaisia varten (3).

| — | Pannaan täytäntöön ennakkoedellytykset matkailu- ja liikennealan mikroyritysten integroimiseksi pankkijärjestelmään ja rahoitusalalle EU:n ja EKP:n takausjärjestelmien avulla. |
| --- | --- |

—

Pannaan täytäntöön ennakkoedellytykset matkailu- ja liikennealan mikroyritysten integroimiseksi pankkijärjestelmään ja rahoitusalalle EU:n ja EKP:n takausjärjestelmien avulla.

| — | Parannetaan koordinointia kaikkialla Euroopassa, yhdenmukaistetaan paremmin terveys- ja turvallisuuskäytäntöjä (tekemällä niistä pk-yritysten kannalta suotuisia), helpotetaan EU:n kansalaisille ja yrityksille matkustamista EU:n ulkopuolisissa maissa, pidetään rajat avoinna, minimoidaan matkustajia koskevat rajoitukset ja lisätään EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten välisten koordinointistrategioiden ja -suunnitelmien lukumäärää kansainvälisten matkailijavirtojen ja ulkomaisten suorien sijoitusten palauttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Parannetaan koordinointia kaikkialla Euroopassa, yhdenmukaistetaan paremmin terveys- ja turvallisuuskäytäntöjä (tekemällä niistä pk-yritysten kannalta suotuisia), helpotetaan EU:n kansalaisille ja yrityksille matkustamista EU:n ulkopuolisissa maissa, pidetään rajat avoinna, minimoidaan matkustajia koskevat rajoitukset ja lisätään EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten välisten koordinointistrategioiden ja -suunnitelmien lukumäärää kansainvälisten matkailijavirtojen ja ulkomaisten suorien sijoitusten palauttamiseksi.

| — | Kannustetaan kaikkia EU:n toimielimiä, työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita sekä tutkimuslaitoksia ja akateemisia tahoja osallistumaan ”kestävän matkailun teemavuoden” järjestämiseen vuonna 2022 ja tukemaan kestävää matkailua ja kestävää liikennettä käsittelevien EU:n näyttelyiden ja messujen verkostoa kansainvälisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

—

Kannustetaan kaikkia EU:n toimielimiä, työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita sekä tutkimuslaitoksia ja akateemisia tahoja osallistumaan ”kestävän matkailun teemavuoden” järjestämiseen vuonna 2022 ja tukemaan kestävää matkailua ja kestävää liikennettä käsittelevien EU:n näyttelyiden ja messujen verkostoa kansainvälisillä markkinoilla.

| — | Sisällytetään kaikkiin TEN-T-hankkeisiin (eurooppalaiset liikennekäytävät) erityinen ”matkailua” koskeva osio. |
| --- | --- |

—

Sisällytetään kaikkiin TEN-T-hankkeisiin (eurooppalaiset liikennekäytävät) erityinen ”matkailua” koskeva osio.

| — | Otetaan käyttöön koko majoitus-, ravitsemis- ja matkailualaa koskeva yhdenmukaistettu alennetun alv-kannan järjestelmä – jonka on oltava pk-yritysten kannalta suotuisa ja jossa on sovellettava avoimia menettelyjä – sekä rahoituksen saannin mahdollistavia välineitä ja menettelyjä (keskitetty palvelupiste, verkkotyökalut, kumppanuusohjelmat pk-yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa) ja erillinen budjettikohta erityisesti mikroyrityksiä varten. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön koko majoitus-, ravitsemis- ja matkailualaa koskeva yhdenmukaistettu alennetun alv-kannan järjestelmä – jonka on oltava pk-yritysten kannalta suotuisa ja jossa on sovellettava avoimia menettelyjä – sekä rahoituksen saannin mahdollistavia välineitä ja menettelyjä (keskitetty palvelupiste, verkkotyökalut, kumppanuusohjelmat pk-yrityksiä edustavien järjestöjen kanssa) ja erillinen budjettikohta erityisesti mikroyrityksiä varten.

| — | Perustetaan asiamiehen tai viranomaisen toimi tarkoituksena valvoa EU:n elpymistoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja likviditeetin saantia erityisesti matkailu- ja liikennealan mikro- ja pienyritysten osalta muiden erityisten tehtävien ohella (4). |
| --- | --- |

—

Perustetaan asiamiehen tai viranomaisen toimi tarkoituksena valvoa EU:n elpymistoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja likviditeetin saantia erityisesti matkailu- ja liikennealan mikro- ja pienyritysten osalta muiden erityisten tehtävien ohella (4).

| — | Kehitetään EU:n mekanismi, jonka avulla seurataan tuen antamista mikro- ja pk-yrityksille nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) puitteissa. |
| --- | --- |

—

Kehitetään EU:n mekanismi, jonka avulla seurataan tuen antamista mikro- ja pk-yrityksille nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) puitteissa.

| 1.2.2 | Keskipitkällä aikavälillä:






  — | Vältetään ylivelkaantuminen ja yritysten luottokelpoisuuden heikkeneminen (5). |
| --- | --- | --- |

1.2.2

—

Vältetään ylivelkaantuminen ja yritysten luottokelpoisuuden heikkeneminen (5).

| — | Annetaan työryhmälle valtuudet valvoa erityisesti matkailu- ja kuljetusalan mikro- ja pienyrityksille suunnattujen elvytystoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

Annetaan työryhmälle valtuudet valvoa erityisesti matkailu- ja kuljetusalan mikro- ja pienyrityksille suunnattujen elvytystoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja vaikutuksia.

| — | Seurataan jäsenvaltioiden kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia ja varmistetaan, että niihin on sisällytetty matkailualaan liittyviä uudistuksia. |
| --- | --- |

—

Seurataan jäsenvaltioiden kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia ja varmistetaan, että niihin on sisällytetty matkailualaan liittyviä uudistuksia.

| — | Luodaan EU:n mekanismi, jonka avulla seurataan tuen antamista mikro- ja pk-yrityksille nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) puitteissa. |
| --- | --- |

—

Luodaan EU:n mekanismi, jonka avulla seurataan tuen antamista mikro- ja pk-yrityksille nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) puitteissa.

| — | Perustetaan erityinen matkailualaa koskeva EU:n budjettikohta, jossa otetaan huomioon sekä tämän ekosysteemin merkitys että sen tarpeet covid-19-kriisin jälkeen. |
| --- | --- |

—

Perustetaan erityinen matkailualaa koskeva EU:n budjettikohta, jossa otetaan huomioon sekä tämän ekosysteemin merkitys että sen tarpeet covid-19-kriisin jälkeen.

| — | Luodaan vahva ”eurooppalainen matkailualan yhteenliittymä” aloitteiden yhdistämiseksi ja rahoituksen optimoimiseksi. ETSK on otettava mielekkäällä tavalla mukaan tähän yhteenliittymään. |
| --- | --- |

—

Luodaan vahva ”eurooppalainen matkailualan yhteenliittymä” aloitteiden yhdistämiseksi ja rahoituksen optimoimiseksi. ETSK on otettava mielekkäällä tavalla mukaan tähän yhteenliittymään.

| 1.2.3 | Pitkällä aikavälillä:






  — | Laaditaan matkailualaa koskeva EU:n pitkän aikavälin strateginen suunnitelma: nopeutetaan siirtymistä kohti häiriönsietokykyistä ja entistä kestäväpohjaisempaa matkailualan liiketoimintamallia esimerkiksi ottamalla pk-yritykset mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin. |
| --- | --- | --- |

1.2.3

—

Laaditaan matkailualaa koskeva EU:n pitkän aikavälin strateginen suunnitelma: nopeutetaan siirtymistä kohti häiriönsietokykyistä ja entistä kestäväpohjaisempaa matkailualan liiketoimintamallia esimerkiksi ottamalla pk-yritykset mukaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin.

| — | Asetetaan etusijalle pk-yrityksiä koskeva ammatillinen ja yleissivistävä koulutus kansallisella/alueellisella tasolla ja tehostetaan samalla oppisopimuskoulutuksen liikkuvuusohjelmia matkailu- ja liikennealoilla keskittyen digitaalisiin ja kestävyystaitoihin (6) erityisesti uusissa matkakohteissa ja syrjäisillä alueilla. |
| --- | --- |

—

Asetetaan etusijalle pk-yrityksiä koskeva ammatillinen ja yleissivistävä koulutus kansallisella/alueellisella tasolla ja tehostetaan samalla oppisopimuskoulutuksen liikkuvuusohjelmia matkailu- ja liikennealoilla keskittyen digitaalisiin ja kestävyystaitoihin (6) erityisesti uusissa matkakohteissa ja syrjäisillä alueilla.

| — | Laaditaan matkailu- ja liikennealaa varten EU:n ”seuraavan sukupolven” toimintapolitiikkoja, joilla voidaan varmistaa ennustettavuus ja luoda luottamusta kestävään elpymiseen. |
| --- | --- |

—

Laaditaan matkailu- ja liikennealaa varten EU:n ”seuraavan sukupolven” toimintapolitiikkoja, joilla voidaan varmistaa ennustettavuus ja luoda luottamusta kestävään elpymiseen.

| — | Kehitetään uusia rahoitusmuotoja mikroyrityksille, erityisesti hotelli-, ravintola- ja catering-alan yrityksille ja naisten johtamille yrityksille, vastataan nykyisiin haasteisiin (7) ja pyritään toipumaan covid-19-pandemian vaikutuksista sekä selvitetään, miten näitä yrityksiä voitaisiin parhaiten tukea, kuten Alankomaiden kuningatar Máxima ja GPFI-foorumi (8) ovat ehdottaneet. |
| --- | --- |

—

Kehitetään uusia rahoitusmuotoja mikroyrityksille, erityisesti hotelli-, ravintola- ja catering-alan yrityksille ja naisten johtamille yrityksille, vastataan nykyisiin haasteisiin (7) ja pyritään toipumaan covid-19-pandemian vaikutuksista sekä selvitetään, miten näitä yrityksiä voitaisiin parhaiten tukea, kuten Alankomaiden kuningatar Máxima ja GPFI-foorumi (8) ovat ehdottaneet.

| 1.3 | ETSK katsoo, että suurin osa sen 18. syyskuuta 2020 aiheesta ”Matkailu ja liikenne vuonna 2020 ja sen jälkeen” antamassa lausunnossa (9) esitetyistä suosituksista on edelleen johdonmukaisia ja ajankohtaisia ja ettei Euroopan komissio ole ottanut niitä riittävästi huomioon suunnitelmissaan ja kuulemisissaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kysyy unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason elimiltä, työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta yleisesti, ovatko ne sitoutuneet käynnistämään investoinnit uudelleen pitkällä aikavälillä soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta voidaan tukea sinisen talouden puitteiden ja yhteisen matkailuohjelman 2030–2050 kehittämistä, kartoittaa asianmukaisia rahoituspolkuja ja lisätä luottoja, sillä pandemian jälkeen matkailualan pk-yrityksillä ei ole käytettävissään kassavirtoja. Näissä olosuhteissa pk-yritysten on mahdotonta investoida siniseen talouteen, ennen kuin ne ovat toipuneet ja pystyvät maksamaan velkansa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | On ratkaisevan tärkeää, että otetaan käyttöön uusia toimintapolitiikkoja ja osoitetaan riittävästi varoja alan pelastamiseksi ja että kehitetään pitkäjänteistä kestävää, älykästä ja vastuullista eurooppalaista matkailupolitiikkaa. Lisäksi ETSK korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön erillinen EU:n budjettikohta matkailua varten ja varmistaa asianmukainen hallinto, jotta voidaan toteuttaa strategisia politiikkatoimia, mukaan lukien Euroopan matkailuviraston perustaminen seuraavien toimien toteuttamiseksi:






  — | Luodaan yhteinen eurooppalainen data-alue, jonka avulla dataa saadaan käyttöön enemmän. |
| --- | --- | --- |

1.5

—

Luodaan yhteinen eurooppalainen data-alue, jonka avulla dataa saadaan käyttöön enemmän.

| — | Pannaan täytäntöön eurooppalainen tilasto-ohjelma, joka kokoaa yhteen mittareita matkailupolitiikkojen asianmukaista seurantaa varten, ja edistetään kestävää matkailua koskevien EU:n hyvien käytäntöjen ja opetusohjelmien vaihtoa (esim. EU:n kestävän matkailun akatemia pk-yrityksiä varten). |
| --- | --- |

—

Pannaan täytäntöön eurooppalainen tilasto-ohjelma, joka kokoaa yhteen mittareita matkailupolitiikkojen asianmukaista seurantaa varten, ja edistetään kestävää matkailua koskevien EU:n hyvien käytäntöjen ja opetusohjelmien vaihtoa (esim. EU:n kestävän matkailun akatemia pk-yrityksiä varten).

| — | Käynnistetään uudelleen EU:n kansainvälinen yhteistyö YK:n Maailman matkailujärjestön (UNWTO), OECD:n ja G20-maiden matkailutyöryhmän kanssa perustamalla erityisesti pk-yrityksille suunnattu eurooppalainen matkailuakatemia ja kouluttajien kouluttamista koskeva ohjelma edellä mainittujen järjestöjen normien mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään uudelleen EU:n kansainvälinen yhteistyö YK:n Maailman matkailujärjestön (UNWTO), OECD:n ja G20-maiden matkailutyöryhmän kanssa perustamalla erityisesti pk-yrityksille suunnattu eurooppalainen matkailuakatemia ja kouluttajien kouluttamista koskeva ohjelma edellä mainittujen järjestöjen normien mukaisesti.

| 1.6 | ETSK kannattaa sitä, että omaksutaan entistä kattavampi toimintapoliittinen lähestymistapa ja etsitään kestäväpohjaisia ratkaisuja matkailun ja liikenteen tulevaisuuden turvaamiseksi seuraavien kolmen keskeisen vaatimuksen ja mahdollisuuden pohjalta:






  — | Palautetaan luottamus ja mahdollistetaan elpyminen, jotta voidaan helpottaa matkustusyhteyksien ja yhteisten liikenneyhteyksien asteittaista uudelleen avaamista myös EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- | --- |

1.6

—

Palautetaan luottamus ja mahdollistetaan elpyminen, jotta voidaan helpottaa matkustusyhteyksien ja yhteisten liikenneyhteyksien asteittaista uudelleen avaamista myös EU:n ulkopuolisten maiden kanssa.

| — | Otetaan oppia pandemiakokemuksesta ja käyttöön otetuista käytännöistä, otetaan käyttöön erityisiä (pk-yrityksiä tukevia) indikaattoreita ja yhdenmukaistetaan tietoja sekä pandemian vaikutuksista matkailu- ja liikennealaan että pandemiaan liittyvistä suuntauksista tällä alalla EU-, alue- ja kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

Otetaan oppia pandemiakokemuksesta ja käyttöön otetuista käytännöistä, otetaan käyttöön erityisiä (pk-yrityksiä tukevia) indikaattoreita ja yhdenmukaistetaan tietoja sekä pandemian vaikutuksista matkailu- ja liikennealaan että pandemiaan liittyvistä suuntauksista tällä alalla EU-, alue- ja kansainvälisellä tasolla.

| — | Asetetaan etusijalle kestävän kehityksen ohjelma pitkän aikavälin suuntaviivojen luomiseksi tulevaa eurooppalaista ja kansainvälistä matkailua varten. |
| --- | --- |

—

Asetetaan etusijalle kestävän kehityksen ohjelma pitkän aikavälin suuntaviivojen luomiseksi tulevaa eurooppalaista ja kansainvälistä matkailua varten.

| 1.7 | ETSK ehdottaa, että perustetaan mikro- ja pienyritysten maksuvalmiutta ja investointeja käsittelevä pysyvä työryhmä, joka koostuu EU:n tai jäsenvaltioiden korkean tason asiantuntijoista ja joka ottaa huomioon myös matkailun ja liikenteen ekosysteemit. Sen tavoitteena olisi helpottaa ja tukea elpymistoimenpiteiden toteuttamista ja toimia EU:n valvontamekanismina, jolla on käytettävissään tarvittavaa riippumatonta ja avointa tietoa mikroyritysten likviditeettivirroista ja mahdollisuuksista saada rahoitusta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannustaa EU:n toimielimiä, jäsenvaltioita, alueita sekä EU- ja jäsenvaltiotason työmarkkinaosapuolia käynnistämään merkittävän uudistuksen, ottamaan käyttöön yhteisiä laatuohjelmia ja entistä tehokkaampia pelastuspalvelualan (rescEU) sekä katastrofiriskien vähentämiseen tähtääviä toimintapoliittisia välineitä sekä vaihtamaan parhaita käytänteitä kansalaisyhteiskunnan osallistamisesta kriisinhallintaan ja ihmishenkien menetysten ja taloudellisten tappioiden ehkäisemiseen (10). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että ilman kuluttajien luottamusta matkailu- ja matkustusala jäävät jälkeen talouden yleisestä elpymissuuntauksesta. Keskeinen tekijä tämän luottamuksen palauttamisessa on varmistaa kuluttajien oikeuksien vahva suojelu matkapaketeista ja yhdistetyistä matkajärjestelyistä annetun direktiivin (matkapakettidirektiivi) (11) mukaisesti. Direktiivin tarkistuksessa olisi keskityttävä poistamaan pandemian esiin tuomat puutteet matkustajien oikeuksia koskevassa EU:n lainsäädännössä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Huolimatta EU:n matkustuslainsäädännöstä, joka antaa matkustajille oikeuden rahojen palautukseen, monet jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön kansallisia hätätoimenpiteitä, jotka ovat suoraan ristiriidassa tämän oikeuden kanssa, pakottamalla kuluttajat ottamaan vastaan matkakuponkeja ja/tai pidentämällä palautusten lakisääteisiä määräaikoja. On olennaisen tärkeää, että EU:n oikeutta noudatetaan ja että se pannaan täytäntöön. Lähes kahden vuoden jälkeen pandemialla on ollut välitön ja tuhoisa taloudellinen vaikutus myös matkailualan yrityksiin, erityisesti mikroyrityksiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaakin komissiota tutkimaan, onko mahdollista ehdottaa direktiiviä mukautettavaksi niin, että tulevissa pandemian kaltaisten ylivoimaisten esteiden tai luonnonesteiden tapauksissa jäsenvaltiot ottavat käyttöön kollektiivisia takuurahastoja, jotta matkailuyritysten selviytymiseen liittyvät intressit voidaan ottaa paremmin huomioon ja varmistaa samalla kaikilta osin, että kuluttajat saavat asianmukaisen korvauksen. |
| --- | --- |

1.11

2.   Johdanto ja yleisiä huomioita

| 2.1 | Matkailu EU:n ja koko maailman tasolla ei palaa pandemiaa edeltäneelle tasolle. Pandemian vaikutukset ja sen seuraukset yhteiskunnille ja taloudelle eivät ole vielä täysin selvillä. Ennen covid-19-kriisiä matkailuala tuotti suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja työllisti noin 22,6 miljoonaa ihmistä, ja EU:sta tuli sen ansiosta maailman johtava matkailukohde, jossa vuonna 2018 vieraili 563 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja joka sai 30 prosenttia maailman matkailutuloista. Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU oli maailman suosituin matkailukohde. Samaisena vuonna EU:n 27 jäsenvaltiossa oli yli 600 000 matkailuyritystä, ja yöpymisvarauksia majoitusliikkeissä oli yhteensä 1 326 049 994. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) arvion mukaan matkailualan osuus EU:n kokonaistyöllisyydestä on yli kuusi prosenttia. Lisäksi eräillä alueilla matkailu edistää työllisyyttä paljon tätä enemmän ja tarjoaa usein ainoan työllistymismahdollisuuden matalan osaamistason työntekijöille. Esimerkiksi Kreetalla (Kreikka), Jadranska Hrvatskassa (Kroatia), Aostanlaaksossa (Italia) ja Kanariansaarilla (Espanja) matkailun osuus alueen kokonaistyöllisyydestä on yli 30 prosenttia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Pandemian puhkeamista seuranneiden useiden, vuosina 2020 ja 2021 ilmaantuneiden tartunta-aaltojen jälkeen nyt on nähtävissä työllisyyteen kohdistuneen covid-19-kriisin vaikutuksen laajuus ja tuhoisat sosiaaliset seuraukset matkailu- ja liikennealalla: kansainvälisen matkailun puuttuminen, matkailuun liittyvien hyödykkeiden ja palvelujen riittämätön ja heikko kysyntä (johtuen kulutusmallien ja matkailukäyttäytymisen muutoksista covid-19-pandemian aikana), yritysten konkurssien lisääntyminen ja kasvava velkaantuneisuus (joka ei rajoitu pelkästään matkailuyrityksiin), vaikeus päästä maksuvalmiustoimenpiteiden piiriin ja julkishallinnon tehottomat torjuntatoimet. Soutaminen ja huopaaminen yhteiskunnan uudelleenavaamiseen tähtäävien toimenpiteiden suhteen, EU:n koronatodistukseen perustuvien rajoitustoimenpiteiden väärinkäyttö ja riippumattomien viranomaisten kyvyttömyys taata yhdenmukaiset oikeudet matkailijoille/matkustajille ja yrityksille, kulloistakin paikallista terveys- ja turvallisuustilannetta koskevien tietojen monimutkaisuus matkailijoiden kannalta ja useissa tapauksissa tällaisten luotettavien tietojen puuttuminen sekä EU:n rajojen sisäpuolella tapahtuvaa liikkuvuutta koskevat monimutkaiset hallinnolliset menettelyt eivät myöskään edistä rajatylittävän liikkuvuuden palautumista ja talouden elpymistä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | On aiheellista mainita, että Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun (EPRS) tuoreen raportin (12) mukaan covid-19-pandemian vaikutus Euroopan unionin eri matkailukohteisiin on epäsymmetrinen ja erittäin paikallinen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kuten EPRS:n raportin kaavioista 1 ja 2 käy ilmi, matkailualan osuus työllisyydestä ja bkt:stä supistui huomattavasti pandemian aikana. Esimerkiksi Italiassa matkailun osuus bkt:stä puolittui vuonna 2020 (verrattuna vuoteen 2019) pudoten 13,1 prosentista 7 prosenttiin, minkä myötä katosi 337 000 työpaikkaa. Yhdysvaltoihin verrattuna useissa EU:n jäsenvaltioissa (esim. Saksassa, Italiassa ja Ranskassa) pudotus bkt:n suhteen on ollut suurempi, mutta työllisyys on kärsinyt vähemmän. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kahdenkymmenenyhden kuukauden jälkeen pandemian alkamisesta Euroopassa maailmanlaajuisia matkailu- ja liikenne-ekosysteemejä koettelee edelleen ennennäkemätön kriisi (13). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU:ssa on myös voitu havaita kaupunkialueilla ”uudenlaista” työmatkaliikenne- ja ostoskäyttäytymistä, joka on seurausta mukautumisesta hallituksen asettamiin matkustusrajoituksiin: esimerkiksi verkko-ostokset, kävely, pyöräily ja henkilöautolla tehdyt matkat ovat lisääntyneet julkisen liikenteen käytön kustannuksella. Monissa EU-maissa erityisesti ikääntyneet eivät covid-19-rajoitusten vuoksi ole pystyneet pitämään yllä kausiluonteisen matkailun ja liikenteen kysyntää. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Junalla, risteily- ja matkustaja-aluksella ja lentokoneella matkustus on kärsinyt kansainvälisen matkailukysynnän 70 prosentin laskun myötä, mikä on johtanut tulojen ja työpaikkojen menetyksiin matkustus- ja matkailualoilla sekä niistä riippuvaisilla aloilla (esim. teollisuus ja vähittäiskauppa). Vaikka vaikutus rahtiliikenteeseen on tähän mennessä ollut vähäinen, alan odotetaan supistuvan tulevina vuosina, erityisesti talouden ollessa taantumassa. Tästä syystä nämä alat olisi otettava asianmukaisesti huomioon EU:n ja jäsenvaltioiden elpymissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Näiden ilmiöiden lisäksi äskettäiset metsäpalot eteläisessä Euroopassa ja tulvat pohjoisessa Euroopassa ovat niin ikään osoittaneet – traagisten ihmishenkien menetysten ja taloudellisten tappioiden lisäksi – että tavanomaiset toimintapolitiikat ja nykyinen heikko rescEU-mekanismi eivät tuota toivottuja tuloksia ja ovat osoittautuneet soveltumattomiksi pitkän aikavälin kestävän kehityksen mallien kannalta. |
| --- | --- |

2.9

3.   EU:n ”seuraavan sukupolven” toimintapolitiikkojen edistäminen matkailu- ja liikennealalla

| 3.1 | Tarvitaan uusi ”seuraavan sukupolven” lähestymistapa, joka on yhdenmukaisempi ja perustuu eurooppalaisiin ja kansallisiin toimintavaihtoehtoihin, jotta edistetään selviytymiskykyä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä sekä matkailun ja liikenteen täydellistä elpymistä. Keskeisten yhteisten periaatteiden olisi oltava EU:n uuden poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen toimintaohjelman keskiössä, jotta voidaan






  — | palauttaa luottamus EU:n matkailu- ja liikenne-ekosysteemeihin (jotka koostuvat pääasiassa mikroyrityksistä ja itsenäisistä ammatinharjoittajista) työntekijöiden, kansalaisten, matkailijoiden/matkustajien sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten yksityisten ja julkisten sijoittajien keskuudessa |
| --- | --- | --- |

3.1

—

palauttaa luottamus EU:n matkailu- ja liikenne-ekosysteemeihin (jotka koostuvat pääasiassa mikroyrityksistä ja itsenäisistä ammatinharjoittajista) työntekijöiden, kansalaisten, matkailijoiden/matkustajien sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten yksityisten ja julkisten sijoittajien keskuudessa

| — | auttaa uudistamaan EU:n nykyisiä matkailu- ja liikennealan ekosysteemejä selviytymiskyvyn ja elpymisen edistämiseksi edettäessä kohti terveysalaa koskevaa, digitaalista ja vihreää siirtymää |
| --- | --- |

—

auttaa uudistamaan EU:n nykyisiä matkailu- ja liikennealan ekosysteemejä selviytymiskyvyn ja elpymisen edistämiseksi edettäessä kohti terveysalaa koskevaa, digitaalista ja vihreää siirtymää

| — | palata covid-19-pandemiaa edeltäneille kysynnän tasoille ja edistää uusia investointeja, jotka ovat taloudellisesti pk-yritysten ulottuvilla, kestävän ja pitkän aikavälin kasvun edistämiseksi kyseisillä aloilla vuosien 2021–2027 jälkeen. |
| --- | --- |

—

palata covid-19-pandemiaa edeltäneille kysynnän tasoille ja edistää uusia investointeja, jotka ovat taloudellisesti pk-yritysten ulottuvilla, kestävän ja pitkän aikavälin kasvun edistämiseksi kyseisillä aloilla vuosien 2021–2027 jälkeen.

| 3.2 | Euroopan komission äskettäin esittämän 55-valmiuspaketin avulla EU pystyy saavuttamaan eurooppalaisessa ilmastolaissa vahvistetut Euroopan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet. Pakettiin sisältyvät ehdotukset vaikuttavat myös Euroopan liikenne- ja matkailuekosysteemeihin. Ellei näitä toimenpiteitä suunniteltaessa oteta huomioon oikeanlaista toimintapolitiikkaa, ehdotukset eivät johda EU:n ”seuraavan sukupolven” toimintapolitiikkoihin matkailu- ja liikennealalla. Ehdotetut toimenpiteet voisivat päinvastoin johtaa huomattaviin sääntelystä aiheutuviin lisäkustannuksiin EU:n yritysten – niin suurten kuin pientenkin – kannalta ja heikentää niiden kilpailukykyä EU:n rajojen läheisyydessä sijaitseviin unionin ulkopuolisiin kuljetus- ja matkailualan yrityksiin nähden, mikä vaarantaisi EU:n työpaikat näillä aloilla. Tämän seurauksena vaikutukset kohdistuisivat erityisen voimakkaasti niihin EU:n alueisiin, jotka ovat erittäin riippuvaisia matkailusta. Uudessa ”seuraavan sukupolven” lähestymistavassa olisi sen vuoksi kiinnitettävä huomiota tämän lainsäädäntöpaketin kustannusvaikutuksiin Euroopan liikenteen ja matkailun ekosysteemeihin ja varmistettava, ettei niiden (kansainvälistä) kilpailukykyä heikennetä. Vain tällä tavoin voidaan turvata Euroopan työllisyys ja kilpailukyky, välttää hiilivuotoa ja varmistaa uuden ”seuraavan sukupolven” lähestymistavan onnistuminen. |
| --- | --- |

3.2

4.   Hyvä alku: uudenlainen tietoisuus asiasta EU:n tasolla

| 4.1 | Tilapäisten valtiontukipuitteiden tarjoaman jouston täysimääräinen hyödyntäminen olisi taattava vuoden 2022 loppuun saakka, ja merkittävän työttömyyttä torjuvan SURE-ohjelman olisi oltava toiminnassa saman ajanjakson ajan. Yhteiskunnalliset toimijat ja pk-yritysjärjestöt olisi kuitenkin otettava tiiviimmin mukaan toimintaan, jotta paketti vastaisi vaikutuksia ja tehokkuutta koskeviin odotuksiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Todettakoon kuitenkin, että pienyritysten sekä hotelli-, ravintola- ja catering-alan pk-yritysten käytettävissä olevat likviditeetti-, rahoitus- ja pääomasijoitusjärjestelyt edellyttävät kuitenkin edelleen kiireellisesti politiikkatoimia, joilla näitä toimenpiteitä ja ohjelmia jatketaan vuosien 2022–2023 loppuun. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Jäsenvaltioiden toimittamat kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat ja uusi monivuotinen rahoituskehys (2021–2027) edellyttävät yhdessä tehostettua ja yhdenmukaistettua yhteisten menetelmien ja toimintatapojen vaihdon (talouspolitiikan EU-ohjausjakso mukaan luettuna) järjestelmää, jotta voidaan taata tarvittava symmetrinen EU:n talouden elpyminen, terve kilpailu julkisten ja yksityisten toimijoiden, erityisesti ravintoloiden sekä hotelli-, ravintola- ja catering-alan pk-yritysten, välillä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla sekä sosiaalinen lähentyminen ja osallisuus. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa määritetään, miten varat jaetaan ja käytetään annettujen määräaikojen puitteissa. Matkailuun sovelletaan EU-maasta riippuen joko matkailualaa koskevia toimenpiteitä, joilla uudistetaan alaa, tai horisontaalisia toimenpiteitä, jotka ovat merkityksellisiä kaikkien alojen kannalta. Näistä syistä olemme laatineet lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin kehyksen, jossa on neljä keskeistä toimintapoliittista pilaria, joihin pohjaamme lopulliset päätelmämme ja suosituksemme: |
| --- | --- |

4.4

4.5   ENSIMMÄINEN PILARI: Maksuvalmius, työllisyyden elpyminen ja yritysten luottamuksen palauttaminen

| 4.5.1 | Koska selkeitä ja ajantasaisia tietoja ei ole siitä, miten Euroopan komission elpymisohjelman puitteissa Euroopan investointirahastosta (EIR) myönnettävän rahoitustuen odotetaan vaikuttavan mikro- ja pk-yrityksiin, ETSK ilmaisee asiasta huolensa ja ehdottaa seuraavaa:






  — | Perustetaan työryhmä valvomaan erityisesti matkailu- ja kuljetusalan mikro- ja pienyrityksille suunnattujen elvytystoimenpiteiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- | --- |

4.5.1

—

Perustetaan työryhmä valvomaan erityisesti matkailu- ja kuljetusalan mikro- ja pienyrityksille suunnattujen elvytystoimenpiteiden täytäntöönpanoa.

| — | Valvotaan jäsenvaltioiden kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia sen arvioimiseksi, onko niihin sisällytetty matkailualaan liittyviä uudistuksia. |
| --- | --- |

—

Valvotaan jäsenvaltioiden kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia sen arvioimiseksi, onko niihin sisällytetty matkailualaan liittyviä uudistuksia.

| — | Luodaan EU:n mekanismi, jonka avulla seurataan tuen antamista mikro- ja pk-yrityksille nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) puitteissa. |
| --- | --- |

—

Luodaan EU:n mekanismi, jonka avulla seurataan tuen antamista mikro- ja pk-yrityksille nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) puitteissa.

| — | Luodaan erityinen matkailua koskeva budjettikohta, jossa otetaan huomioon sekä tämän ekosysteemin merkitys että sen tarpeet covid-19-kriisin jälkeen. |
| --- | --- |

—

Luodaan erityinen matkailua koskeva budjettikohta, jossa otetaan huomioon sekä tämän ekosysteemin merkitys että sen tarpeet covid-19-kriisin jälkeen.

| — | Otetaan käyttöön uutta mahdollisuutta ja ennakkovaroitusta koskevat järjestelmät matkailualalla toimiville yrityksille ja pienille kuljetusyrityksille sekä uusi helppokäyttöinen vakavaraisuusohjelma pk-yrityksille. |
| --- | --- |

—

Otetaan käyttöön uutta mahdollisuutta ja ennakkovaroitusta koskevat järjestelmät matkailualalla toimiville yrityksille ja pienille kuljetusyrityksille sekä uusi helppokäyttöinen vakavaraisuusohjelma pk-yrityksille.

| — | Nämä eri aloitteet ja ehdotukset olisi koottava ”eurooppalaiseen matkailualan yhteenliittymään”, joka mahdollistaa ongelmien, ratkaisujen ja rahoituksen paremman kartoittamisen. ETSK antaa oman panoksensa osallistumalla tämän yhteenliittymän keskusteluihin ja työskentelyyn. |
| --- | --- |

—

Nämä eri aloitteet ja ehdotukset olisi koottava ”eurooppalaiseen matkailualan yhteenliittymään”, joka mahdollistaa ongelmien, ratkaisujen ja rahoituksen paremman kartoittamisen. ETSK antaa oman panoksensa osallistumalla tämän yhteenliittymän keskusteluihin ja työskentelyyn.

4.6   TOINEN PILARI: Tieto- ja osaamisverkostot ja varautuminen, terveys ja turvallisuus, riskien lieventäminen

| 4.6.1 | Matkailu vaikuttaa niin talouteen kuin luonnonympäristöön ja rakennettuun ympäristöön, paikalliseen väestöön vierailukohteissa ja itse vierailijoihin. Matkailun kestävyyttä koskevien tilastojen puute haittaa toimintapolitiikkoja, joilla pyritään lisäämään matkailun kestävyyttä ja hyödyntämään sen mahdollisuuksia edistää osaltaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Jos kestävyys on matkailualalla ensisijainen tavoite, myös sen mittaaminen on asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Maailman matkailujärjestö (UNWTO) auttaa yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimiston (UNSD) kanssa johtavia maita ja instituutioita kehittämään tilastokehyksen matkailun kestävyyden mittaamiseksi. Kansainväliset järjestöt korostavat yhä suurempaa tarvetta mitata matkailun kestävyyttä sen kaikissa ulottuvuuksissaan (taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöön liittyvä ulottuvuus), ja EU voisi antaa panoksensa kansallisella tasolla saatujen kokemusten pohjalta ja määrittää sitä varten yhdenmukaistettuja normeja. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   KOLMAS PILARI: Keskipitkän ja pitkän aikavälin siirtymäväylät

| 4.7.1 | EU:n teollisuusstrategiassa on edelleen nopeutettava vihreää ja digitaalista siirtymää ja parannettava EU:n teollisten ekosysteemien häiriönsietokykyä. Mikro- ja pk-yritykset ovat olennainen osa näitä ekosysteemejä, erityisesti matkailu- ja liikennealoilla. Matkailun ”siirtymäväylien” luomista yhdessä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten sekä kaikkien viranomaisten, myös sääntelyviranomaisten, kanssa olisi täydennettävä kokonaisvaltaisella lähestymistavalla, jota tarvitaan kestävien skenaarioiden vertailemiseksi sekä matkailualaa, hotelli-, ravintola- ja catering-alaa ja liikennealaa koskevien toimintapoliittisten ratkaisujen tarkastelemiseksi uudelleen unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.8 | NELJÄS PILARI: Hallinnointi ja resurssit: kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli kestävää matkailua ja liikennettä edistävissä ”seuraavan sukupolven toimintapolitiikoissa” (kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat) |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Euroopan komissio on esittänyt seitsemän lippulaivahanketta, joita varten se kannustaa EU-maita ehdottamaan investointeja ja uudistuksia. Useat näistä lippulaivahankkeista, kuten jäljempänä luetellut lippulaivahankkeet, voivat johtaa investointeihin matkailualalla:






  — | Kunnostaminen: kunnostetaan matkailuinfrastruktuuria sen energiatehokkuuden (lähes nollaenergiarakennukset), saavutettavuuden ja resurssien hallinnan parantamiseksi sekä kiertotalouden liiketoimintamallien (esimerkiksi elintarvike- ja jätehuoltoa varten) ja kestävien ulkomaisten ja EU:n suorien investointien kehittämiseksi. |
| --- | --- | --- |

4.9

—

Kunnostaminen: kunnostetaan matkailuinfrastruktuuria sen energiatehokkuuden (lähes nollaenergiarakennukset), saavutettavuuden ja resurssien hallinnan parantamiseksi sekä kiertotalouden liiketoimintamallien (esimerkiksi elintarvike- ja jätehuoltoa varten) ja kestävien ulkomaisten ja EU:n suorien investointien kehittämiseksi.

| — | Uudelleen- ja täydennyskoulutus: tarjotaan matkailuyrittäjille, erityisesti mikroyrityksille, työntekijöille ja matkailukohteiden johtajille koulutusta vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi. |
| --- | --- |

—

Uudelleen- ja täydennyskoulutus: tarjotaan matkailuyrittäjille, erityisesti mikroyrityksille, työntekijöille ja matkailukohteiden johtajille koulutusta vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi.

| — | Nykyaikaistaminen: tuetaan matkailupolitiikasta vastaavien julkishallintojen digitalisaatiota ja edistetään tietojen yhteiskäyttöä julkishallintojen, matkailukohteiden johtajien ja yritysten välillä. |
| --- | --- |

—

Nykyaikaistaminen: tuetaan matkailupolitiikasta vastaavien julkishallintojen digitalisaatiota ja edistetään tietojen yhteiskäyttöä julkishallintojen, matkailukohteiden johtajien ja yritysten välillä.

| — | Lataus ja tankkaus: investoidaan puhtaaseen liikkuvuuteen ja parannetaan yhteyksiä matkailukohteisiin, erityisesti matkailualan keskittymiin (esim. vesiliikenne, linja-autot, julkinen liikenne). |
| --- | --- |

—

Lataus ja tankkaus: investoidaan puhtaaseen liikkuvuuteen ja parannetaan yhteyksiä matkailukohteisiin, erityisesti matkailualan keskittymiin (esim. vesiliikenne, linja-autot, julkinen liikenne).

| — | TEN-T-hankkeisiin (eurooppalaiset liikennekäytävät) sisällytettävä erityinen ”matkailua” koskeva osio mahdollistaa alan erityispiirteiden huomioon ottamisen. |
| --- | --- |

—

TEN-T-hankkeisiin (eurooppalaiset liikennekäytävät) sisällytettävä erityinen ”matkailua” koskeva osio mahdollistaa alan erityispiirteiden huomioon ottamisen.

| 4.10 | Jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet tarvitsevat vahvan kumppanuuskehyksen eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten kumppanien ja työmarkkinaosapuolten kanssa (sosiaalinen vuoropuhelu). EU- ja jäsenvaltiotason organisaatioita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita sekä muita sidosryhmiä kehotetaan toimimaan ennakoivasti ja lisäarvoa tuovalla tavalla kaikilla tasoilla (sen lisäksi, että ne osallistuvat täysimääräisesti talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon, markkinavalvontaan jne.); niillä on myös oltava yhteisiä pitkän aikavälin tavoitteita, yhteisiä aikatauluja ja uutta taloudellista lähentymistä, jolla varmistetaan sosiaalinen osallisuus. On kiireellisesti suunniteltava ja toteutettava toimia perusteellisen uudelleenarvioinnin, konkreettisen yhteisen toimintapoliittisen ohjelman ja kansallisten sitoumusten avulla, jotta voidaan kehittää entistä kestävämpi, houkuttelevampi ja yhteenliitetympi matkailu- ja liikennealan liiketoimintamalli, joka soveltuu uuteen maailmanlaajuisten markkinoiden kysyntään ja muuttuneisiin elintapoihin. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission tiedonanto ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020) 456 final), koheesiopolitiikan tuki vuosiksi 2021–2027 sekä paketti terveys- ja turvallisuustoimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi rokotuspolitiikka, EU:n digitaalinen koronatodistus, Euroopan matkailualan covid-19-turvallisuussinetin (European Tourism Covid-19 Safety Seal) vähimmäisvaatimukset ja muut toimenpiteet.

1

(2)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/digitalisation-and-safety-for-tourism?p_l_back_url=%2Fsearch%3Fq%3Dtourism

2

(3)  Mikroyrityksiä edustavien organisaatioiden ja laajempien sidosryhmien kannalta ”matkailualan siirtymän” tärkeimmät painopistealat ovat seuraavat: entistä vihreämpi matkailu (kiertotalouden mukainen matkailu, kaikkien ulottuvilla oleva matkailu, hiilineutraali liikkuvuus, kestävyysosaaminen, kestävä kulutus), digitalisaatio (data-analytiikka ja reaaliaikainen kokemuksenhallinta, digitaalinen nonstop-matkailu ja virtuaaliset kokemukset, teknologian avulla parannetut kohteet, yhteisen arvonmuodostuksen muuttaminen, matkailupalvelujen tarjoajien ja kuluttajien digitaalinen voimaannuttaminen ja tietämys) ja selviytymiskyky (muutoksessa olevan matkailumaailman mukautumiskyky, täydennyskoulutus ja laadukkaiden työpaikkojen turvaaminen matkailualalla, kohteiden hallinnointi kaikkien hyvinvoinnin tukemiseksi, pääomatuki, saavutettavuus ja matkailun sosiaalinen vaikutus ilmastonmuutokseen, ikääntymiseen ja digitaaliseen kuiluun).

3

(4)  Muita asiamiehelle tai viranomaiselle kuuluvia tehtäviä: seurata jäsenvaltioiden kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin liittyviä toimia sen arvioimiseksi, onko matkailuun liittyvät uudistukset pantu johdonmukaisesti täytäntöön; seurata ”uutta mahdollisuutta” ja ”ennakkovaroitusta” koskevia järjestelmiä, jotka on tarkoitettu matkailualalla toimiville yrityksille ja pienille kuljetusalan yrityksille, sekä pk-yritysten uutta helppokäyttöistä vakavaraisuusohjelmaa; luoda edellytykset erityiselle matkailualaa koskevalle EU:n budjettikohdalle, jossa otetaan huomioon sekä tämän ekosysteemin merkitys että sen tarpeet covid-19-kriisin jälkeen.

4

(5)  Toimia: velkapääoman uudelleenjärjestely, mikroyritysten yhdistämis- ja klusterivalmiuksien vahvistaminen, oman pääoman edistäminen ja verokannustimien tarjoaminen yksityisille sijoittajille sekä maksukyvyttömyysvaarassa olevia pienyrityksiä koskevien ennakkovaroitusmekanismien tukeminen.

5

(6)  Neuvoston suositus, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

6

(7)  Kuningatar Máxima piti YK:n pääsihteerin erityisedustajana kehitystä edistävää osallistavaa rahoitusta varten (UN Secretary-General’s Special Advocate for Inclusive Finance, UNSGSA) puheen Roomassa 31. lokakuuta 2021 järjestetyssä G20-huippukokouksessa, www.unsgsa.org

7

(8)  Global Partnership for Financial Inclusion on osallistava foorumi, joka kokoaa yhteen kaikki G20-maat.

8

(9)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 219.

9

(10)  YK:n laatima Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030; pk-yritysten osaamisverkosto ja varautumisen esittelykeskukset, https://www.europeansmeacademy.eu/news/improving-preparednes-response-to-eu-natural-and-man-made-disasters/

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2302, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, matkapaketeista ja yhdistetyistä matkajärjestelyistä (EUVL L 326, 11.12.2015, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentti, Think Tank, Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19, helmikuu 2021.

12

(13)  Kriisi on koetellut pahiten pieniä yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia asianomaisissa arvo- ja toimitusketjuissa sekä ylipäänsä työntekijöitä ja yrityksiä ja niiden selviytymiskykyä.

13

---

LIITE

Täysistunto hyväksyi seuraavat jaoston lausunnon kohdat ja hylkäsi niitä koskevat muutosehdotukset, mutta ne saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

MUUTOSEHDOTUS 3

INT/949

Matkailu ja liikenne – jatkolausunto

Kohta 2.1

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.1 | Matkailu EU:n ja koko maailman tasolla ei palaa pandemiaa edeltäneelle tasolle. Pandemian vaikutukset ja sen seuraukset yhteiskunnille ja taloudelle eivät ole vielä täysin selvillä. Ennen covid-19-kriisiä matkailuala tuotti suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja työllisti noin 22,6 miljoonaa ihmistä, ja EU:sta tuli sen ansiosta maailman johtava matkailukohde, jossa vuonna 2018 vieraili 563 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja joka sai 30 prosenttia maailman matkailutuloista. Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU oli maailman suosituin matkailukohde. Samaisena vuonna EU:n 27 jäsenvaltiossa oli yli 600 000 matkailuyritystä, ja yöpymisvarauksia majoitusliikkeissä oli yhteensä 1 326 049 994 . |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

2.1

Matkailu EU:n ja koko maailman tasolla ei palaa pandemiaa edeltäneelle tasolle. Pandemian vaikutukset ja sen seuraukset yhteiskunnille ja taloudelle eivät ole vielä täysin selvillä. Ennen covid-19-kriisiä matkailuala tuotti suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja työllisti noin 22,6 miljoonaa ihmistä, ja EU:sta tuli sen ansiosta maailman johtava matkailukohde, jossa vuonna 2018 vieraili 563 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja joka sai 30 prosenttia maailman matkailutuloista. Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU oli maailman suosituin matkailukohde. Samaisena vuonna EU:n 27 jäsenvaltiossa oli yli 600 000 matkailuyritystä, ja yöpymisvarauksia majoitusliikkeissä oli yhteensä 1 326 049 994 .

| 2.1 | Matkailu EU:n ja koko maailman tasolla ei palaa
  välittömästi
  pandemiaa edeltäneelle tasolle. Pandemian vaikutukset ja sen seuraukset yhteiskunnille ja taloudelle eivät ole vielä täysin selvillä. Ennen covid-19-kriisiä matkailuala tuotti suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja työllisti noin 22,6 miljoonaa ihmistä, ja EU:sta tuli sen ansiosta maailman johtava matkailukohde, jossa vuonna 2018 vieraili 563 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja joka sai 30 prosenttia maailman matkailutuloista. Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU oli maailman suosituin matkailukohde. Samaisena vuonna EU:n 27 jäsenvaltiossa oli yli 600 000 matkailuyritystä, ja yöpymisvarauksia majoitusliikkeissä oli yhteensä 1 326 049 994 . |
| --- | --- |

2.1

Matkailu EU:n ja koko maailman tasolla ei palaa
  välittömästi
  pandemiaa edeltäneelle tasolle. Pandemian vaikutukset ja sen seuraukset yhteiskunnille ja taloudelle eivät ole vielä täysin selvillä. Ennen covid-19-kriisiä matkailuala tuotti suoraan tai välillisesti lähes 10 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja työllisti noin 22,6 miljoonaa ihmistä, ja EU:sta tuli sen ansiosta maailman johtava matkailukohde, jossa vuonna 2018 vieraili 563 miljoonaa kansainvälistä matkailijaa ja joka sai 30 prosenttia maailman matkailutuloista. Vuonna 2018 EU:hun saapui 30 prosenttia kansainvälisistä matkailijoista, joten EU oli maailman suosituin matkailukohde. Samaisena vuonna EU:n 27 jäsenvaltiossa oli yli 600 000 matkailuyritystä, ja yöpymisvarauksia majoitusliikkeissä oli yhteensä 1 326 049 994 .

Äänestystulos

| Puolesta: | 72 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 84 |
| Pidättyi äänestämästä: | 21 |

Puolesta:

72

Vastaan:

84

Pidättyi äänestämästä:

21

MUUTOSEHDOTUS 1

INT/949

Matkailu ja liikenne – jatkolausunto

Kohta 1.2

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Matkailu
  ei
  palaa
  pandemiaa edeltäneelle tasolle: maailmanlaajuinen keskinäinen riippuvuus sekä vihreämmät ja digitaalisemmat suuntaukset kuluttajien käyttäytymisessä määrittävät uusia liiketoimintamalleja. ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla tarvitaan seuraavia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä: | Myönteisistä näkymistä huolimatta matkailun
  ei
  odoteta palaavan
  pandemiaa edeltäneelle tasolle: maailmanlaajuinen keskinäinen riippuvuus sekä vihreämmät ja digitaalisemmat suuntaukset kuluttajien käyttäytymisessä määrittävät uusia liiketoimintamalleja. ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla tarvitaan seuraavia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä: |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Matkailu
  ei
  palaa
  pandemiaa edeltäneelle tasolle: maailmanlaajuinen keskinäinen riippuvuus sekä vihreämmät ja digitaalisemmat suuntaukset kuluttajien käyttäytymisessä määrittävät uusia liiketoimintamalleja. ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla tarvitaan seuraavia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä:

Myönteisistä näkymistä huolimatta matkailun
  ei
  odoteta palaavan
  pandemiaa edeltäneelle tasolle: maailmanlaajuinen keskinäinen riippuvuus sekä vihreämmät ja digitaalisemmat suuntaukset kuluttajien käyttäytymisessä määrittävät uusia liiketoimintamalleja. ETSK katsoo, että EU:n, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla tarvitaan seuraavia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä:

Äänestystulos

| Puolesta: | 77 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 91 |
| Pidättyi äänestämästä: | 20 |

Puolesta:

77

Vastaan:

91

Pidättyi äänestämästä:

20

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/11

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Covid-19:n vaikutus perusoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen eri puolilla EU:ta ja demokratian tulevaisuus”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 275/02)

| Esittelijä: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Esittelijä: | Cristian PÎRVULESCU |

Esittelijä:

José Antonio MORENO DÍAZ

Esittelijä:

Cristian PÎRVULESCU

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 10.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 205/7/5 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

10.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

205/7/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on syvästi huolissaan siitä, miten covid-19 vaikuttaa kaikkien EU:ssa asuvien ihmisten elämään, turvallisuuteen, hyvinvointiin ja ihmisarvoon. Se on myös erittäin huolissaan covid-19:n vaikutuksista ihmisiin ja yhteisöihin kaikkialla maailmassa, erityisesti maissa, joissa ei ole asianmukaista terveys-, sosiaali- ja koulutusinfrastruktuuria pandemiasta selviytymiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n ja jäsenvaltioiden on puututtava Euroopan terveysinfrastruktuurin systeemisiin heikkouksiin liikkuvuuden lisääntyessä ja vaarallisten zoonoosien todennäköisyyden kasvaessa. Pandemian torjunnan ohella olisi myös perustettava asianmukainen sosiaalinen ja taloudellinen tukijärjestelmä pandemian haittavaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kuten ETSK on jo aiemmin todennut, Euroopan unioni perustuu yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin, joista ei voida tinkiä missään olosuhteissa. Näitä arvoja ovat ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo ja oikeusvaltio (1), eikä niitä saa unohtaa, kun EU ja sen jäsenvaltiot ovat hätätilanteessa ja joutuvat vastaamaan sen mukanaan tuomiin taloudellisiin, sosiaalisiin ja koulutushaasteisiin. Meneillään olevaan kriisiin on reagoitava aikailematta, ja tässä yhteydessä on oikeutettua toteuttaa tiettyjä poikkeuksellisia ja kestoltaan rajattuja toimia, mutta toimenpiteet eivät saa olla oikeusvaltioperiaatteen vastaisia eivätkä vaarantaa demokratiaa, vallanjaon periaatetta tai EU:n asukkaiden perusoikeuksia (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n olisi mukautettava toimintapolitiikkansa, strategiansa ja ohjelmansa, jotta kriisistä toipuminen olisi oikeudenmukaista ja kattavaa ja jotta lääketieteellisiä, sosiaalisia, taloudellisia ja demokraattisia normeja voitaisiin lähentää ylöspäin. Kun otetaan huomioon NextGenerationEU-välineen avulla toteutettavat toimet koronaviruspandemian aiheuttamien välittömien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korjaamiseksi, ETSK vahvistaa tukevansa komission ehdotusta asetukseksi sellaisen uuden välineen luomisesta, joka mahdollistaisi niihin jäsenvaltioihin kohdennettavat taloudelliset korjaustoimenpiteet, jotka loukkaavat vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa vahvistettuja arvoja (3). Lisäksi tarvitaan nykyistä laajempi oikeusvaltioperiaatteen käsite, johon kuuluvat perusoikeuksien suojelu ja moniarvoisen demokratian suojatakeet. Oikeusvaltioperiaate on erottamattomassa kolmitahoisessa riippuvuussuhteessa perusoikeuksiin ja demokratiaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten olisi hyödynnettävä olemassa olevia työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun instituutioita sitouttaakseen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet kaikilta osin luomaan moniarvoisen demokraattisen tilan, missä suhtaudutaan myönteisesti erilaisiin näkemyksiin ja kritiikkiin ja rajoitetaan suojatoimin valeuutisten sekä vastuuttoman ja perusteettoman ihmisoikeuksien vastaisen, salaliittoteorioihin pohjaavan ja ääri-ideologisen puheen leviämistä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Hallitusten olisi määriteltävä selkeästi toimiensa oikeusperusta. Kaikissa terveysuhkia koskevien voimassa olevien lakien ja niihin liittyvien sääntöjen uudistuksissa tai uusien lakien ja sääntöjen käyttöönotossa, myös varauduttaessa tuleviin pandemioihin, olisi asetettava selkeät rajat ja ehdot ja säädettävä nimenomaisesti, että parlamentaarisella ja laillisuusvalvonnalla varmistetaan toimenpiteiden oikeasuhtaisuus ja se, että ne vastaavat kansallisia ja kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Covid-19-pandemiaan liittyvien sääntöjen ja toimintapolitiikkojen olisi oltava mahdollisimman selkeitä, yhtenäisiä ja johdonmukaisia, ja niistä olisi annettava ajoissa tietoa. Kansalaisyhteiskunta, myös työmarkkinaosapuolet, olisi osallistettava ja niitä olisi kuultava kehitettäessä sääntöjä ja toimintapolitiikkoja, ja samalla olisi otettava huomioon näyttöpohjaisia perusteluja. Tämän selkeysperiaatteen olisi myös oltava ohjenuorana perustettaessa ennakoitavia mekanismeja, mukaan luettuina kaikki tarvittavat demokraattiset aineelliset ja menettelylliset takeet, jotta voidaan valmistautua reagoimaan asianmukaisesti mahdollisiin tuleviin pandemioihin, terveyskriiseihin tai luonnonkatastrofeihin. Asianomaisten sääntöjen, toimintapolitiikkojen ja kaikkien olennaisten tietojen olisi oltava kaikkien yhteiskuntaryhmien, myös vähemmistökieliryhmien ulottuvilla. Jos toimintapolitiikkaa on muutettava, siitä olisi ilmoitettava ajoissa erilaisten virallisten ja julkisten kanavien kautta, jotta ihmisillä olisi aikaa valmistautua ja mukauttaa käyttäytymistään vastaavasti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pandemiatoimenpiteiden käyttöönotosta vastaavilta hallituksen ministereiltä olisi edellytettävä säännöllistä raportointia parlamentille. Jäsenvaltioiden parlamenttien olisi perustettava valiokuntia, komiteoita tai ryhmiä valvomaan covid-19-toimenpiteitä ja raportoimaan säännöllisesti parlamenteille ja paikallisille ja alueellisille edustuselimille. Parlamentaarinen keskustelu näistä raporteista ja hallituksen vastauksista olisi myös asetettava edellytykseksi varmistettaessa hallituksen toimien valvonta. Valtioiden olisi varmistettava oikeussuojan toteutuminen takaamalla riippumaton oikeuslaitos ja mahdollistamalla tuomioistuinten verkko- ja etätyö sekä tukemalla heikossa asemassa olevia asianosaisia, todistajia tai rikos- tai siviilioikeudenkäyntien osapuolia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Perusoikeudet, oikeusvaltioperiaate ja demokratian kunnioittaminen vahvistetaan Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja kansainvälisen oikeuden sitoumuksissa, jotka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat vahvistaneet itsenäisesti. Kansainvälisen oikeuden mukaan kaikilla valtioilla on velvollisuus kunnioittaa, suojella ja puolustaa ihmisoikeuksia. Nämä arvot ovat perusluonteisia, ja ne liittyvät toisiinsa ja vahvistavat toisiaan. Kyse on kansainvälisistä velvoitteista, ei ideologiasta. Keskustelut menettelyistä ihmisoikeuksien parhaaksi mahdolliseksi toteuttamiseksi ovat järkeviä, mutta ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteesta ei kuitenkaan tulisi käydä poliittista keskustelua. Yhtä lailla viranomaisten velvollisuutena on ryhtyä vastatoimiin kansanterveyskriisien uhatessa. Viranomaisten on varmistettava, että niiden tarjoamista vastatoimista käydään asianmukaista demokraattista keskustelua ja järjestetään julkisia kuulemisia ja että toimia valvotaan parlamentaarisesti. Tässä yhteydessä on lisäksi puututtava valeuutisiin myös silloin, kun niiden tarkoituksena on heikentää poliittista vastustajaa, sillä ne voivat heikentää tehokkaita pandemiakriisin vastatoimia. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että huolimatta NextGenerationEU-välineen ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien taustalla olevista parhaista aikomuksista sekä Euroopan komission valmiudesta osallistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, työmarkkinaosapuolet ja sidosryhmät todellinen osallistumisaste on edelleen aivan liian alhainen eikä menettelyissä ole annettu kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemyksille riittävästi painoarvoa (4). Vaarana on, että vaikka suunnitelma pantaisiin onnistuneesti täytäntöön ja se edistäisi vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja vauhdittaisi kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, se ei kohenna vaikeaa tilannetta, jossa ihmiset nykyään ovat työttömyyden, tulonmenetysten, terveys- ja elinolojen sekä työolojen ja -ehtojen heikkenemisen ja eriarvoisuuden lisääntymisen takia. Palautumissuunnitelmista olisi välittömästi tehtävä jakaumavaikutusten arviointi, ja tuloksista olisi keskusteltava kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien kanssa kansallisella ja EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK korostaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien suojelun sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kehittämisen ja täytäntöönpanon välistä yhteyttä. Kuten aiemmin on todettu, kansalaisten hyvinvoinnin ja perusoikeuksien olisi perustuttava yhteiseen ja johdonmukaiseen sosiaaliseen malliin, joka on riittävän joustava, jotta siinä voidaan ottaa huomioon erilaiset kansalliset perinteet ja kokemukset perussopimuksen, sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sitä koskevan uudistetun ja tulevaisuuteen suuntautuvan yhteisymmärryksen arvojen, periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti (5). Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon seurannassa olisi otettava huomioon pandemian laaja-alaiset haittavaikutukset. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Pandemia on maailmanlaajuinen kriisi, jolla on epäilemättä pysyviä mutta erilaisia seurauksia eri väestöryhmille. Heikossa asemassa olevien väestöryhmien tukemisen olisi oltava etusijalla ”ketään ei unohdeta” -periaatteen mukaisesti, ja erityistä huomiota olisi kiinnitettävä heikossa asemassa oleviin työntekijöihin ja vähimmäistuloa koskevan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 14 noudattamiseen. Olisi myös annettava lisää tukea pandemian koettelemille yrityksille, erityisesti niille, joihin kriisi on vaikuttanut suhteettomasti, ja niille, joilla on vaikeuksia jatkaa toimintaansa, kuten pk-yrityksille. Lisäksi olisi puututtava yhteisötalouden yrityksiin kohdistuneisiin vaikutuksiin, sillä ne ovat kärsineet kriisistä vakavasti (6). |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä laaja-alainen aloite demokratiaa ja perusoikeuksia koskevan koulutuksen edistämiseksi, sillä se on olennaisen tärkeää demokraattisten arvojen ja aktiivisen kansalaisuuden turvaamiseksi. Aloitteen olisi oltava osallistava, ja se olisi kohdennettava kaikille kansalaisille, erityisesti nuorille. |
| --- | --- |

1.13

2.   Oikeusvaltioperiaate

| 2.1 | Sen arvioimiseksi, ovatko valtion toimet oikeusvaltioperiaatteiden mukaisia, on selkeät kriteerit, ja kyseisiä periaatteita on olennaisen tärkeää noudattaa sekä tavanomaisina aikoina että varsinkin hätätilanteissa. Arviointikriteerejä ovat laillisuus, oikeusvarmuus, toimeenpanovallan mielivaltaisen käytön kielto sekä hallitusten velvollisuus noudattaa lakeja, mikä taataan parlamentaarisen ja laillisuusvalvonnan avulla (7). Poikkeusvaltuuksien käytön on oltava välttämätöntä, oikeasuhtaista ja väliaikaista, ja sen yhteydessä on aina otettava huomioon sekä maan perustuslain mukaiset rajat että EU:n ja kansainvälisen oikeuden normit. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut monimutkaisia haasteita kaikkien jäsenvaltioiden oikeus-, politiikka-, sosiaali-, terveys- ja koulutusjärjestelmille. Tällaisessa haastavassa toimintaympäristössä oikeusvaltioperiaatteen tinkimätön noudattaminen saattaa vaikuttaa mahdottomalta. Euroopassa ja sen ulkopuolella on kuitenkin uutta näyttöä siitä, että valtiot, jotka ovat noudattaneet oikeusvaltioperiaatetta politiikkatoimissaan ja lainsäädäntäprosessissaan, ovat paitsi kyenneet hallitsemaan paremmin terveysuhkaa ja alentamaan kuolleisuutta ja vähentämään tartuntoja myös varmistaneet suuren yleisön vahvan luottamuksen hallitukseen, mikä on olennaisen tärkeää mahdollisimman tehokkaiden vastatoimien kannalta kriisitilanteessa (8). Oikeusvaltioperiaatteiden olisi ohjattava kaikkia demokraattisia hallituksia reagoitaessa lainmukaisesti ja tehokkaasti nykyiseen terveyskriisiin ja mahdollisiin vastaaviin kriiseihin tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mitä tulee jäsenvaltioiden toteuttamiin pandemian torjuntatoimiin, huolenaiheet ovat liittyneet kolmeen oikeusvaltioperiaatteen ytimessä olevaan periaatteeseen: 1) laillisuus, 2) oikeusvarmuus ja 3) velvollisuus noudattaa lakeja (9). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Laillisuuteen liittyen on havaittu useita ongelmia, jotka koskevat hallitusten toimia valtiollisella ja sitä alemmilla tasoilla. Ongelmina ovat olleet toimien toteuttaminen ilman oikeusperustaa tai laissa annettua valtuutusta, poikkeustilan julistaminen ja/tai jatkaminen ilmeisessä ristiriidassa kansallisten perustuslakisäännösten kanssa, oikeusperustojen käyttö hallitusvallan taholta tavalla, johon niitä ei ole tarkoitettu, ja perusoikeuksien rajoitukset, jotka rikkovat selvästi perustuslaillisia tai kansainvälisiä ihmisoikeussäännöksiä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Oikeusvarmuuden osalta ongelmallisia kansallisia toimia ovat tulkinnallisesti epäselvien rajoittavien toimenpiteiden käyttöönotto, hallituksen toimintapolitiikan ja sen perustana olevien lainsäädäntötoimien ristiriita sekä niin tiheät lainsäädäntömuutokset, että tavallisten kansalaisten on poikkeuksellisen vaikea ymmärtää, mikä on sallittua ja mikä ei. Poikkeustilanteessa riskit ja epävarmuus lisääntyvät, ja ihmiset odottavat hallitukselta – ja yleisemmin viranomaisilta – selkeitä ohjeita siitä, mikä on laillista ja mikä ei. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Mitä tulee velvollisuuteen noudattaa lakia, covid-19-pandemiaan liittyvien hallituksen toimien parlamentaarisen ja laillisuusvalvonnan ongelmana on ollut parlamenttien syrjäyttäminen. Alle puolet EU:n jäsenvaltioista oli ennen helmikuuta 2021 perustanut erityisiä parlamentaarisia valiokuntia, julkaissut raportteja tai järjestänyt säännöllisiä keskusteluja covid-19-pandemiaan liittyvistä toimenpiteistä, ja alle kolmasosassa tapauksista parlamentit olivat (esim. parlamentissa käydyssä keskustelussa tai äänestyksessä) valvoneet tai muuttaneet hallituksen toimenpiteitä (10). Laillisuusvalvonta on prosessi, jossa tuomioistuimet varmistavat hallitusten lainmukaisen toiminnan, ja se on erityisen tärkeää kriisiaikoina, jolloin perusoikeuksia saatetaan rajoittaa tuntuvasti. Kaikkialla EU:ssa on tuotu esiin useita huolenaiheita liittyen laillisuusvalvonnan tehokkuuteen ja oikeussuojan toteutumiseen covid-19-toimenpiteiden yhteydessä (11). Tuomioistuinten sulkeminen tai oikeussuojan saatavuuden rajoittaminen vain tietyntyyppisiin oikeudenkäynteihin on heikentänyt niin kansalaisten mahdollisuuksia ratkaista riitojaan kuin oikeussuojan toteutumista erityisesti silloin, kun pandemian johdosta käyttöön otetut toimenpiteet ovat vaikuttaneet suhteettomasti heikoimmassa asemassa oleviin yhteiskunnan jäseniin. Useimpien jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät olivat huonosti valmistautuneita kriisiin, koska niiden digitalisaatiotaso oli heikko ja koska tietyillä yhteiskuntaryhmillä, erityisesti heikossa asemassa olevilla ryhmillä, ei ollut riittävästi tietoa oikeuslaitoksen toiminnasta, minkä vuoksi niillä ei ollut mahdollisuutta saattaa asiaansa tuomioistuimen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kaiken kaikkiaan voidaan päätellä, että kansanterveysuhkiin voidaan reagoida tehokkaimmin oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvilla toimilla (12) ja että oikeusvaltioperiaate on keskeinen arvo paitsi tavanomaisina aikoina myös – ja kenties vieläkin enemmän – kriisiaikoina. Kun otetaan huomioon NextGenerationEU-välineen avulla toteutettavat toimet koronaviruspandemian aiheuttamien välittömien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korjaamiseksi, ETSK vahvistaa tukevansa komission ehdotusta asetukseksi sellaisen uuden välineen luomisesta, joka mahdollistaisi niihin jäsenvaltioihin kohdennettavat taloudelliset korjaustoimenpiteet, jotka loukkaavat vakavasti ja jatkuvasti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettuja arvoja (13). |
| --- | --- |

2.7

3.   Perusoikeudet

| 3.1 | Covid-19-pandemia on aiheuttanut valtavan paineen kaikille instituutioille ja perusrakenteille, jotka tukevat ja suojelevat perusoikeuksia EU:ssa. Nopeasti heikentyvät terveydenhuoltopalvelut ja laajamittainen sosioekonominen kriisi ovat uhanneet lähes kaikkien Euroopassa asuvien ihmisten henkeä, terveyttä ja hyvinvointia ja lisänneet köyhyysriskiä. Tämä on vaikuttanut erityisesti tiettyihin ryhmiin, jotka kärsivät sosiaalipalvelujen tosiasiallisista ja jatkuvista häiriöistä. Ne johtuvat näiden palvelujen pitkäaikaisesta alirahoituksesta sekä järjestelmän puutteellisesta valmiudesta selviytyä kriiseistä. ETSK toistaa tässä yhteydessä kehotuksensa laatia sitova eurooppalainen kehys riittävän vähimmäistulon ottamiseksi käyttöön Euroopassa (14). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n ja sen jäsenvaltioiden olisi käytävä syvällistä yhteiskunnallista pohdintaa kriisin alkuperästä ja syistä siihen, miksi useimmat eurooppalaiset terveydenhuoltojärjestelmät ajautuivat romahduksen partaalle pandemian vuoksi. Vuosia jatkuneet säästötoimet ovat johtaneet yleiseen suuntaukseen vähentää investointeja terveydenhuoltoalaan ja muihin keskeisiin sosiaalipalveluihin (huollettavien ja heikossa asemassa olevien henkilöiden avustaminen, hoitokodit jne.), mikä synnytti aikapommin, jonka terveysalan mittava haaste räjäytti. Kaikkia asianosaisia olisi Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin puitteissa kannustettava ottamaan oppia tästä kriisistä, jotta voidaan luoda perusta hyvinvointivaltion jälleenrakentamiselle. Selviytymiskyky on pelkkää retoriikkaa, jos ei kaikin tavoin pyritä rakentamaan uudistettua eurooppalaista yhteiskuntamallia, jonka keskiössä ovat ihmiset. EU:n on oltava valmis reagoimaan tuleviin kriiseihin päätöksenteon, menettelyjen avoimuuden, toimintapolitiikkojen ja taloudellisten resurssien osalta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien suojelua ovat koetelleet kriisin leviäminen ja politiikkatoimet, erityisesti toimet, jotka liittyivät terveydenhuoltopalvelujen tarjoamiseen, syrjimättömyyteen, sukupuolten tasa-arvoon, lapsen oikeuksiin, ikääntyneiden henkilöiden oikeuksiin ja vammaisten henkilöiden oikeuksiin sekä oikeudenmukaisiin työoloihin ja -ehtoihin ja sosiaaliturvaan ja sosiaaliavustuksiin. Valitettavasti naiset olivat sukupuolten tasa-arvoa ajatellen aliedustettuina covid-19-pandemian torjumiseksi perustetuissa tilapäisissä päätöksentekorakenteissa, ja monista vaikutustenarvioinneista puuttui sukupuolinäkökulma. On myös nimenomaisesti tunnustettava pandemian ja siihen liittyvien toimenpiteiden suhteeton vaikutus sukupuolten tasa-arvoon. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitea on erityisen huolissaan lasten oikeuksista, etenkin liittyen koulutusmahdollisuuksiin ja sosiaaliseen tukeen. Kuten ETSK on jo esittänyt, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota covid-19-kriisin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat lasten oikeuksiin, hyvinvointiin ja älylliseen ja emotionaaliseen kehitykseen (15). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toistaa aiheesta ”Uusi strategia perusoikeuskirjan täytäntöönpanemiseksi” antamassaan lausunnossa esittämänsä suosituksen, että komissio käsittelisi vuoden 2022 kertomuksessa ennen kaikkea covid-19-pandemian vaikutuksia perusoikeuksiin ja erityisesti sosioekonomiseen hyvinvointiin (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU:lla on keskeinen vastuu ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelemisessa kaikkialla maailmassa. ETSK katsoo covid-19-pandemian yhteydessä myös, että EU voisi tehdä enemmän auttaakseen covid-19-pandemian maailmanlaajuisessa torjunnassa. ETSK pitää myönteisinä ja tukee EU:n pyrkimyksiä antaa hätäapua vastauksena humanitaarisiin tarpeisiin, jotta voidaan vahvistaa terveydenhuolto-, vesi- ja sanitaatiojärjestelmiä ja lieventää pandemian sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Lyhyellä aikavälillä olisi kohdennettava enemmän voimavaroja rokotteiden laajan ja tasapuolisen saatavuuden varmistamiseen. EU:n lupaamat 100 miljoonaa rokotetta eivät läheskään riitä tyydyttämään kiireellisiä tarpeita suurimmassa osassa maailmaa (17). Koska EU on maailman suurin rokotteiden viejä, sen on oltava valmis muuttamaan toimintamalliaan. Rokotteita on tuotettava laajemmin ja enemmän, jotta EU:n ulkopuoliset maat voivat saavuttaa riittävän rokotustason. Osana edellä mainittua tarvetta luoda uusi eurooppalainen talous- ja sosiaalimalli kaikkien eurooppalaisten toimijoiden tulisi pohtia perusteellisesti sisämarkkinoiden ja niihin liittyvien toimintapolitiikkojen perimmäisiä tavoitteita. Tämän pohdinnan olisi oltava ihmiskeskeistä, ja siinä olisi tutkittava julkishyödykkeiden ja kollektiivisen terveyden käsitteitä sekä varallisuuden vaihtoehtoisia mittaustapoja myös työmarkkinaosapuolten ehdotusten pohjalta (18). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Sosiaalisia perusoikeuksia olisi edistettävä ja suojeltava nykyistä paremmin, jotta voidaan puuttua suoraan ja tehokkaasti pandemian kielteisiin terveys-, sosiaali-, talous- ja koulutusvaikutuksiin. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria olisi pidettävä luonnollisena poliittisena kehityksenä sosiaalisten perusoikeuksien suojelussa. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Perusoikeusviraston toimeksiantoa ja komission oikeusvaltiokertomuksia olisi laajennettava siten, että ne kattavat kaikilta osin sosiaaliset perusoikeudet ja mahdollistavat niiden noudattamisen asianmukaisen valvonnan. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK korostaa demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien suojelun sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kehittämisen ja täytäntöönpanon välistä yhteyttä. Kuten aiemmin on todettu, kansalaisten hyvinvoinnin ja perusoikeuksien olisi perustuttava yhteiseen ja johdonmukaiseen sosiaaliseen malliin, joka on riittävän joustava, jotta siinä voidaan ottaa huomioon erilaiset kansalliset perinteet ja kokemukset perussopimuksen, sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sitä koskevan uudistetun ja tulevaisuuteen suuntautuvan yhteisymmärryksen arvojen, periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti (19). Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon seurannassa olisi otettava huomioon pandemian laaja-alaiset haittavaikutukset. |
| --- | --- |

3.10

4.   Demokratian tulevaisuus

| 4.1 | Pandemia on maailmanlaajuinen ilmiö, kuten myös sen poliittiset ja demokratiaan kohdistuvat seuraukset. Tuoreen tutkimuksen mukaan se on vaikuttanut demokratian tilaan erittäin vakavasti muun muassa siten, että autoritaarisuuden suuntaan etenevien valtioiden määrä ylittää demokratian suuntaan etenevien valtioiden määrän, demokratia taantuu eräissä suurimmissa maissa, vaalien rehellisyys on kyseenalaistettu useissa maissa, demokratian taantuminen saa usein tukea kansalaisilta, autoritaarisuus syvenee epädemokraattisissa maissa ja pitkittynyt terveyskriisi on normalisoimassa perusoikeuksien rajoituksia (20). EU:n olisi otettava huomioon nämä maailmanlaajuiset suuntaukset, jotka vaikuttavat sen omaan globaaliin ja alueelliseen toimintapolitiikkaan, ja oltava maailmanlaajuisesti esimerkkinä demokratiasta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Demokratian tulevaisuus ja EU:n tulevaisuus ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa. EU on rakennettu rauhan ja yhteistyön välineeksi ja ennen kaikkea demokratian välineeksi kaikissa demokratian vaiheissa. On varmistettava, etteivät pandemiasta johtuvat haasteet ja jännitteet vaikuta demokraattisten järjestelmiemme laatuun ja tuloksiin eivätkä – mikä on yhtä tärkeää – sitoumukseen rakentaa yhdentynyt, demokraattinen, sosiaalinen ja vauras unioni. Tämä edellyttää muun muassa sitä, että EU:n lainsäädännön olisi perussopimusten mukaisesti oltava etusijalla kansalliseen lainsäädäntöön nähden. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Siitä lähtien, kun covid-19-pandemia vuoden 2020 alussa saapui Eurooppaan tuhoisin seurauksin, pandemian torjunnassa on käytetty useita erilaisia toimintapoliittisia välineitä. Useimmissa tapauksissa lääketieteelliset, hallinnolliset ja hätätoimenpiteet on toteutettu erilaisin poikkeusjärjestelyin, jotka vaihtelevat sisällöltään ja kestoltaan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Monissa EU-maissa on tuotu esiin vakavia huolenaiheita näiden poikkeusjärjestelyjen motiiveista ja vaikutuksista. Huolenaiheita ovat olleet parlamentaaristen ja paikallisten tai alueellisten edustajakokousten ohittaminen, toimeenpanovallan toimien puutteellinen valvonta, yleisölle tiedottamisen rajoitukset, avoimuuden puute, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja osallistamisen puutteellisuus, tarkastamattomat menot ja riittämätön tuki pandemian eniten koettelemille henkilöille, myös lääkintähenkilöstölle. Maissa, joissa on jo ennestään ollut merkittäviä demokratiapuutteita, poikkeusjärjestelyt ovat vauhdittaneet aiempia suuntauksia (21). Maissa, joissa on vakaat demokraattiset järjestelmät, kyseisten järjestelyjen tiimoilta on kyseenalaistettu valmiuksia sopeutua uusiin olosuhteisiin ja toteutettujen toimien tehokkuutta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Politiikkatoimet ovat myös johtaneet ennennäkemättömään määrään väärää tietoa ja terveystoimenpiteiden vastustukseen sulkutoimista hoitoihin ja rokotteisiin. Vaikka EU on yleisesti ottaen onnistunut pyrkimyksissään tukea rokotteiden tutkimusta, hankintaa ja jakelua, se ei ole kyennyt välittämään tästä selvästi tietoa koko Euroopan väestölle, mikä on edesauttanut valeuutisten leviämistä erityisesti rokotusvastaisten ryhmien keskuudessa. Tällaiset narratiivit ovat saaneet sosiaalisessa mediassa niin paljon huomiota, että ne ovat heikentäneet kansalaisten luottamusta terveydenhuoltojärjestelmää ja sen ammattilaisia kohtaan ja ruokkineet tyytymättömyyttä niitä tutkijoita, päättäjiä, tiedemaailman edustajia ja kansalaisyhteiskunnan johtotahoja kohtaan, jotka ovat tukeneet WHO:n edistämää toimintastrategiaa. Niissä ovat yleensä yhdistyneet usko salaliittoteorioihin ja voimakas epäluottamus lääketiedettä, teknologiaa ja erityisesti rokotteita kohtaan. OECD:n mukaan covid-19-kriisi on kaiken kaikkiaan nopeuttanut yleistä kansalaisten luottamuksen heikkenemistä instituutioihin, mikä on edistänyt disinformaatiota, polarisoitumista ja haluttomuutta noudattaa julkista politiikkaa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tällaisten asenteiden ansiosta radikaalit oikeistopuolueet sekä euroskeptiset puolueet ja järjestöt ovat monissa maissa kyenneet edelleen laajentamaan kannattajakuntaansa. Lääketieteellisen ja sosioekonomisen kriisin jatkuessa näiden tahojen mobilisointi ja vaikutus lisääntyvät entisestään (22). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Terveys- ja talouskriisistä aiheutuvat jännitteet luovat kaikissa maissa merkittävän riskin eri ryhmien ja sosiaalisten luokkien välisten jakolinjojen syntymiseen. Tuoreen tutkimuksen mukaan pandemia ja sen seuraukset ovat vaikuttaneet eri tavoin, kun kyseessä ovat nuoret ja vanhat; ne, jotka ilmoittavat kärsineensä taloudellista vahinkoa, ja ne, jotka näkevät covid-19:n pääasiassa terveyskriisinä; ja ne, jotka pitävät valtiota suojelijana, ja ne, jotka näkevät sen sortajana (23). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tiedostettava pitkittyneestä kriisistä aiheutuvat riskit. EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten suurimpana haasteena on kyetä vahvistamaan demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia pandemian aikana epäilyn ja kritiikin vallatessa alaa. Demokratiastrategian tavoitteena ei tulisi olla poliittisen ja valtiollisen eliitin legitimointi vaan tehokkaista toimista huolehtiminen samalla kun edistetään demokraattista moniarvoisuutta, asianmukaista keskinäistä valvontaa sekä järkevää ja rakentavaa kansalaiskritiikkiä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten olisi tässä yhteydessä hyödynnettävä olemassa olevia työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelun instituutioita, jotta kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, työmarkkinaosapuolet ja sidosryhmät saadaan kaikilta osin ja avoimesti mukaan luomaan moniarvoinen demokraattinen tila, missä suhtaudutaan myönteisesti erilaisiin näkemyksiin ja kritiikkiin. ETSK korostaa, että huolimatta NextGenerationEU-välineen ja kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmien taustalla olevista parhaista aikomuksista sekä Euroopan komission valmiudesta osallistaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, työmarkkinaosapuolet ja sidosryhmät todellinen osallistumisaste on edelleen aivan liian alhainen eikä käynnissä olevissa menettelyissä ole annettu kyseisten tahojen näkemyksille riittävästi painoarvoa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kuten komitea suosittaa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa käsittelevässä lausunnossaan, olisi eurooppalaisia demokratioita edistettäessä tuettava toimintasuunnitelmaan jo sisältyvien alojen ohella myös demokraattista osallistumista unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Lisäksi olisi vahvistettava kansalaisyhteiskunnan osallistumista sekä otettava demokratia huomioon sen kaikissa ulottuvuuksissa ja kaikilla aloilla, työelämän demokratia mukaan luettuna. ETSK pitää myös tarpeellisena painottaa entistä enemmän kansalaisvuoropuhelua, joka on kaikissa demokratioissa keskeinen edellytys sille, että päätökset ovat mahdollisimman laadukkaita ja että niihin sitoudutaan SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaisesti (24). |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan olisi sisällytettävä laaja-alainen aloite demokratiaa ja perusoikeuksia koskevan koulutuksen edistämiseksi, sillä se on olennaisen tärkeää demokraattisten arvojen ja aktiivisen kansalaisuuden turvaamiseksi. Aloitteen olisi oltava osallistava, ja se olisi kohdennettava kaikille kansalaisille, erityisesti nuorille. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla; Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtajan Luca Jahier’n ja perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän puheenjohtajan José Antonio Moreno Díazin tiedote, 15. huhtikuuta 2020.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean julkilausuma ”EU:n vastaus covid-19-pandemiaan ja jäsenvaltioiden ennennäkemättömän solidaarisuuden tarve”, 6. huhtikuuta 2020.

2

(3)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 173.

3

(4)  ETSK:n päätöslauselma ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun – mikä toimii ja mikä ei?”, annettu 25. helmikuuta 2021 (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

4

(5)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 38.

5

(6)  Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises, kesäkuu 2020.

6

(7)  Euroopan neuvosto, Demokratiaa oikeusteitse -komissio (Venetsian komissio), Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections, Strasbourg, 19. kesäkuuta 2020, CDL-AD(2020)014.

7

Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections

(8)  Ks. esimerkiksi globaalit vertailevat tutkimukset ja tietokannat: CompCoRe, yhteenveto julkaisussa Jasanoff, Sheila, Hilgartner, Stephen, A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020, Verfassungsblog, 11. toukokuuta 2021, ja Power and the COVID-19 Pandemic, Verfassungsblog Symposium, yhteenveto julkaisussa J. Grogan, Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I ja Part II, joka päätti symposiumin Power and the COVID-19 Pandemic, Verfassungsblog Symposium (2021).

8

Power and the COVID-19 Pandemic

(9)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, toukokuu 2021).

9

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(10)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, toukokuu 2021).

10

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(11)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Democracy Reporting International, toukokuu 2021).

11

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(12)  J. Grogan ja N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (RECONNECT Policy Brief, elokuu 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf

12

Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies

(13)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 173.

13

(14)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 1. Tähän ETSK:n lausuntoon tehtiin vastalausunto, joka hylättiin mutta joka sai vähintään neljänneksen annetuista äänistä.

14

(15)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 50.

15

(16)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 50.

16

(17)  Eurooppa-neuvoston päätelmät covid-19:stä, 25. toukokuuta 2021.

17

(18)  Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners, 3. maaliskuuta 2021

18

(19)  EUVL C 374, 16.9.2021, s. 38.

19

(20)  Kansainvälinen demokratia- ja vaaliapuinstituutti (kansainvälinen IDEA), The Global State of Democracy Report 2021.

20

(21)  Ks. Petra Guasti, ”The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe. The Rise of Autocracy and Democratic Resilience”, Democratic Theory, Volume 7, Issue 2, Winter 2020, s. 47.

21

Democratic Theory

(22)  Ks. esimerkiksi José Javier Olivas Osuna ja José Rama, ”COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis”, Frontiers in Political Science, 18. kesäkuuta 2021.

22

Frontiers in Political Science

(23)  Ivan Krastev ja Mark Leonard, Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics, ECFR Policy Brief, syyskuu 2021.

23

Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics

(24)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 56.

24

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/18

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämiseen liittyvät yhteiskunnalliset haasteet”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 275/03)

| Esittelijä: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Pierre Jean COULON

| Komitean täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 207/1/2 |

Komitean täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

2.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

207/1/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK vahvistaa kannattavansa edelleen FuelEU Maritime -aloitteesta antamassaan lausunnossa (1) ja NAIADES III -toimintaohjelmasta antamassaan lausunnossa (2) esitettyjä päätelmiä ja suosituksia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Näillä aloilla ”on tehtävä tiivistä yhteistyötä meriklusterin ja toimitusketjun kaikkien sidosryhmien kanssa” tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Samoin on myös varmistettava ”kiinnostus intermodaaliterminaalien tuottamiseen”, jotta olisi mahdollista, että ”sisävesiliikenteen kehittäminen kaupungeissa parantaa elämänlaatua”. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.2 | ETSK katsoo, että meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämisessä on ehdottomasti otettava huomioon merenkulku- ja sisävesiväylien ja satamien läheisyydessä asuvien ihmisten terveys ja elämänlaatu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Satamaviranomaisten, alue- ja paikallisviranomaisten ja liikennealan sidosryhmien onkin pohdittava yhdessä, miten kaupunkien, satamien ja liikennealan toimijoiden välisiä suhteita olisi kehitettävä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Siirtymä vihreämpään liikenteeseen on mahdollinen vasta kun työntekijät ovat saaneet asianmukaista koulutusta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Nämä suositukset liittyvät erottamattomasti myös sinisen talouden tulevaan hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

1.5

2.   Johdanto

| 2.1 | Hiilestä irtautuminen näillä aloilla polkaistiin käyntiin Euroopan komission 24. kesäkuuta 2021 julkaisemalla NAIADES III -tiedonannolla eurooppalaisen sisävesiliikenteen nykyaikaistamisesta ja 14. heinäkuuta 2021 julkaistulla ehdotuksella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uusiutuvien polttoaineiden käytöstä meriliikenteessä (FuelEU Maritime -asetus). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | NAIADES III on toimintasuunnitelma sisävesiliikenteen edistämiseksi 35 kohdan avulla. Sen lähtökohta on yksinkertainen, kuten liikenteestä vastaava komission jäsen Adina Vălean on todennut: sisävesiliikenne on yksi niistä liikennemuodoista, jotka aiheuttavat vähiten hiilidioksidipäästöjä, ja sisävesiväylillä voi olla merkittävä rooli Euroopan liikennejärjestelmien irrottamisessa hiilestä. Kuitenkin vain 6 prosenttia EU:n rahdista kulkee jokia ja kanavia pitkin, vaikka sisävesiväyläverkosto on 41 000 kilometrin pituinen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tiedonannossa asetetaan tavoitteeksi lisätä Euroopan jokien ja kanavien kautta kuljetettavan rahdin määrää ja edistää siirtymistä päästöttömiin proomuihin vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tätä varten komissio ehdottaa vuonna 1992 annetun yhdistettyjä kuljetuksia koskevan direktiivin (3) tarkistamista. Se on EU:n ainoa säädös, joka tukee suoraan siirtymistä maanteiden tavaraliikenteestä vähäpäästöisiin liikennemuotoihin (sisävesi-, meri- ja rautatieliikenne), mutta sen vaikutukset ovat jääneet aiottua heikommiksi, koska sitä ei ole saatettu tyydyttävällä tavalla osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Yksi suurimmista syistä puutteelliseen täytäntöönpanoon on se, että vuoden 2018 liikkuvuuspaketissa oli todellinen ristiriita sen välillä, että tavoitteena oli toisaalta oikeudenmukainen kilpailu maantiekuljetusyritysten ja työntekijöiden kesken sisämarkkinoilla (rajoittamalla yhdistettyjen kuljetusten terminaaleista lähtevää ja niihin kohdistuvaa kabotaasia) ja toisaalta siirtyminen yhdestä liikennemuodosta yhdistettyihin kuljetuksiin alentamalla näiden kustannuksia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Meriliikennettä koskeva asetusehdotus on osa poliittista ja lainsäädännöllistä 55-valmiuspakettia, jonka tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Se on suunnattu ensisijaisesti päästöjenvähennystavoitteisiin, ja siinä vaaditaan kuljetusyrityksiä ilmoittamaan käyttämistään alus- ja polttoainetyypeistä. Se ei siis ole kovin velvoittava. Tämä perustuu siihen, että meriliikenne yleisesti tuottaa Euroopan komission mukaan vain 10 prosenttia unionin liikenteen aiheuttamista päästöistä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK kannattaa Euroopan komission ajamaa meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämispolitiikkaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK tuo tämän esille FuelEU Maritime -aloitteesta (4) ja NAIADES III -toimintaohjelmasta (5) hiljattain antamissaan lausunnoissa mutta haluaa hyödyntää tämän tilaisuuden myös esittääkseen pohdintoja meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämiseen liittyvistä yhteiskunnallisista haasteista ja kiinnittääkseen kansalaisyhteiskunnan huomion siihen, että meri- ja sisävesiliikenteen viherryttäminen edellyttää myös merialueiden mukauttamista, jotta liikenne voidaan sopeuttaa ilmastonmuutokseen sinisen talouden periaatteiden mukaisesti (6). |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Tässä oma-aloitteisessa lausunnossa on kaksi osaa, joissa käsitellään eri aiheita: ensimmäisessä osassa käsitellään pääasiassa sisävesiliikenteen ja sisävesisatamien ominaisuuksia ja toisessa meri- ja sisävesiliikenteen työntekijöitä koskevia sosiaalisia kysymyksiä. ETSK korostaa, että meriliikenne on oma markkinalohkonsa, joka kattaa niin paikallisen lauttaliikenteen kaupunkeihin ja saaristoihin jokien ja lyhyiden merireittien kautta kuin pitkät kuljetukset ja matkat autolautoilla, irtolastialuksilla, konttialuksilla ja risteilyaluksilla.
  Tässä lausunnossa ei käsitellä kaikkia näitä osa-alueita, vaan paikalliseen ja alueelliseen liikenteeseen liittyvää yhteiskunnallista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

3.1

Tässä lausunnossa ei käsitellä kaikkia näitä osa-alueita, vaan paikalliseen ja alueelliseen liikenteeseen liittyvää yhteiskunnallista ulottuvuutta.

| 3.2 | Sisävesi- ja meriliikenteen viherryttäminen edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa, sillä tulevassa liikenneinfrastruktuurissa on otettava huomioon myös lähistön asukkaiden ja työntekijöiden terveyteen liittyvät huolenaiheet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK:n mielestä on ehdottoman tärkeää vaatia tässä meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämisen yhteiskunnallisista haasteista annettavassa oma-aloitteisessa lausunnossa, että komissio teettää perusteellisia tutkimuksia sisävesi- ja merisatamien toiminnan terveysvaikutuksista. Tutkimuksissa olisi analysoitava laajamittaisesti ympäristöasioiden hallintajärjestelmiä ja esitettävä suosituksia siitä, miten sisävesi- ja merisatamien toiminta voidaan järjestää ottaen huomioon terveysnäkökohdat. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Meriliikenteen kabotaasilla on keskeinen merkitys taloudelliselle, sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle erityisesti saarialueilla. Sen avulla edistetään vähähiilistä politiikkaa, vähennetään ympäristövaikutuksia ja tuetaan multimodaalisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Satamien ilmanlaadun parantaminen ja lähistön asukkaisiin kohdistuvat terveysvaikutukset ovat arkaluonteinen aihe. ETSK pitää hyödyllisenä kehittää edelleen maasähkön syöttöjärjestelmiä sisävesi- ja merisatamissa niin kuin on tehty Rotterdamin satamassa, jotta alukset koosta riippumatta voivat sammuttaa moottorinsa laiturissa ollessaan. Tämä auttaisi suojelemaan lähistön asukkaiden ja työntekijöiden terveyttä. Tämä koskee myös risteilyaluksia, jotka ovat usein laiturissa keskusta-alueiden satamissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Merisatamien toiminnasta aiheutuvaa melusaastetta ei voida jättää huomiotta, sillä se vaikuttaa toisaalta lähistön asukkaiden elämänlaatuun ja toisaalta työntekijöiden terveyteen. Sama koskee sisävesiväylien varrella sisämaassa asuvia. Sisävesiliikenteen suorituskykyä parannettaessa on samalla huolehdittava sisämaan sosioekonomisesta kehittämisestä heikentämättä kuitenkaan asukkaiden elämänlaatua, vaikka jokiliikenteestä aiheutuukin vähemmän haittoja kuin tieliikenteestä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Sisävesi- ja meriliikenteen viherryttämisen yhteydessä on pohdittava myös henkilöstön koulutusta, työllisyysnäkymiä ja naisten ja miesten erilaista kohtelua näillä aloilla sekä yhteiskunnallisia haasteita, joita asettavat digitalisaation ja ammattien automatisoinnin tuomat perinpohjaiset muutokset. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Laivaston uusiminen on välttämätöntä, jotta voidaan vähentää sisävesiliikenteen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista. Tämä ala koostuu kuitenkin pääasiassa pienistä laivureista ja pk-yrityksistä, jotka ovat tällä hetkellä taloudellisissa vaikeuksissa (liikevaihdon lasku noin 2,7 miljardia euroa ja matkustajaliikenteen vähentyminen ainakin 70 %). Laivaston välttämättömän uusimisen yhteiskunnallinen hyväksyttävyys edellyttääkin laivurien sitoutumista, mitä varten on ensin voitettava näiden luottamus investointien ja pitkäkestoisen rahoitustuen avulla. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Siirtyminen sisävesiliikenteeseen, joka ei aiheuta lainkaan hiilidioksidipäästöjä, edellyttää siten paitsi nykyisten laivureiden tukemista rahallisesti myös tehokkaampia toimia nykyisen ja tulevan laivahenkilöstön kouluttamiseksi. Sisävesi- ja meriliikenteen viherryttämisen onnistuminen riippuu myös alan valmiuksista hallinnoida työn ja osaamisen muuttumista. |
| --- | --- |

3.9

4.   Erityisiä huomioita

Satamat

| 4.1 | Meriliikenteen viherryttämispolitiikan yhteydessä on pohdittava uudelleen kaupunkien ja satamien välistä suhdetta. Täysin öljytalouteen ja globaaleihin superkonttikuljetuksiin perustuneet muutoshankkeet 1900-luvun jälkipuoliskolla johtivat siihen, että liian ahtaiksi käyneet satamat siirrettiin kaupunkien ulkopuolelle. Näin syntyivät esikaupunkiseutujen teollisuus- ja satama-alueet. Suuren satama- tai kaupunkihankkeen on saatava puolelleen lähes yksimielinen hyväksyntä, mikä merkitsee sitä, että on otettava huomioon usein hyvin monitahoisia argumentteja, joissa yhdistyvät yleinen etu ja yksittäisten tahojen toiveet. Nämä kansalaisten ja yhteiskunnan vaatimukset ovat melko uusia kaupunkien ja satamien välisten suhteiden tuhatvuotisessa historiassa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Satamaviranomaiset ja kunnat saattavat olla samoilla linjoilla tai täysin vastakkaisilla kannoilla, mutta yhteiskunnallista sen enempää kuin ympäristöönkään liittyvää ulottuvuutta ei enää voida sivuuttaa (7). Satamakaupungeissa, missä laivat kuuluvat kaupunkikuvaan siinä missä asuintalot, teollisuus, kaupat ja matkailuaktiviteetitkin, ympäristön laatu ja melunlähteet saavat asukkaat vaatimaan muutosta. Esimerkiksi jos laivojen moottorit käyvät yötä päivää, kuten monissa Euroopan satamissa, ilmansaasteet ovat asukkaille jokapäiväinen vitsaus. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ro-ro-matkustaja-alukset ja monet autolautat aiheuttavat kaasu- ja pienhiukkaspäästöjä. Myös moottorien melu on sietämätön haitta, sillä kyse on pysyvästä, öisin voimistuvasta melusta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ongelmana on, että vain osassa satamien laivapaikoista on maasähköliitäntä. Tämän seurauksena osa aluksista joutuu käynnistämään omat generaattorinsa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Satamien ilmanlaadun parantaminen ja lähistön asukkaisiin kohdistuvat terveysvaikutukset ovat arkaluonteinen aihe. Yhteiskunnalliset vaatimukset ilmanlaatua koskevista ennaltaehkäisevistä ja korjaavista toimenpiteistä satamien läheisyydessä ovat yhä painokkaampia etenkin sosiaalisessa mediassa. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sama koskee myös satamatoiminnasta aiheutuvaa melusaastetta. ETSK katsoo, että meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämisen yhteydessä on kartoitettava ja analysoitava satamien ympäristövaikutuksia erityisesti kaupunkien ja satamien välisillä alueilla. Tämä olisi tehtävä aina ensimmäisenä vaiheena ennen toimenpiteiden hyväksymistä, ja sen pohjalta voidaan toteuttaa järkevää ympäristöasioiden hallintaa kaupunkien ja satamien yhtymäkohdissa. Tätä ympäristöasioiden hallintaa voitaisiin edistää kehittämällä sisävesisatamia. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Meri- ja sisävesiliikenteen viherryttämistä koskevia päätöksiä ei voida tehdä ennen kuin on tehty arviointi alusten kaasupäästöjen, myös vähän hiilidioksidia sisältävien päästöjen, leviämisen vaikutuksista, satama-alueen topografisesta profiilista, asutuksen jakautumisesta satamatoiminnan vaikutusalueella, sääasemien olemassaolosta, sillä sää vaikuttaa kaasujen leviämiseen tai pysähtymiseen ilmassa, sekä pilaantumista ja melutasoja mittaavien anturien olemassaolosta. |
| --- | --- |

4.7

Merenkulkualan työntekijät

| 4.8 | Huomioon on otettava myös toinen merkittävä yhteiskunnallinen haaste: työllisyys merialalla ja koulutus uusiin merialan ammatteihin. Vaikka tiedot merenkulkijoista eivät ole kattavia, täsmällisiä ja vertailukelpoisia, yleisesti tiedetään, että merialalla on osaamisvaje ja että on vaikea täyttää työpaikkoja ja pitää merenkulkijat alalla. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Ammattialan vähäinen houkuttelevuus johtuu muun muassa siitä, että merenkulkua ei enää pidetä keinona nähdä maailmaa, kun matkustamisesta on tullut helpompaa ja halvempaa. Euroopan komission teettämän riippumattoman tutkimuksen mukaan alaa pidetään myös vaikeasti yhteensovitettavana nk. tavanomaisen sosiaalisen ja perhe-elämän kanssa ja sen katsotaan tarjoavan heikot työolot ja -ehdot sekä urakehitysnäkymät, huolimatta vuoden 2006 merityösopimuksesta, jossa asetetaan maailman kauppalaivaston merenkulkijoiden työ- ja elinoloja koskevat vähimmäisvaatimukset (8). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön raportti sisältää kuitenkin tietoja, joiden mukaan tietyissä yhteiskunnan osissa merenkulkua pidetään arvostettuna ja kunnioitettuna ammattialana muun muassa alaa käsittelevien julkisten tiedotuskampanjoiden ja koulutustukien ansiosta. |
| --- | --- |

4.10

Naisten osuus liikennealalla

| 4.11 | Naiset ovat edelleen merenkulkualalla suhteellisen aliedustettuina tai suppeassa roolissa, eikä tilanne juuri näytä paranevan ajan mittaan. Eräitä Pohjoismaita ja Alankomaita lukuun ottamatta naiset ovat työtehtävissä, jotka ovat miesten tehtäviä alempiarvoisia ja pienempipalkkaisia. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK kannattaa EU-tason lautakuntaa, jonka tarkoituksena on saada naisia liikennealan ammatteihin yleensä, meri- ja sisävesiliikenne mukaan luettuna, ja lisätä naisten arvostusta näissä ammateissa. Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton 7. lokakuuta – 29. marraskuuta 2019 tekemässä verkkokyselyssä kävi nimittäin ilmi, että vain 22 prosenttia kuljetusalan työntekijöistä kaikki alat mukaan luettuina on naisia (9). Kysely osoittaa, että alalla on vielä monia sukupuolten epätasa-arvosta ja stereotypioista johtuvia esteitä. Meriliikenneala on aina ollut miesvaltainen. ETSK:n mielestä tämän pitää muuttua, jotta voidaan vastata naisten asemaa tällä alalla koskevaan yhteiskunnalliseen haasteeseen. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Meriliikenteen viherryttäminen voisi tarjota tähän tilaisuuden. ETSK katsoo, että viherryttämisen myötä tapahtuvan teknologisen kehityksen pitäisi tehdä meriliikenteen työllisyydestä dynaamisempaa ja muuttaa käsitystä alasta, kun perinteiset merellä suoritettavat työtehtävät muuttuvat korkean lisäarvon työtehtäviksi maissa, jolloin niihin voidaan palkata enemmän naisia. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Pätevät merenkulkijat ovat välttämättömiä turvallista ja ympäristöä kunnioittavaa merenkulkua varten. Tämän dynaamisen alan elinkelpoisuus riippuu sen kyvystä houkutella riittävästi uusia hyviä työntekijöitä ja pitää kokeneet merenkulkijat, myös naiset ja muut aliedustetut ryhmät, alan ammateissa. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK katsoo, että kaikkien sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten, osallistuminen on välttämätöntä, jotta löydetään käänteentekeviä ja kuitenkin toteuttamiskelpoisia ratkaisuja meriliikenteen viherryttämisen yhteydessä (10). |
| --- | --- |

4.15

Merenkulkijat

| 4.16 | Alusten automatisointi voi kuitenkin johtaa miehistöjen ja laivahenkilöstön supistamiseen, minkä seurauksena merenkulkijoille on vähemmän kysyntää ja samaan aikaan näissä työtehtävissä jo olevien työtaakka ja vastuu kasvavat. Työttömyys tai aseman alentaminen tuskin ovat yhteiskunnallisesti hyväksyttäviä vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Toisaalta digitalisaatio ja automatisaatio todennäköisesti parantavat korkeasti koulutetun ja tieto- ja sähkötekniikan hallitsevan laivahenkilöstön työoloja. Ne voivat myös vähentää hallinnollista taakkaa, joka usein mainitaan laivahenkilöstön väsymystä aiheuttavana tekijänä, ja mahdollistaa lähes autonomisten käyttöjärjestelmien kehittämisen, mikä vaikuttaa myös merenkulkualan työaikoihin ja houkuttelevuuteen. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Meriliikenteen viherryttämiseen liittyvä digitalisaatio ja automatisaatio mullistavat alan perinpohjaisesti. Tämä ei tapahdu lyhyellä aikavälillä, sillä laivanvarustajat eivät ole vielä aivan valmiita siihen. Uusi teknologia sen sijaan sopii olemassa oleviin aluksiin. Vastahakoisuutta aiheuttavat osaltaan myös laivaston uusimisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | On myös otettava huomioon se riski, että osaamistarpeiden muuttuminen voi heikentää työllisyyttä: osa merenkulkijoista voi jäädä ilman työtä tai saada vääränlaisen koulutuksen. Tämä on merenkulkualan oppilaitoksille suuri haaste, johon pystyvät vastaamaan vain ne koulut, jotka tekevät tiivistä yhteistyötä merenkulkualan elinkeinonharjoittajien kanssa ja voivat näin mukautua niiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Lisäksi tarvitaan merenkulkijoiden jatkokoulutusta, jotta heidän osaamisensa pysyy ajan tasalla ja voidaan helpottaa siirtymistä merellä suoritettavista työtehtävistä maissa sijaitseviin tehtäviin, sillä tämä on meriliikenteen viherryttämisen todennäköinen seuraus. Tämä on välttämätöntä, jotta vaikutukset olisivat myönteisiä yhteiskuntaan kaiken kaikkiaan. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Pätevämpi henkilöstö merkitsee työvoimakustannusten nousua, sosiaalisen polkumyynnin riskiä vähemmän koulutetun henkilöstön kustannuksella sekä epäreilua kilpailua työmarkkinoilla, minkä vuoksi eurooppalaisten merenkulkijoiden työpaikkoja on suojeltava. Hyödyllinen tähän liittyvä tutkimus on Seafarers and digital disruption vuodelta 2018 (11). Merenkulkijoiden määrä vähenee ja he ovat yhä iäkkäämpiä, joten onkin epävarmaa, pärjäävätkö he kilpailussa Euroopan ulkopuolisten merenkulkijoiden kanssa. Tämä on kokonaan oma aiheensa, joka on kuitenkin hyvä mainita tässä oma-aloitteisessa lausunnossa. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli sen varmistamisessa, että työnormeja noudatetaan tai jopa nostetaan meriliikenteessä. Kollektiivisia neuvotteluja voivat kuitenkin haitata aluksilla sovellettavien työelämän oikeuksien erilaisuus ja työlainsäädännön soveltamisen hankaluus raja-alueilla työehtojen ja -olojen valvomisesta vastaavien eri viranomaisten välisen viestinnän, yhteistyön ja koordinoinnin puuttuessa. |
| --- | --- |

4.22

Sisävesiliikenne

| 4.23 | Osa näistä meriliikennealan työntekijöihin liittyvistä näkökohdista koskee paikoin myös sisävesiliikennettä sillä erotuksella, että sisävesiliikenteen työmarkkinoilla toimii sosiaalisten, taloudellisten ja kulttuuristen tekijöiden yhdistelmän vuoksi etupäässä ikääntyviä itsenäisiä ammatinharjoittajia (12). Ikääntymisilmiö koskee myös työntekijöitä, sillä nuoret haluavat mieluummin työpaikan, joka sijaitsee maissa ja jossa on säännölliset työajat ja mahdollisuus viettää viikonloput kotona. Tämä tekijä on erittäin tärkeä esimerkiksi Länsi-Euroopassa, missä noin 80 prosenttia sisävesiliikennettä harjoittavista yrityksistä on itsenäisiä omistaja-ammatinharjoittajia, joiden työajat eivät ole säännölliset. Tämän seurauksena sisävesiliikennealalla on pulaa työvoimasta sekä matkustaja- että rahtikuljetuksissa, ja tämä ilmiö on havaittavissa niin pätevän päällikkötason henkilöstön osalta kuin nestemäisen lastin kuljetukseen erikoistuneiden pätevien laivurien osalta. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | ETSK toteaa, että pula johtuu myös teknisistä seikoista: koska miehistön jäsenten työ on yhä teknisempää, sisävesillä liikennöivät kuljetusyritykset etsivät erikoisalan profiileja, joita on vaikea löytää. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Jotta alasta saataisiin houkuttelevampi erityisesti nuorille, on toteutettava perusteellisia sosiokulttuurisia ja yhteiskunnallisia toimenpiteitä, joihin kuuluvat esimerkiksi osuuskuntien kehittäminen taloudellisten tarpeiden (tehokkuus, kannattavuus, suuri työtaakka) sovittamiseksi paremmin yhteen sosiaalisten, kulttuuristen ja yhteiskunnallisten näkökohtien (yksityinen ja sosiaalinen elämä, perhe jne.) kanssa. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Lisäksi ETSK toteaa, että covid-19-kriisin vaikutukset, jotka tuntuvat jo nyt, pystytään laskemaan määrällisesti vasta tulevina vuosina, jolloin sisävesiliikennealan työmarkkinoilla on samaan aikaan tehtävä muutoksia myös alan viherryttämiseksi. |
| --- | --- |

4.26

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto FuelEU Maritime -aloitteesta (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 145).

1

(2)  ETSK:n lausunto NAIADES III -toimintaohjelmasta (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 102).

2

(3)  Neuvoston direktiivi 92/106/ETY, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 368, 17.12.1992, s. 38).

3

(4)  ETSK:n lausunto FuelEU Maritime -aloitteesta (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 145).

4

(5)  ETSK:n lausunto NAIADES III -toimintaohjelmasta (EUVL C 194, 12.5.2022, s. 102).

5

(6)  ETSK:n lausunto ”Uusi lähestymistapa kestävään siniseen talouteen EU:ssa”, esittelijä: Simo Tiainen (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 108) ja ETSK:n lausunto ”Innovointi siniseen talouteen”, esittelijä: Séamus Boland, (EUVL C 12, 15.1.2015, s. 93).

6

(7)  Daudet, B., ja Alix, Y., ”Gouvernance des territoires ville-port: empreintes locales, concurrences régionales et enjeux globaux”, Organisations et Territoires, 2012.

7

Organisations et Territoires

(8)  Coffey, Consultores em Transportes Inovacāo e Sistemas, Oxford Research ja World Maritime University, Study on social aspects within the maritime transport sector, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2020.

8

Study on social aspects within the maritime transport sector

(9)  https://www.etf-europe.org/make-transport-fit-for-women-to-work-in-etf-sounds-alarm-over-industrys-growing-gender-divide/

9

(10)  https://www.ecsa.eu/index.php/etf-ecsa-declaration-enhanced-participation-women-european-shipping

10

(11)  https://www.ics-shipping.org/wp-content/uploads/2018/10/ics-study-on-seafarers-and-digital-disruption.pdf

11

(12)  Reinin navigaation keskuskomissio, Thematic report on the European inland navigation sector labour market, helmikuu 2021.

12

Thematic report on the European inland navigation sector labour market

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 567. täysistunto – INTERACTIO, 23.2.2022–24.2.2022

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/24

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta”

(COM(2021) 407 final – 2021/230 (NLE))

(2022/C 275/04)

| Esittelijä: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Panagiotis GKOFAS |

Esittelijä:

Paul RÜBIG

Toinen esittelijä:

Panagiotis GKOFAS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 2.5.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 182 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksessa vahvistetaan tutkimuksen ja innovoinnin yhteisesti sovitut arvot ja periaatteet ja määritellään kokonaisvaltaisesti yleisellä tasolla alat, joilla jäsenvaltiot yhdessä kehittävät ensisijaisia toimia. Sopimuksella tuetaan näin uutta eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA) pitäen kuitenkin mielessä, että tutkimus ja innovointi kuuluvat suurelta osin kansalliseen toimivaltaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Neuvoston suositus on jaoteltu seuraaviin osiin:






  1. | arvot ja periaatteet |
| --- | --- | --- |

1.2

1.

arvot ja periaatteet

| 2. | yhteisen toiminnan painopistealat |
| --- | --- |

2.

yhteisen toiminnan painopistealat

| 3. | tutkimus- ja kehittämisinvestointien priorisointi |
| --- | --- |

3.

tutkimus- ja kehittämisinvestointien priorisointi

| 4. | politiikan koordinointi sekä seuranta ja raportointi. |
| --- | --- |

4.

politiikan koordinointi sekä seuranta ja raportointi.

| 1.3 | Tulevaisuudessa Euroopan tutkimuksen ja kehittämisen tulosten tulisi johtaa arvonmuodostukseen, yritysten perustamiseen ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen Euroopassa. Teollis- ja tekijänoikeudet ovat yksi erittäin tärkeistä välineistä yritysten, tuoton ja työpaikkojen luomiseksi Eurooppaan Euroopan tutkimus- ja kehitystyön tulosten pohjalta. Teollis- ja tekijänoikeuksien ja patenttien tärkeä merkitys olisi lisättävä arvonmuodostusta koskevaan kohtaan, ja uuden eurooppalaisen tutkimusalueen sopimuksen puitteissa olisi kehitettävä selkeä teollis- ja tekijänoikeusstrategia. Tämän aktiivisen ja passiivisen EU:n patenttipolitiikan ja -strategian rinnalle tarvittaisiin aktiivinen ja passiivinen lisenssistrategia sekä avoin valvontajärjestelmä patenttien ja lisenssien globaalia nettotasapainoa varten. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti sopimuksessa selkeästi ilmaistuun kehotukseen syventää eurooppalaista tutkimusaluetta eli siirtyä kansallisten toimintalinjojen koordinoinnista niiden kokonaisvaltaisempaan integrointiin sekä nopeuttaa vihreää ja digitaalista siirtymää. Tutkimusta ja innovointia on toteutettu tähän asti EU:n 27 jäsenvaltiossa edelleen pääasiassa siilomaisesti. Nämä siilot on nyt yhdistettävä toisiinsa massiivisilla yhdyskanavilla, ja ETSK katsoo, että tämän on oltava yksi sopimuksen päätavoitteista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kun otetaan huomioon tutkimukseen, teknologiaan ja innovointiin Aasiassa (mm. Kiinassa ja Etelä-Koreassa) tehdyt massiiviset investoinnit, ETSK katsoo, että EU:n on vauhditettava huomattavasti tutkimus- ja innovointitoimiaan, erityisesti tutkimus- ja kehitystyön tulosten nopeaa muuntamista innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi, sillä Eurooppa on jäänyt jälkeen tällä alalla, kuten asiakirjassa COM(2020) 628 selvästi todetaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK huomauttaa, että EU:ssa on vauhditettava tutkimusta ja innovointia, ja digitaalinen siirtymä on toteutettava nopeasti. Äskettäin julkaistusta komission raportista 2021 EU Industrial R&D Investment Scoreboard käy ilmi, että Kiina on lisännyt tutkimus- ja kehitysinvestointejaan vuodesta 2020 vuoteen 2021 18,1 prosenttia, Yhdysvallat 9,1 prosenttia, kun taas EU:n 27 jäsenvaltiossa tutkimus- ja kehitysinvestoinnit ovat vähentyneet 2,2 prosenttia. Näiden siirtymäprosessien on oltava reiluja ja oikeudenmukaisia, ja kaikki kansalaisyhteiskunnan ryhmät, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat kansalaiset, syrjäisillä alueilla asuvat Euroopan kansalaiset ja työmarkkinaosapuolet, on otettava huomioon. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kuten uuden eurooppalaisen tutkimusalueen ja myös sopimuksen yhteydessä todetaan, EU tarvitsee todellakin uuden vision eli uuden sopimuksen eurooppalaiselle tutkimusalueelle. Jos tutkimus-, teknologia- ja innovaatiostrategiassa tyydytään samaan vanhaan, EU jää tutkimuksen ja innovoinnin alalla edelleen jälkeen Yhdysvalloista ja Aasiasta (mm. Kiinasta ja Koreasta). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tähän mennessä ainoastaan pieni osa EU:n väestöstä on osallistunut EU:n tutkimus- ja innovointipolitiikkaan (tutkimuksen ja innovoinnin tavanomaiset piirit). Nykyisissä sosioekonomisissa tutkimuksissa korostetaan kuitenkin tieteen, teknologian ja yhteiskunnan kolminaisuuden tärkeää merkitystä tutkimuksen ja innovoinnin vahvan suorituskyvyn kannalta. Jotta voidaan edistää konkreettisesti EU:n globaalin aseman vahvistamiseen tähtäävää tavoitetta, ETSK kehottaa osallistamaan asianmukaisella tavalla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja talous- ja yhteiskuntaelämän osapuolet (erityisesti mikro- ja pk-yrityksiä edustavat organisaatiot) EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla Euroopan komission toteuttamaan, jo vuonna 2022 käyttöön otettavia toimia koskevaan seurantaan ERA:n foorumissa ja asiaan liittyviin aloitteisiin, kuten Euroopan tulevaisuuskonferenssin eurooppalaisiin kansalaispaneeleihin. Nk. osaamisen kolmio (korkeakoulutus, perustutkimus ja soveltava tutkimus, uuden teknologian kaupallistaminen teollisuudessa), johon iloksemme viitataan myös komission tutkimus- ja innovaatiosopimuksessa, on tärkeä konsepti tutkimuksen ja innovoinnin vauhdittamisessa. EU:n kansalaisyhteiskunnan osallistumisen yhteydessä on myös tärkeää varmistaa, että perustason työntekijät – sekä haavoittuvassa asemassa olevat EU:n kansalaiset – otetaan mukaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Uudessa Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksessa on valmisteltava maaperää yrittäjähenkisemmälle kulttuurille, joka kannustaa riskinottoon ja innovatiivisten yritysten – sekä mikro- ja pk-yritysten että startup-yritysten – perustamiseen. Sanonta ”Ei hupia ilman riskejä” kuuluu innovoinnissa ”Ei uusia yrityksiä eikä uusia laadukkaita työpaikkoja ilman riskiä”. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tutkimuksesta ja innovoinnista on lukuisia komission asiakirjoja ja ohjelmia. ETSK toivoisikin, että komissio selventäisi kaikkien tutkimus- ja innovointialan asiakirjojensa, muun muassa tutkimus- ja innovaatiosopimuksen, uuden eurooppalaisen tutkimusalueen, Euroopan unionin missioiden, EU:n elpymis- ja palautumissuunnitelman ja yleisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Lopuksi ETSK korostaa, että EU:n tutkimus- ja innovaatiosopimus ja uusi eurooppalainen tutkimusalue olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien 17 kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti pyrittäessä saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä ihmisarvoinen elämä kaikille terveellä maapallolla. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Komission asiakirja, johon sopimus perustuu ja johon siinä viitataan, on ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten”, COM(2020) 628. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK antoi maaliskuussa 2021 lausunnon (1) aiheesta ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (2). Monet kyseisessä ETSK:n lausunnossa esitetyt päätelmät, suositukset ja yleiset huomiot pätevät myös sopimukseen, ja osa niistä toistetaan tässä asiakirjassa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kokoamalla nämä tutkimuksen ja innovoinnin osatekijät yhteen oikeudelliseen asiakirjaan vahvistetaan jäsenvaltioiden poliittinen sitoutuminen siihen, että ne tukevat omilla tutkimus- ja innovaatiopolitiikoillaan vastaamista Euroopan tämänhetkisiin haasteisiin, joita ovat






  a. | rinnakkainen siirtymä (digitaalinen siirtymä ja vihreän kehityksen ohjelma) |
| --- | --- | --- |

2.3

a.

rinnakkainen siirtymä (digitaalinen siirtymä ja vihreän kehityksen ohjelma)

| b. | pandemian jälkeinen elpyminen |
| --- | --- |

b.

pandemian jälkeinen elpyminen

| c. | yhä ankarampi globaali kilpailu tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla erityisesti Aasian (mm. Kiinan ja Korean) kanssa. |
| --- | --- |

c.

yhä ankarampi globaali kilpailu tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla erityisesti Aasian (mm. Kiinan ja Korean) kanssa.

Kaikkiin näihin haasteisiin on tartuttava reilulla ja oikeudenmukaisella tavalla niin, että kaikki, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevat EU:n kansalaiset, otetaan huomioon.

| 2.4 | Listat tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin globaaleista menestyjistä ja alaa koskevat tutkimukset osoittavat, että 27 jäsenvaltion EU on tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin maailmanlaajuisessa kilpailussa jäljessä Yhdysvaltoja ja Aasiaa, erityisesti Kiinaa ja Koreaa. Tämä koskee etenkin kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa (esim. tekoäly, koneoppiminen, robotiikka, digitaaliset liiketoimintamallit). Kohdissa a ja b mainittuja haasteita käsitellään komission tiedonannossa COM(2021) 407. ETSK on puolestaan lisännyt tarkoituksella kohdassa c mainitun haasteen ”globaali kilpailu tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla erityisesti Aasian (mm. Kiinan ja Korean) kanssa”, sillä se katsoo, että jos EU ei onnistu vastaamaan tähän haasteeseen, se menettää miljoonien ammattilaisten työpaikat Aasiaan, mikä vähentää vaurautta ja heikentää eurooppalaisten elämänlaatua. Tutkimus, teknologia ja innovointi ovat tärkeimpiä tulevaisuuden laadukkaiden työpaikkojen luojia. Jos useiden teollisuudenalojen teknologinen johtoasema siirtyy Aasiaan, myös laadukkaat työpaikat siirtyvät sinne. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Myös Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) on jo antanut lausunnon sopimuksesta ja uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta. Sekin on erittäin selkeästi sitä mieltä, että EU on jäämässä tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla jälkeen Aasiaan ja erityisesti Kiinaan verrattuna, ja toteaa, että tutkimus- ja innovaatiosopimus voi olla EU:lle viimeinen tilaisuus saavuttaa vihdoin alkuperäisen eurooppalaisen tutkimusalueen tavoitteet vahvistaakseen johtoasemansa tutkimuksen ja innovoinnin alalla (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kiina ei ole pelkästään ohittanut EU:ta tutkimuksen ja kehittämisen tuloksissa ja patenteissa, vaan se on myös ottanut noin viiden vuoden ajan erittäin aggressiivisesti maailmanlaajuisen johtoaseman teknologiateollisuuden standardien asettamisessa. Yhdysvalloilla ja Euroopalla oli vuosikymmenten ajan monopoliasema teollisuuden standardien asettamisessa. Teknologiateollisuuden standardien asettamisella on erittäin tärkeä rooli maailmanlaajuisessa tutkimus-, teknologia- ja innovaatiotoiminnassa, mikä tarkoittaa, että näiden standardien asettajalla on kilpailuetu. ETSK suosittaakin painokkaasti, että komissio esittää sopimuksessa selkeitä toimenpiteitä Euroopan vahvan aseman säilyttämiseksi teknologiateollisuuden maailmanlaajuisten standardien asettamisessa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kun otetaan huomioon tutkimukseen, teknologiaan ja innovointiin Aasiassa (mm. Kiinassa ja Etelä-Koreassa) tehdyt massiiviset investoinnit, ETSK katsoo, että EU:n on vauhditettava huomattavasti tutkimus- ja innovointitoimiaan, erityisesti tutkimus- ja kehitystyön tulosten nopeaa muuntamista innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Äskettäin julkaistusta komission raportista 2021 EU Industrial R&D Investment Scoreboard käy ilmi, että Kiina on lisännyt tutkimus- ja kehitysinvestointejaan vuodesta 2020 vuoteen 2021 18,1 prosenttia, Yhdysvallat 9,1 prosenttia, kun taas EU:n 27 jäsenvaltiossa tutkimus- ja kehitysinvestoinnit ovat vähentyneet 2,2 prosenttia. EU:n toimet tutkimuksen ja innovoinnin vauhdittamiseksi on kohdistettava monikansallisiin yrityksiin, joiden päätoimipaikka on EU:ssa, sekä mikro- ja pk-yrityksiin, koska kilpailu Aasian kanssa uhkaa myös niitä ja koska suurin osa työllisyyden kasvusta Euroopassa on peräisin mikro-, pk- ja startup-yrityksistä eikä suinkaan suurista yrityksistä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti sopimuksessa selkeästi ilmaistuun kehotukseen syventää eurooppalaista tutkimusaluetta eli siirtyä kansallisten toimintalinjojen koordinoinnista niiden kokonaisvaltaisempaan integrointiin sekä nopeuttaa vihreää ja digitaalista siirtymää. Tutkimusta ja innovointia on toteutettu tähän asti EU:n 27 jäsenvaltiossa edelleen pääasiassa siilomaisesti. Nämä siilot on nyt yhdistettävä toisiinsa massiivisilla yhdyskanavilla, ja ETSK katsoo, että tämän on oltava yksi sopimuksen päätavoitteista. Viestintä ja yhteistyö ovat keskeisessä asemassa tutkimuksessa ja innovoinnissa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kuten uuden eurooppalaisen tutkimusalueen sekä sopimuksen yhteydessä todetaan, EU tarvitsee todellakin uuden vision eli uuden sopimuksen eurooppalaiselle tutkimusalueelle. Jos tutkimus-, teknologia- ja innovaatiostrategiassa tyydytään samaan vanhaan, EU jää tutkimuksen ja innovoinnin alalla edelleen jälkeen Yhdysvalloista ja Aasiasta (mm. Kiinasta ja Koreasta). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Useiden tutkimusten mukaan tietämys siirtyy tutkimuksen ja innovoinnin alalla pääasiassa osaajien välityksellä työkierrossa tutkimus- ja innovointialan organisaatioiden välillä sekä laajamittaisesti EU:n jäsenvaltioiden välillä. ETSK suosittaa lisäämään massiivisesti tietämyksen siirtämistä osaajien välityksellä eli työkiertoa ja tutkijoiden liikkuvuusohjelmia EU:n 27 jäsenvaltiossa laajassa mittakaavassa. Teknologian ja innovoinnin alan tietämystä ei voida siirtää laatimalla laajoja asiakirjoja: viiden vuoden tutkimus- ja kehitystyössä saavutettua tietämystä ei voida siirtää 500-sivuisella tutkimus- ja kehittämisraportilla. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Sopimuksessa viitataan ERA:n teknologian etenemissuunnitelmiin. ERA:n etenemissuunnitelma vuosiksi 2015–2020 on olemassa, mutta ETSK ei ole toistaiseksi tietoinen ERA:n teknologian etenemissuunnitelmasta, joka ulottuisi vuoden 2020 jälkeiseen aikaan. Teknologiastrategiat on suunniteltava pitkälle aikavälille, koska uutta teknologiaa ei ilmesty yhdessä yössä. Teknologian etenemissuunnitelmien on katettava vähintään 10 vuoden ajanjakso. ETSK kannustaakin komissiota laatimaan uuden eurooppalaisen tutkimusalueen julkaisemisen jälkeen keskipitkän aikavälin (2020–2030) ja pitkän aikavälin (2020–2050) teknologian etenemissuunnitelmat. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK suhtautuu myönteisesti viittaukseen nk. osaamisen kolmioon (korkeakoulutus, perustutkimus ja soveltava tutkimus, uuden teknologian kaupallistaminen teollisuudessa) (4). |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Vaikka on totta, että tutkimus ja (korkea-asteen) koulutus ovat keskeisiä tietämyksen luomisen vetureita, ETSK ei pidä niitä innovoinnin keskeisinä vetureina. Innovaatiolla tarkoitetaan lähtökohtaisesti tutkimuksen ja kehittämisen tulosten muuntamista innovatiivisiksi tuotteiksi ja liiketoiminnaksi. Innovatiivisten tuotteiden ja liiketoiminnan kehittäminen ei ole korkeakoulujen tai tutkimuslaitosten tehtävä. Kyseisestä kohdasta puuttuvat yritykset, erityisesti startup-yritykset ja yrittäjät, ja siihen on lisättävä niiden tärkeä rooli innovaatioprosessissa. Euroopan innovaationeuvostolla (EIC), Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin osaamis- ja innovaatioyhteisöllä ja muilla innovaatiojärjestelyillä on tässä yhteydessä tärkeä rooli. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Professori Ansoffin tunnetun matriisin mukaan vain pieni osa tutkimus- ja kehittämishankkeista (alle 25 prosenttia) johtaa lopulta menestyksekkäisiin teknisiin tuotteisiin markkinoilla. Tutkimuksen ja innovoinnin tehokkuuden ja tuloksellisuuden tulisikin olla yksi Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksen ja -strategian tärkeimmistä painopisteistä. Jos tehokkuutta ja tuloksellisuutta älykkäästi parantamalla tutkimuksen ja innovoinnin onnistumisastetta voidaan nostaa 25 prosentista esimerkiksi 28 prosenttiin, sillä olisi suuri vaikutus Euroopalle. Tutkimuksen ja innovoinnin tehokkuus ja tuloksellisuus – unohtamatta EU:n vahvaa pyrkimystä huippuosaamiseen tutkimuksessa – voisi myös vauhdittaa huomattavasti kipeästi tarvittavaa tutkimusta ja innovointia Euroopassa. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Arvojen ja periaatteiden osalta ETSK on yhtä mieltä siitä, että kyseisessä kohdassa esitetyt arvot ovat tärkeitä, mutta tarvitaan lisää periaatteita, jotta voitaisiin pysäyttää EU:n jälkeen jääminen Yhdysvalloista ja Aasiasta tutkimuksen ja innovoinnin maailmanlaajuisessa kilpailussa. Uuden eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä todetaan, että EU:n on vauhditettava tutkimuksen ja kehittämisen tulosten muuntamista innovatiivisiksi tuotteiksi ja palveluiksi maailmanmarkkinoilla. Tämä pikaisesti tarpeen oleva vauhdittaminen edellyttää sitä, että arvojen ja osaamisen joukkoon kuuluu yrittäjyys. Useiden kansainvälisten tutkimusten mukaan EU on huomattavasti jäljessä Yhdysvaltoja ja Aasiaa yrittäjyydessä (esim. innovatiivisissa digitaalisissa liiketoimintamalleissa). |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Arvonmuodostuksen osalta ETSK on täysin samaa mieltä siitä, että tietämyksen (eli tutkimuksen ja kehittämisen tulosten) muuntaminen innovatiivisiksi ja kestäväpohjaisiksi tuotteiksi ja palveluiksi on erittäin tärkeää. Sopimuksessa viitataan perustutkimuksen tärkeään rooliin läpimurtolöytöjen ja -tietämyksen tuottamisessa. Arvon muodostaminen Euroopalle vaatii kuitenkin muutakin kuin läpimurtolöytöjä. Valitettavasti on olemassa lukuisia esimerkkejä siitä, kuinka eurooppalaiset tutkijat ovat tehneet läpimurtolöytöjä, mutta Yhdysvaltojen ja Aasian yrittäjät ja innovatiiviset yritykset ovat hyötyneet eurooppalaisen tutkimus- ja innovointityön tuloksista ja saaneet niistä voittoa, ja työpaikat ovat siirtyneet Euroopasta Yhdysvaltoihin ja Aasiaan. Eurooppa ei saisi enää antaa tätä tapahtua. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Tulevaisuudessa Euroopan tutkimuksen ja kehittämisen tulosten tulisi johtaa arvonmuodostukseen, yritysten perustamiseen ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen Euroopassa. Patentit ovat yksi erittäin tärkeistä välineistä yritysten, tuoton ja työpaikkojen luomiseksi Euroopan tutkimuksen ja kehittämisen tulosten pohjalta. Teollis- ja tekijänoikeuksien ja patenttien tärkeä merkitys olisi lisättävä arvonmuodostusta koskevaan kohtaan, ja uuden eurooppalaisen tutkimusalueen sopimuksen puitteissa olisi kehitettävä selkeä teollis- ja tekijänoikeusstrategia. Tämän aktiivisen ja passiivisen EU:n patenttipolitiikan ja -strategian rinnalle tarvittaisiin aktiivinen ja passiivinen lisenssistrategia sekä avoin valvontajärjestelmä patenttien ja lisenssien globaalia nettotasapainoa varten. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Neuvoston suositusta koskevan ehdotuksen (5) kohdassa 2 esitetään EU:n tutkimuksen ja innovoinnin painopistealat. Asiakirjassa COM(2020) 628 esitetään myös seuraavat tutkimus- ja innovointiaiheiden painopisteet:






  — | tekoäly |
| --- | --- | --- |

2.18

—

tekoäly

| — | mikroelektroniikka |
| --- | --- |

—

mikroelektroniikka

| — | kvanttilaskenta |
| --- | --- |

—

kvanttilaskenta

| — | 5G |
| --- | --- |

—

5G

| — | uusiutuva energia |
| --- | --- |

—

uusiutuva energia

| — | vetyteknologia |
| --- | --- |

—

vetyteknologia

| — | nollapäästöinen ja älykäs liikkuvuus. |
| --- | --- |

—

nollapäästöinen ja älykäs liikkuvuus.

| 2.19 | ETSK muistuttaa, että vaikka se on samaa mieltä siitä, että nämä seitsemän painopistettä (6) ovat erittäin tärkeitä, niihin olisi lisättävä seuraavat keskeiset teknologiat ja alat:






  — | avaruusteknologia |
| --- | --- | --- |

2.19

—

avaruusteknologia

| — | puhdas vesi ja jätevesihuolto |
| --- | --- |

—

puhdas vesi ja jätevesihuolto

| — | uudet, EU:lle tulevaisuudessa hyvää potentiaalia tarjoavat huipputeknologiamateriaalit, esim. grafeeni |
| --- | --- |

—

uudet, EU:lle tulevaisuudessa hyvää potentiaalia tarjoavat huipputeknologiamateriaalit, esim. grafeeni

| — | tuotteiden ja elintarvikkeiden valmistusteknologiat |
| --- | --- |

—

tuotteiden ja elintarvikkeiden valmistusteknologiat

| — | kliininen tutkimus, lääke- ja bioteknologia-ala |
| --- | --- |

—

kliininen tutkimus, lääke- ja bioteknologia-ala

| — | yleiset digitaaliset liiketoimintamallit |
| --- | --- |

—

yleiset digitaaliset liiketoimintamallit

| — | teknologia (laitteistot ja ohjelmistot) hätätilanteisiin varautumista varten (mm. katkokset, digitaalisen viestinnän häiriöt esimerkiksi tietoverkkorikollisuuden vuoksi). |
| --- | --- |

—

teknologia (laitteistot ja ohjelmistot) hätätilanteisiin varautumista varten (mm. katkokset, digitaalisen viestinnän häiriöt esimerkiksi tietoverkkorikollisuuden vuoksi).

| 2.20 | EU:n 27 jäsenvaltiossa on valitettavasti huomattavaa huippututkijoiden aivovuotoa Yhdysvaltoihin ja yhä enenevässä määrin myös Aasiaan. Aivovuoto on pysäytettävä, ja se olisi muutettava aivotuonniksi. Muun muassa seuraavat periaatteet ovat erittäin tärkeitä tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin huipputason, maailmanlaajuisen johtoaseman ja nopean toiminnan kannalta:






  — | tunnustus EU:n 27 jäsenvaltion huippututkijoille, erityisesti huipputason naistutkijoille (sukupuolten epätasainen edustus tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla EU:n 27 jäsenvaltiossa), ja kohtuullinen palkka |
| --- | --- | --- |

2.20

—

tunnustus EU:n 27 jäsenvaltion huippututkijoille, erityisesti huipputason naistutkijoille (sukupuolten epätasainen edustus tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla EU:n 27 jäsenvaltiossa), ja kohtuullinen palkka

| — | tehokas viestintä, yhteistoiminta ja yhteistyö (kolme tärkeää tekijää innovoinnissa) |
| --- | --- |

—

tehokas viestintä, yhteistoiminta ja yhteistyö (kolme tärkeää tekijää innovoinnissa)

| — | EU:n ja kansallisen tason rahoituksen lisääminen tutkimuskeskuksille ja yliopistoille tarjouskilpailumenettelyjen pohjalta, jotta voidaan varmistaa, että parhaimmat tutkijat saavat rahoitusta (sen sijaan, että rahoitusta jaetaan kaikille tutkijoille). |
| --- | --- |

—

EU:n ja kansallisen tason rahoituksen lisääminen tutkimuskeskuksille ja yliopistoille tarjouskilpailumenettelyjen pohjalta, jotta voidaan varmistaa, että parhaimmat tutkijat saavat rahoitusta (sen sijaan, että rahoitusta jaetaan kaikille tutkijoille).

| 2.21 | Yksi uuden eurooppalaisen tutkimusalueen tärkeimmistä tavoitteista on arvonmuodostus. ETSK pitääkin kohtaa ”Tietämyksen hyödyntäminen” hyvin tärkeänä. Kyseisessä kohdassa korostetaan kaikkien tutkimus- ja innovointitoimijoiden yhteistyön ja yhteyksien merkitystä. Se on tärkeää, mutta ei riitä tietämyksen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Arvonmuodostuksen kannalta yhtä tärkeitä seikkoja ovat seuraavat:






  — | sitoutuminen tutkimuksen ja kehittämisen tulosten nopeaan muuntamiseen innovatiivisiksi tuotteiksi, palveluiksi ja viime kädessä arvoksi, liiketoiminnaksi ja laadukkaiksi työpaikoiksi. Tämä edellyttää muun muassa paljon entistä yrittäjähenkisempää kulttuuria Euroopassa sekä myönteistä suhtautumista riskinottoon: innovatiivisten tuotteiden nopeassa markkinoille saattamisessa on aina myös riskejä.
  Sanonta ”Ei hupia ilman riskejä” kuuluu innovoinnissa ”Ei yrityksiä eikä uusia laadukkaita työpaikkoja ilman riskiä”. |
| --- | --- | --- |

2.22

—

sitoutuminen tutkimuksen ja kehittämisen tulosten nopeaan muuntamiseen innovatiivisiksi tuotteiksi, palveluiksi ja viime kädessä arvoksi, liiketoiminnaksi ja laadukkaiksi työpaikoiksi. Tämä edellyttää muun muassa paljon entistä yrittäjähenkisempää kulttuuria Euroopassa sekä myönteistä suhtautumista riskinottoon: innovatiivisten tuotteiden nopeassa markkinoille saattamisessa on aina myös riskejä.

Sanonta ”Ei hupia ilman riskejä” kuuluu innovoinnissa ”Ei yrityksiä eikä uusia laadukkaita työpaikkoja ilman riskiä”.

| — | selkeä teknologian etenemissuunnitelma erityisesti kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa ja tulevaa ja kehitteillä olevaa teknologiaa varten |
| --- | --- |

—

selkeä teknologian etenemissuunnitelma erityisesti kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa ja tulevaa ja kehitteillä olevaa teknologiaa varten

| — | selkeä teollis- ja tekijänoikeusstrategia uutta eurooppalaista tutkimusaluetta varten. |
| --- | --- |

—

selkeä teollis- ja tekijänoikeusstrategia uutta eurooppalaista tutkimusaluetta varten.

| 2.23 | Mitä tulee kohtaan ”Aidosti toimivien osaamisen sisämarkkinoiden syventäminen”, osaaminen on epäilemättä hyvin tärkeää, sillä 2000-luku on tiedon vuosisata. On kuitenkin myös erittäin tärkeää antaa uutta nostetta kaikkien laitteistojen tuotannolle Euroopassa. EU:ssa ajateltiin 20 vuotta sitten, että tavaroiden tuotanto voitaisiin siirtää Aasiaan, mutta tuotantoon liittyvä tutkimus ja kehittäminen säilytettäisiin Euroopassa. Tämä osoittautui virheeksi. Tutkimus ja kehittäminen seuraavat aina ennen pitkää tuotantoa. EU:n on tehtävä paljon työtä palauttaakseen edes osan tuotannosta ja siihen liittyvistä työpaikoista Aasiasta Eurooppaan. Näin voitaisiin myös edistää merkittävästi työttömyyden ratkaisemista. Se on erityisen suuri ongelma eräissä Etelä-Euroopan maissa. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Eurooppa on oppinut koronapandemiasta myös sen, että lähes kaikkien peruslääkkeiden ja rokotteiden tuotanto on siirtynyt Euroopasta Aasiaan viimeisten 20–30 vuoden aikana. Eurooppa on menettänyt suvereniteettinsa monien tärkeiden tuotteiden ja lääkkeiden tuotannossa. Mikrosirut on toinen esimerkki alasta, jolla Euroopan teollisuudella, erityisesti autoteollisuudella, on tällä hetkellä valtavia ongelmia. Muita esimerkkejä siitä, kuinka Eurooppa on – valitettavasti – lähes täydellisesti riippuvainen Aasiasta, ovat sähköajoneuvojen akut ja vetyteknologia. (Euroopan autonvalmistajat kokeilevat vasta vetykäyttöisten autojen prototyyppejä, kun Toyota, Honda ja Hyundai jo tuottavat ja myyvät niitä.) Aasia on ylivoimaisessa johdossa myös optisen teknologian, 5G-viestintäteknologian, tekoälyn, koneoppimisen, robotiikan ja monien muiden kehitystä vauhdittavien keskeisten teknologioiden ja tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden alalla. Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksessa on asetettava selkeäksi painopisteeksi keskeiseen teknologiaan liittyvän suvereniteetin palauttaminen. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Euroopalla on haasteena yhtäältä korkea nuorisotyöttömyys erityisesti eräissä Etelä-Euroopan maissa ja toisaalta pula erittäin pätevistä luonnontieteellisen, teknisen tai matemaattisen tutkinnon (STEM-aineet) suorittaneista, erityisesti vakava pula insinööreistä kaikilla tieto- ja viestintätekniikan ja digitalisaation, sähköisen liikkumisen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian aloilla. Usein unohdetaan, että pääasiassa insinöörit ovat niitä, jotka muuntavat tutkijoiden tutkimus- ja kehittämistulokset teknisiksi tuotteiksi. Tämä ongelma kärjistyy lähitulevaisuudessa väestörakenteen muuttuessa (väestön ikääntyessä) ja siksi, että useimmat Euroopan maat eivät onnistu houkuttelemaan suurempaa määrää naisia insinööriopintoihin. EU:ssa on ilman muuta tehostettava suuresti toimia yhä useampien naisten houkuttelemiseksi insinööriopintoihin. Lisäksi tutkimus- ja innovaatiosopimuksen puitteissa on luotava älykkäitä ohjelmia korkeasti koulutettujen insinöörien houkuttelemiseksi EU:n jäsenvaltioiden ulkopuolelta. Tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin maailmanlaajuisesta kilpailusta on tulossa enenevässä määrin kilpailua osaajista, ja EU on toistaiseksi pärjännyt huonosti tässä kilpailussa esimerkiksi Yhdysvaltoihin verrattuna. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Lopuksi ETSK korostaa, että EU:n tutkimus- ja innovaatiosopimus ja uusi eurooppalainen tutkimusalue olisi suunniteltava ja pantava täytäntöön Yhdistyneiden kansakuntien 17 kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti pyrittäessä saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä ihmisarvoinen elämä kaikille terveellä maapallolla. |
| --- | --- |

2.26

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 79).

1

(2)  COM(2020) 628.

2

(3)  Lähde: https://erc.europa.eu/news/pact-research-innovation-foundations-european-research-area-still-valid-and-unavoidable

3

(4)  Kuten korostetaan neuvoston suositusta koskevan ehdotuksen (COM(2021) 407) kohdan 2 alakohdassa h. Alakohdassa h todetaan seuraavaa: ”Tutkimus ja innovointi sekä (korkea-asteen) koulutus ovat keskeisiä innovoinnin ja tietämyksen luomisen, levittämisen ja käytön vetureita.”

4

(5)  COM(2021) 407.

5

(6)  Niin kuin ne on esitetty asiakirjassa COM(2020) 628.

6

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/30

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan unionin missiot”

(COM(2021) 609 final)

(2022/C 275/05)

| Esittelijä: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Małgorzata Anna BOGUSZ |

Esittelijä:

Paul RÜBIG

Toinen esittelijä:

Małgorzata Anna BOGUSZ

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 3.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 214/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

214/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vaikka ETSK ymmärtää, että nämä tiedonannossa esitetyt viisi missiota ovat EU:n ensisijaisia tavoitteita, komitea katsoo myös, että jäljempänä lausunnossa luetellut viisi haastetta ja tavoitetta ovat erittäin tärkeitä unionille. |
| --- | --- |

1.1

Kehitetään ja toteutetaan missioita ja toimenpiteitä, jotta

| 1. | pysytään Yhdysvaltojen ja Aasian vauhdissa maailmanlaajuisessa kilpailussa tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin aloilla. |
| --- | --- |

1.

pysytään Yhdysvaltojen ja Aasian vauhdissa maailmanlaajuisessa kilpailussa tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin aloilla.

| 2. | pystytään vastaamaan EU:n yhteiskunnan ikääntymiseen liittyviin haasteisiin |
| --- | --- |

2.

pystytään vastaamaan EU:n yhteiskunnan ikääntymiseen liittyviin haasteisiin

| 3. | voidaan määritellä strategioita, joiden avulla kyetään onnistumaan suurin joukoin saapuvien muuttajien kotouttamisessa EU:hun |
| --- | --- |

3.

voidaan määritellä strategioita, joiden avulla kyetään onnistumaan suurin joukoin saapuvien muuttajien kotouttamisessa EU:hun

| 4. | parannetaan hätätilanteisiin varautumista |
| --- | --- |

4.

parannetaan hätätilanteisiin varautumista

| 5. | pystytään vastaamaan sellaisten ei-tarttuvista taudeista kärsivien potilaiden tarpeisiin, joihin on kohdistunut covid-19-pandemian vaikutuksia, nimenomaan sydän- ja verisuonitautia sairastavien potilaiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

5.

pystytään vastaamaan sellaisten ei-tarttuvista taudeista kärsivien potilaiden tarpeisiin, joihin on kohdistunut covid-19-pandemian vaikutuksia, nimenomaan sydän- ja verisuonitautia sairastavien potilaiden tarpeisiin.

| 1.2 | Tiedonannossa käsitellään seuraavia viittä ensisijaista EU:n missiota:






  1. | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| --- | --- | --- |

1.2

1.

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

| 2. | Syöpä |
| --- | --- |

2.

Syöpä

| 3. | Ennallistetaan valtameriä ja vesistöjä vuoteen 2030 mennessä, sanitaatio mukaan luettuna. |
| --- | --- |

3.

Ennallistetaan valtameriä ja vesistöjä vuoteen 2030 mennessä, sanitaatio mukaan luettuna.

| 4. | Luodaan 100 ilmastoneutraalia ja älykästä kaupunkia vuoteen 2030 mennessä, älykkäät kunnat mukaan luettuina. |
| --- | --- |

4.

Luodaan 100 ilmastoneutraalia ja älykästä kaupunkia vuoteen 2030 mennessä, älykkäät kunnat mukaan luettuina.

| 5. | Euroopan maaperäsopimus. |
| --- | --- |

5.

Euroopan maaperäsopimus.

| 1.3 | ETSK kannattaa painokkaasti aikomusta tukea 150 aluetta eri puolilla Eurooppaa niiden pyrkimyksissä tulla ilmastonmuutoksen kestäviksi. Tämä edellyttää kuitenkin valtavaa budjettia tutkimus- ja kehittämistoiminnan (t&k) alalla. ETSK suosittaakin painokkaasti, että EU:n aluetason määrärahojen t&k-toimintaan varattua osuutta nostetaan nykyisestä viidestä prosentista kymmeneen prosenttiin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EU keskittyy syövän torjuntaan yhtenä tärkeimmistä terveyskysymyksistä, ja kannustaa EU:n toimielimiä ryhtymään vastaaviin toimiin sydän- ja verisuonitautien osalta. Viimeksi mainittu on yleisin kuolinsyy Euroopassa ja muualla maailmassa. |
| --- | --- |

1.4

2.   Yleistä

| 2.1 | Missioilla on määrä tuottaa tuloksia tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman nojalla saaman uuden roolin kautta yhdistettynä koordinoituun, kokonaisvaltaiseen toimintatapaan ja kansalaisten kanssa rakennettuun uudenlaiseen suhteeseen. Missioissa pyritään kaikin tavoin saamaan aktiivisesti mukaan julkisia ja yksityisiä toimijoita, kuten EU:n jäsenvaltioita, alue- ja paikallishallintotahoja, tutkimuslaitoksia ja yrittäjiä sekä julkisia ja yksityisiä investoijia, jotta kyetään aikaansaamaan todellisia ja pysyviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK korostaa, että Euroopan teollisuuden kilpailukyky on hyvin tärkeä asia EU:n missioiden toteuttamiseksi. ETSK pitääkin mainintaa uudesta teollisuuden kilpailukykyä koskevasta ohjelmasta tervetulleena. ETSK korostaa toisaalta, että on tärkeää ottaa huomioon vaikutukset EU:n kansalaisiin, ja kannustaa komissiota kytkemään toimet tiiviisti sosiaalipolitiikkaan ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ottaen erityisesti huomioon ikääntyneiden ja haavoittuvassa asemassa olevien EU:n kansalaisten erityistarpeet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK painottaa, että vaikka EU:n missioiden keskeisenä painopisteenä on tuottaa vaikutuksia tutkimuksen ja innovoinnin uuden ja suuremman roolin kautta, myös taloudellisella ulottuvuudella (maailmanlaajuinen kilpailu, laadukkaat työpaikat jne.) sekä sosiaalisella ulottuvuudella on oltava merkittävä rooli näissä EU:n missioissa. Sosiaalisen ulottuvuuden osalta ETSK tähdentää, että sen lisäksi, että sosiaaliset oikeudet sekä sosiaaliturvan ja oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen turvaaminen kaikille työntekijöille ovat tärkeitä seikkoja, erityistä huomiota on kiinnitettävä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien (ikääntyneet, sairaat jne.) erityistarpeisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on erittäin tyytyväinen siihen, että tutkimusta ja innovointia pidetään EU:n missioita käsittelevässä asiakirjassa selkeästi keskeisenä kysymyksenä. ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n edessä oleviin monitahoisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin pystytään vastaamaan ensisijaisesti tutkimuksen ja innovoinnin avulla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK antoi maaliskuussa 2021 lausuntonsa aiheesta ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (1) ja helmikuussa 2022 Euroopan tutkimus- ja innovointisopimusta käsittelevän lausunnon (2), minkä lisäksi komitea on antanut lausunnon aiheesta ”Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi” (3). Käsillä olevaa lausuntoa olisi tarkasteltava tiiviissä yhteydessä näiden ETSK:n kolmen viimeaikaisen lausunnon kanssa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on täysin samaa mieltä siitä, että nykyisten haasteiden vuoksi ”[n]ykytilanteen jatkuminen ei ole vaihtoehto”. Eurooppa tarvitsee uudenlaisen tutkimus- ja innovaatiopolitiikan: mikäli EU jatkaa edelleen ”vanhaa” tutkimus- ja innovointipolitiikkaansa entisen laisena, se ei kykene vastaamaan edessään oleviin valtaviin haasteisiin eli kivikovaan kilpailuun aasialaistahojen kanssa. ETSK on todennut tämän hyvin selkeästi aiheesta ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” antamassaan lausunnossa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Yritysten osalta tiedonannossa todetaan, että EU:n missioissa pyritään kaikin tavoin saamaan mukaan julkisia ja yksityisiä toimijoita (esimerkiksi EU:n jäsenvaltiot, alue- ja paikallishallinnon tahot, tutkimuslaitokset, yrittäjät sekä julkiset ja yksityiset investoijat, EU:n kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta), jotta pystytään luomaan todellisia ja pysyviä vaikutuksia ottaen huomioon teollisuus ja yritykset, erityisesti pk-yritykset. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU:n teollisuuden kilpailukyky sähköntuotannon ja muiden hiilidioksidi-intensiivisten teollisuudenalojen hiilestä irtautumiseen tähtäävien teknologioiden osalta on ratkaiseva tekijä pyrittäessä toteuttamaan EU:n ensimmäinen missio ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen”. Jos EU ei onnistu tässä, se menettää miljoonia työpaikkoja näillä mainituilla toimialoilla. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK on myös täysin samaa mieltä siitä, että EU:n missioiden on oltava kaikilta osin johdonmukaisia Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vaikka ETSK ymmärtää, että nämä unionin viisi missiota ovat EU:n ensisijaisia tavoitteita, se katsoo, että käsillä olevan lausunnon tekstijaksossa 4 luetellut viisi lisähaastetta ja -missiota ovat nekin erittäin tärkeitä Euroopan kannalta. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio asettaa etusijalle myös missiot ja toimenpiteet, jotka luovat uusia, laadukkaita työpaikkoja, liikeyrityksiä, tuloja, vaurautta sekä elämänlaatua EU:n kansalaisille. Kyse on tällöin esimerkiksi eurooppalaisten teknologiatuotteiden kilpailukyvyn säilyttämisestä alati kovenevassa maailmanlaajuisessa kilpailussa (erityisesti suhteessa Kiinaan ja Etelä-Koreaan ym. tahoihin). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Huomattava osa Euroopan työpaikoista ja vauraudesta perustuu eurooppalaisten teknologiatuotteiden (autot, koneet, materiaalit jne.) vientiin. Mikro- ja pk-yritykset ja innovatiiviset startup-yritykset, scaleup-yritykset ja korkea-asteen koulutus ovat myös merkittävä uusien työpaikkojen lähde. |
| --- | --- |

2.12

3.   Erityistä

3.1   Ensimmäinen missio – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen

| 3.1.1 | Ilmastonmuutos on yksi ihmiskunnan suurimmista haasteista 2000-luvulla. Poliittisten päättäjien on ennakoitava tulevia muutoksia, jotta kyetään suojelemaan riskialtteimpia aloja ja ryhmiä ja ottamaan myös työllisyys huomioon. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Lähes kaikki vihreän kehityksen ohjelman toimenpiteet aiheuttavat sen, että EU:n kansalaisten maksamat sähkön, polttoaineen, kotien lämmityksen yms. hinnat nousevat. Näillä hinnankorotuksilla on erityisen suuri vaikutus satoihin miljooniin pieni- ja keskituloisiin ihmisiin EU:n jäsenvaltioissa samoin kuin ylipäätään haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, jotka useissa tapauksissa ovat vähätuloisia EU:n kansalaisia. Tämä tarkoittaa, että kaikilla vihreän kehityksen ohjelman puitteissa toteutettavilla toimenpiteillä on merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia ja että niitä täytäntöön pantaessa on noudatettava varovaisuutta. Toimenpiteiden on lisättävä vaurautta sen sijaan, että sivuutetaan ne, jotka tarvitsevat tukea selviytyäkseen muutoksessa. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Esimerkkejä uusista teknologioista, joilla eittämättä on erittäin merkittävä rooli hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, ovat muun muassa seuraavat:






  — | sähköntuotannon hiilestä irrottaminen |
| --- | --- | --- |

3.1.3

—

sähköntuotannon hiilestä irrottaminen

| — | hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien teollisuudenalojen, kuten teräs- ja sementtiteollisuuden, hiilestä irrottaminen |
| --- | --- |

—

hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien teollisuudenalojen, kuten teräs- ja sementtiteollisuuden, hiilestä irrottaminen

| — | hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) ja esimerkiksi jätevedenkäsittelylaitokset |
| --- | --- |

—

hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) ja esimerkiksi jätevedenkäsittelylaitokset

| — | laajamittainen sähkön varastointi alhaisin erityiskustannuksin |
| --- | --- |

—

laajamittainen sähkön varastointi alhaisin erityiskustannuksin

| — | sähköinen liikkuminen |
| --- | --- |

—

sähköinen liikkuminen

| — | älykkäät verkot ja sähkön suurjänniteverkot |
| --- | --- |

—

älykkäät verkot ja sähkön suurjänniteverkot

| — | älykkäät kaupungit. |
| --- | --- |

—

älykkäät kaupungit.

| 3.1.4 | Nämä teknologiat on helppo luetella paperilla, mutta on epäilemättä valtava haaste ottaa ne käyttöön tarvittavassa laajuudessa, kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa ja koko maailmassa. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Yksi keskeinen kysymysmerkki tässä uusia teknologioita koskevassa maailmanlaajuisessa kilpailussa on tutkijoiden ja insinöörien tarvittava suuri määrä. Tämä on ehdottomasti huikea haaste Euroopalle. Aasian maat ovat lisänneet merkittävästi fysiikan, tieto- ja viestintätekniikan ja insinööritieteiden alan opiskelijoiden määrää 20 viime vuoden aikana, kun taas Euroopassa luvut on pysyneet suurin piirtein ennallaan. EU:n missioiden olisi paitsi edistettävä näiden alojen opiskelijoiden määrän lisäämistä myös hyödytettävä korkeasti koulutettujen ”aivovuodon” muuttamista EU:n ”aivovoitoksi”. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio määrittelee toimenpiteitä, joilla paitsi parannetaan merkittävästi perustaitojen hallintaa myös lisätään fysiikan, tieto- ja viestintätekniikan ja insinööritieteiden sekä lääketieteen ja farmakologian opiskelijoiden määrää Euroopassa seuraavien 20 vuoden aikana. Ilman tätä insinööritieteiden alan osaamisen vahvistamista Eurooppa jää edelleen jälkeen kaikissa ilmastonmuutoksen torjumiseen tarvittavissa teknologioissa. |
| --- | --- |

3.1.6

3.2   Toinen missio – Syöpä

| 3.2.1 | Syöpätapausten määrä kasvaa jatkuvasti EU:n 27 jäsenvaltiossa. Kaikkien jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä diagnoosien, terapian, täsmälääketieteen saatavuuden, hoidon ja ennaltaehkäisyn parantamiseksi, kuten kesäkuussa 2021 annetussa ETSK:n lausunnossa EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta (4) jo korostetaan. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että syövän ennaltaehkäisyn ja hoidon alan tutkimuksen on ilmoitettu olevan yksi viidestä EU:n missiosta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK tuo selkeästi esiin, että yksi vaikeimmista haasteista on tasoittaa eroja syöpähoidon saatavuudessa yksittäisten maiden välillä. ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin EU:ssa. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kuten ETSK:n aiheesta ”EU:n syöväntorjuntasuunnitelma” antamassa lausunnossa jo mainitaan, innovatiivisimpien hoitojen saatavuudella ja sellaisten rokotuskampanjoiden käynnistämisellä, joiden avulla voimme vähentää virusinfektioiden aiheuttamien syöpien määrää, on tässä yhteydessä poikkeuksellisen tärkeä rooli. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK korostaa, että työperäisen syövän ehkäisyyn tarvitaan aktiivisempaa otetta. Kuten komitea EU:n syöväntorjuntasuunnitelmaa käsittelevässä lausunnossaan korostaa, ETSK kehottaa tehostamaan tutkimusta, joka käsittelee työperäistä altistumista syöpää aiheuttaville aineille, perimän muutoksia aiheuttaville aineille ja hormonaalisille haitta-aineille sekä työperäisten syöpien syitä. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | ETSK painottaa, että työmarkkinaosapuolilla, potilaiden edunvalvontaryhmillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on korvaamattoman tärkeä rooli parhaiden käytäntöjen yleistämisessä ja asiaankuuluvan tiedon tarjoamisessa syövän syistä ja esimerkiksi sukupuoleen tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin liittyvistä nimenomaisista kysymyksistä. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Kolmas missio – Ennallistetaan valtameriä ja vesistöjä vuoteen 2030 mennessä

| 3.3.1 | Puhtaalla vedellä on suuri merkitys EU:n kansalaisille, maataloudelle ja kalataloudelle. Myös tässä tapauksessa tutkimus ja puhtaan veden teknologiat, mukaan lukien jäteveden hyödyntäminen, sanitaatio ja jäteveden käsittely, ovat keskeisiä tämän mission kannalta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Lisäksi monilla kansalaisilla on edelleen vaikeuksia saada puhdasta vettä. ETSK kannustaa komissiota toteuttamaan oikeudellisesti vettä ja sanitaatiota koskevat ihmisoikeudet. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Neljäs missio – Luodaan 100 ilmastoneutraalia ja älykästä kaupunkia vuoteen 2030 mennessä

| 3.4.1 | Yli 65 prosenttia koko maailman väestöstä asuu suurissa kaupungeissa, ja tämä prosenttiosuus on kasvussa. Nämä suuret kaupungit asettavat yhä suurempia haasteita infrastruktuurille (vesihuolto ja jätevesihuolto, liikenne, energiahuolto jne.) ja elämänlaadulle. Moniin näistä haasteista löytyy ratkaisu yksin tutkimuksen ja huipputekniikan keinoin. Tulevaisuudessa tarvitaan paljon enemmän pitkälle koulutettuja insinöörejä näiden, huipputeknologian turvin älykkäiden kaupunkien ja kuntien suunnittelemiseksi. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Ikäihmisten osuus kaupungeissa kasvaa nopeasti (”ikääntyvä yhteiskunta”). Ikääntyneillä ja haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä on erilaisia tarpeita kuin nuorilla: he tarvitsevat terveydenhoitoa, sosiaalipalveluita jne. Yhteiskunnan väestörakenteen muutoksen vuoksi nuoria ei ole riittävästi tarjoamaan kaikkia näitä palveluja lähitulevaisuudessa, mikä tarkoittaa sitä, että osa näistä ikääntyneille tarkoitetuista palveluista on turvattava älykkäillä ratkaisuilla (esim. roboteilla). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Monet viime vuosien hätätilanteet ovat osoittaneet, että nyky-yhteiskunnat ovat suhteellisen haavoittuvia, minkä vuoksi on erittäin tärkeää lisätä ”hätätilannevalmiutta” t&k-toimien avulla:






  — | katastrofit mm. Fukushiman, Tšernobylin, Three Mile Island -saaren ydinvoimaloissa |
| --- | --- | --- |

3.4.3

—

katastrofit mm. Fukushiman, Tšernobylin, Three Mile Island -saaren ydinvoimaloissa

| — | sähkökatkokset ja viestintäkatkokset |
| --- | --- |

—

sähkökatkokset ja viestintäkatkokset

| — | kaikkien energialähteiden, myös maakaasun, puute ja hintojen jyrkkä nousu |
| --- | --- |

—

kaikkien energialähteiden, myös maakaasun, puute ja hintojen jyrkkä nousu

| — | ukkosmyrskyt ja valtavat tulvat, joissa on kuollut satoja ihmisiä |
| --- | --- |

—

ukkosmyrskyt ja valtavat tulvat, joissa on kuollut satoja ihmisiä

| — | pandemiat, kuten covid-19-pandemia, zika ja tulevat pandemiat |
| --- | --- |

—

pandemiat, kuten covid-19-pandemia, zika ja tulevat pandemiat

| — | kyberhyökkäykset (kaiken julkisessa elämässä, yksityiselämässä ja liiketoiminnassa tapahtuvan toiminnan digitalisaation valtavan lisääntymisen myötä kyberhyökkäysten uhka kasvaa nopeasti). |
| --- | --- |

—

kyberhyökkäykset (kaiken julkisessa elämässä, yksityiselämässä ja liiketoiminnassa tapahtuvan toiminnan digitalisaation valtavan lisääntymisen myötä kyberhyökkäysten uhka kasvaa nopeasti).

| 3.4.4 | Itä- ja Etelä-Eurooppa välttyivät hädin tuskin valtavalta sähkökatkokselta 8. tammikuuta 2021. Euroopan energiahuollon yhä suuremman haavoittuvuuden perimmäisenä syynä on ennalta arvaamattoman ja suunnittelemattoman uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkövoiman, kuten tuuliturbiinien ja auringon energian tuottaman, kasvava osuus. Eurooppa ei ole kovin hyvin varautunut sähkökatkoksiin; niiden sattuessa kotitalouksien ja teollisuuden energiahuolto keskeytyy välittömästi, viestintä lakkaa minuuteissa tai muutamissa tunneissa, juomaveden toimitukset loppuvat lyhyessä ajassa jne. Suuresta sähkökatkoksesta toipuminen ei ole helppoa. |
| --- | --- |

3.4.4

3.5   Viides missio – Euroopan maaperäsopimus

| 3.5.1 | Kuten edellä mainittiin, puhtaan veden ohella terve maaperä elintarvikkeiden perusraaka-aineiden kasvattamiseksi on yksi tärkeimmistä resursseista kaikille elollisille olennoille, myös ihmisille ja eläimille. Maailman väkiluku kasvaa: vuosisadan loppuun mennessä meidän on ruokittava noin 10 miljardia ihmistä kestäväpohjaisella tavalla. Perinteiset elintarvikkeet ja maatalous ovat yksi merkittävimmistä sellaisten kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin ja metaanin lähteistä. Tämä tarkoittaa, että tarvitaan runsaasti t&k-työtä, jotta pystytään tutkimaan ja kehittämään ilmastoneutraalia maataloutta, jonka avulla voidaan ylläpitää kestävyysperiaatteiden mukaista elintarviketuotantoa 10 miljardille ihmiselle maapallollamme. Nykyisin noin 10 prosenttia EU:n maanviljely- ja eläintuotantoalan budjetista käytetään t&k-toimintaan. ETSK suosittaa, että tämä osuus nostetaan vähintään 20 prosenttiin, jotta on mahdollista lisätä tutkimus- ja kehittämistyötä, joka koskee uusia kestäväpohjaisia viljelytekniikoita, mukaan lukien erityisesti robotiikka maatalousteknologioissa ja elintarvikealalla. |
| --- | --- |

3.5.1

4.   Viisi lisämissiota

| 4.1 | Vaikka ETSK pitää tiedonannossa lueteltuja viittä missiota EU:n ensisijaisina tavoitteina, se katsoo, että myös jäljempänä kuvatut viisi haastetta ja missiota ovat erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Ensimmäinen EU:n lisämissio – Pysytteleminen Yhdysvaltojen ja Aasian vauhdissa globaalissa kilpailussa tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla

| 4.2.1 | On tärkeää määritellä ja toteuttaa missioita ja toimenpiteitä, joilla estetään EU:n jääminen Aasian jälkeen tutkimuksen, teknologian, innovoinnin ja patenttien alalla, erityisesti verrattuna Kiinaan ja Etelä-Koreaan. On tosiasia, että EU on jäänyt yhä nopeammin jälkeen Kiinasta ja Etelä-Koreasta tutkimus-, teknologia- ja innovointitoiminnan saralla osapuilleen vuodesta 2000 lähtien (5). |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Jos EU jää edelleen jälkeen Yhdysvalloista ja Aasiasta tutkimuksen, teknologian ja innovoinnin alalla, Eurooppa menettää miljoonia työpaikkoja ja huomattavan määrän vaurautta pitkällä aikavälillä (20–50 vuotta). EU27:lle suonenisku on todellakin kriittinen erityisesti keskeisten mahdollistavien teknologioiden (key enabling technologies, KETs) ja tulevien kehitteillä olevien teknologioiden (future emerging technologies, FETs), kuten tekoälyn, koneoppimisen, syväoppimisen, robotiikan, geenitekniikan, viestintäteknologian (esim. 5G), tietokonesirujen valmistuksen ja sähköisen liikkumisen kannalta olennaisten komponenttien (esim. akkujen, polttokennojen ja vedyn) valmistuksen osalta. Uudet materiaalit ovat aina olleet vauhdittamassa innovointia ja tulevat vastedeskin tekemään niin: esimerkiksi grafeeni-innovaatioilla ja niiden teollisella laajentamisella on huomattava potentiaali eurooppalaista tutkimusta ja innovointia ajatellen. |
| --- | --- |

4.2.2

4.3   Toinen EU:n lisämissio – EU:n yhteiskunnan ikääntymisen haasteisiin vastaaminen

| 4.3.1 | EU:n yhteiskunta ikääntyy nopeasti, mikä luo lukuisasti uusia haasteita kaikille EU:n jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Ikääntyneillä ja haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä on erilaisia tarpeita kuin nuorilla. He tarvitsevat enemmän ja uudenlaista lääketiedettä (dementia, Alzheimerin tauti jne.), enemmän sairaanhoitoa, sosiaalipalveluja ja erityistä koulutusta, joka on suunniteltu nimenomaisesti ikääntyneille ja haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille, yms. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Tutkimuksella ja innovoinnilla (lääketieteessä, lääketeollisuudessa, yhteiskuntatieteissä, insinööritieteissä, erityiskoulutuksessa jne.) on epäilemättä tärkeä rooli pyrittäessä tulemaan toimeen EU:n yhteiskunnan ikääntymisen kanssa. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Yhteiskunta kokonaisuudessaan tarvitsee kunnianhimoisen eurooppalaisen hoiva- ja hoitostrategian. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Kolmas EU:n lisämissio – Määritellään strategioita, joiden avulla kyetään onnistumaan suurin joukoin saapuvien muuttajien kotouttamisessa EU:hun

| 4.4.1 | EU:n on kehitettävä missioita ja toimenpiteitä tämän suuren muuttajajoukon kotouttamiseksi EU:n jäsenvaltioihin. Koska EU:n yhteiskunta ikääntyy nopeasti, se tarvitsee enemmän nuoria, hyvin koulutettuja ihmisiä. Näin ollen tarvitaan innovatiivisia muuttajille tarkoitetun yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen konsepteja. Sosioekonominen tutkimus voi auttaa hankkimaan paremman käsityksen siitä, mitä onnistuminen näiden miljoonien ihmisten kotouttamisessa edellyttää. |
| --- | --- |

4.4.1

4.5   Neljäs EU:n lisämissio – Hätätilanteisiin varautuminen

| 4.5.1 | Hätätilavalmiuteen kuuluu missioiden ja toimenpiteiden kehittäminen ja toteuttaminen vakaan energiahuollon turvaamiseksi ja sähkökatkosten välttämiseksi samalla kun EU:n energiajärjestelmä irrotetaan hiilestä. Ks. tältä osin kohta 3.4.4, jossa käsitellään hätätilavalmiutta ja erityisesti sähkökatkojen ja viestintäkatkosten muodostamaa haastetta. Tältäkin osin tutkimus ja innovointi, pääasiassa insinööritieteissä, ovat avainasemassa pyrittäessä vastaamaan näihin haasteisiin. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Muita haastavia hätätilanteita ovat tulvat, kuivuus, pandemiat mutta myös taloudelliset hätätilanteet, kuten maailmanlaajuisten toimitusketjujen meno epäkuntoon (esim. tukos Suezin kanavassa vuonna 2021). |
| --- | --- |

4.5.2

4.6   Viides EU:n lisämissio – Sellaisten potilaiden tarpeiden huomioon ottaminen, jotka ei-tarttuvia tauteja sairastavina ovat joutuneet covid-19-pandemian vaikutusten alaisiksi: erityisesti niiden, jotka sairastavat sydän- ja verisuonitautia – yleisin kuolinsyy Euroopassa ja maailmanlaajuisesti

| 4.6.1 | Pandemian jälkeen on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota ei-tarttuviin tauteihin. 60 miljoonaa ihmistä sairastaa sydän- ja verisuonitauteja EU:ssa. Se on unionin kansalaisten yleisin kuolinsyy. Muiden kuin covid-19-pandemiavuosien aikana sydän- ja verisuonitauti on yleisin ehkäistävissä olevien kuolemantapausten syy. Pandemian jatkuessa monet näistä potilaista on diagnosoitu liian myöhään tai heillä ei ole ollut lainkaan mahdollisuutta saada diagnoosia. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Meidän olisi tarkasteltava terveydenhuollon oikeudenmukaisuusulottuvuutta EU:ssa ja tuettava siten terveyserojen vähentämistä, mukaan lukien sukupuolispesifiseen lääketieteeseen liittyvät näkökohdat. Samalla kun tässä aloitteessa keskitytään asian tunnetuksi tekemiseen ja ennaltaehkäisyyn, sillä olisi myös tuettava parempaa tietämystä ja dataa, seulontaa ja varhaista havaitsemista, diagnosointia ja hoitotoimenpiteitä sekä potilaiden elämänlaatua. Tavoitteena tulisi lisäksi olla muun muassa auttaa EU-maita siirtämään hyviä käytäntöjä, kehittämään suuntaviivoja ja ottamaan käyttöön innovatiivisia toimintatapoja. Tämä tarkoittaa myös sitä, että EU:n olisi nimettävä uusi unionin missio, jonka tavoitteena on kehittää sellaiset terveydenhuoltojärjestelmät, jotka kestävät paremmin pandemioita sydän- ja verisuonitauteja ajatellen, hyödyntäen syöpää koskevan mission käsittämiä toimenpiteitä mallina, ja viime kädessä puuttua näihin kahteen ei-tarttuvaan tautiin, jotka rasittavat Euroopan väestöä eniten. Komitea pitää myös tarpeellisena puuttua muihin sairauksiin, erityisesti niihin, jotka vaikuttavat voimakkaasti Euroopan BKT:hen, kuten tuki- ja liikuntaelinten sairauksiin. |
| --- | --- |

4.6.2

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 79.

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Neuvoston suositus Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksesta” (COM(2021) 407 final – 2021/230 (NLE)) (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 24).

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 59.

3

(4)  EUVL C 341, 24.8.2021, s. 76.

4

(5)  Tarkempia tietoja on luettavissa esim. OECD:n tieteen, teknologian ja innovoinnin alalta julkaisemista raporteista vuosilta 2015 ja 2017.

5

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/36

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivien 2001/20/EY ja 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse poikkeuksista tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat tiettyjä Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä”

(COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 536/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse poikkeuksesta tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia tutkimuslääkkeitä”

(COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD))

(2022/C 275/06)

| Esittelijä: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Martin SCHAFFENRATH

| Lausuntopyyntö | a) | Euroopan parlamentti, 20.1.2022 |
| --- | --- | --- |

Lausuntopyyntö

a)

Euroopan parlamentti, 20.1.2022

| b) | neuvosto, 3.2.2022 |
| --- | --- |

b)

neuvosto, 3.2.2022

Oikeusperusta

| a) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

| b) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohta |
| --- | --- |

b)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla ja 168 artiklan 4 kohdan c alakohta

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

3.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

180/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Laadukkaiden, tehokkaiden ja turvallisten ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden jatkuva saatavuus on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa potilaiden pääsy terveydenhuollon piiriin. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuukin myönteisesti Euroopan komission 17. joulukuuta 2021 esittämään toimenpidepakettiin, jonka tarkoituksena on toisaalta varmistaa lääkkeiden keskeytymätön toimitus Yhdistyneestä kuningaskunnasta Pohjois-Irlantiin pitkällä aikavälillä ja toisaalta puuttua ajoissa Kyproksen, Irlannin ja Maltan vielä jatkuvaan lääkepulaan, joka johtuu Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että pienemmät EU:n jäsenvaltiot, erityisesti Kypros, Irlanti ja Malta, ovat perinteisesti erittäin riippuvaisia Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevista lääkkeiden ja tutkimuslääkkeiden toimituksista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että toimenpidepakettiin tehtävät muutokset, joilla otetaan käyttöön poikkeuksia tiettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sekä Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa saataville asetettavia lääkkeitä ja tutkimuslääkkeitä, ovat asianmukaisia Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron ja siihen liittyvien toimintaedellytysten vuoksi, ja siksi ETSK kannattaa niitä varauksetta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa erityisesti toimivien, oikeudenmukaisten ja tehokkaiden sisämarkkinoiden keskeistä roolia. Ensisijaisena tavoitteena on oltava lääkkeitä ja tutkimuslääkkeitä koskevan EU:n lainsäädännön noudattaminen erityisesti kyseisten tuotteiden laadun ja turvallisuuden osalta. Samalla ETSK suhtautuu myönteisesti toimenpidepakettiin sisältyvien Yhdistyneen kuningaskunnan tuotteiden pakkausvaatimuksiin, jotta vältetään uudelleenpakkaaminen, joka voisi johtaa lääkkeiden vetämiseen pois Pohjois-Irlannin markkinoilta prosessin lisäkustannusten ja monimutkaisuuden vuoksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kyprosta, Irlantia ja Maltaa koskevien väliaikaisten poikkeusten osalta ETSK kiinnittää kuitenkin huomiota tarpeeseen löytää pikainen kestävä ratkaisu, jota olisi kehitettävä Euroopan lääkestrategian puitteissa, jotta voidaan varmistaa EU:ssa myyntiluvan saaneiden lääkkeiden pitkäkestoinen saatavuus potilaille edellä mainituissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.5

2.   Komission ehdotusten tausta

| 2.1 | Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimukseen liitetyn Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan (1) mukaisesti Pohjois-Irlannissa markkinoille saatetuilla lääkkeillä on oltava komission (EU:n laajuiset myyntiluvat) tai Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta myöntämä voimassa oleva myyntilupa. Näiden kansallisten lupien on oltava EU:n lääkelainsäädännön mukaisia. Tutkimuslääkkeiden tuonti kolmansista maista EU:hun tai Pohjois-Irlantiin edellyttää myös valmistus- ja tuontilupaa. Niiden on oltava kliinisiä lääketutkimuksia koskevan EU:n säännöstön velvoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kypros, Irlanti, Malta ja Pohjois-Irlanti ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden, myös tutkimuslääkkeiden, toimittamisesta muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista kuin Pohjois-Irlannista tai niiden kautta, eikä näiden markkinoiden toimitusketjuja ole vielä täysin mukautettu EU:n lainsäädäntöön eikä muuttuneeseen tilanteeseen, joka on seuraus Yhdistyneen kuningaskunnan erosta Euroopan unionista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission 25. tammikuuta 2021 antamassa tiedonannossa (2) säädetään yhden vuoden siirtymäajasta (joulukuun 2021 loppuun saakka) erätestauksen ja valmistuksen/logistiikan säilyttämiseksi muissa Yhdistyneen kuningaskunnan osissa kuin Pohjois-Irlannissa, jotta voidaan varmistaa lääkkeiden keskeytymätön toimittaminen Pohjois-Irlantiin, Kyprokseen, Irlantiin ja Maltaan. Tätä tiedonantoa sovelletaan myös tutkimuslääkkeiden tuontivaatimuksiin, jotta voidaan varmistaa lääkkeiden keskeytymätön toimitus Pohjois-Irlantiin, Kyprokseen, Irlantiin ja Maltaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Siirtymäkaudesta huolimatta tiettyjen toimijoiden, jotka ovat tällä hetkellä sijoittautuneet muihin Yhdistyneen kuningaskunnan osiin kuin Pohjois-Irlantiin, on edelleen erittäin vaikeaa sopeutua pöytäkirjassa edellytetyllä tavalla. Pääasiallisia syitä ovat liian korkeat sopeutumiskustannukset suhteessa Pohjois-Irlannin markkinoiden – jotka ovat 3 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan kokonaismarkkinoista – pieneen kokoon ja monimutkainen logistiikka, jota varten Pohjois-Irlannista ei ole löydetty käyttökelpoisia vaihtoehtoisia logistiikkakeskuksia. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ehdotusten tavoitteena on yhtäältä käsitellä ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin liittyviä pulmakysymyksiä, ehkäistä lääkepula ja varmistaa kansanterveyden suojelun riittävä taso Pohjois-Irlannissa, Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa. Lisäksi tavoitteena on käsitellä tutkimuslääkkeisiin liittyviä pulmakysymyksiä, estää kielteiset vaikutukset niiden saatavuuteen ja tämän seurauksena asetuksen (EU) N:o 536/2014 (3) nojalla hyväksyttyjen kliinisten lääketutkimusten suorittamiseen Pohjois-Irlannissa, Kyproksessa, Irlannissa ja Maltassa. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Näin ollen ETSK suhtautuu myönteisesti tähän toimenpidepakettiin. Lääketoimituksen varmistaminen ja kansanterveyden suojelu ovat komitealle keskeisiä kysymyksiä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK pitää Yhdistyneen kuningaskunnan eroa EU:sta erittäin monimutkaisena ja vaikeana prosessina. On totta, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksella (4) ja sen Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevalla pöytäkirjalla (5) määrätään valtaosasta osapuolten tulevista suhteista. Koska suunniteltu yhden vuoden siirtymäkausi on osoittautunut riittämättömäksi uusiin vaatimuksiin mukautumiseksi, jotta voidaan varmistaa lääkkeiden ja tutkimuslääkkeiden keskeytymättömät toimitukset Pohjois-Irlantiin, Kyprokseen, Irlantiin ja Maltaan, on nyt toteutettava kohdennettuja ja nopeita toimia taloudellisten ja terveysvaikutusten lieventämiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Toimenpidepaketin keskeiset osatekijät, joita ETSK:n mielestä olisi erityisesti korostettava, ovat seuraavat:






  — | lääkkeiden keskeytymättömät toimitukset Yhdistyneestä kuningaskunnasta Pohjois-Irlantiin, kunhan lääkkeet ovat EU:n lainsäädännön mukaisia; |
| --- | --- | --- |

3.3

—

lääkkeiden keskeytymättömät toimitukset Yhdistyneestä kuningaskunnasta Pohjois-Irlantiin, kunhan lääkkeet ovat EU:n lainsäädännön mukaisia;

| — | muualle Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuin Pohjois-Irlantiin sijoittautuneen, erätestauksesta ja lääketurvatoiminnasta vastaavan pätevän henkilön suorittaman erätestauksen tunnustaminen päällekkäisen työn välttämiseksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

—

muualle Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuin Pohjois-Irlantiin sijoittautuneen, erätestauksesta ja lääketurvatoiminnasta vastaavan pätevän henkilön suorittaman erätestauksen tunnustaminen päällekkäisen työn välttämiseksi tulevaisuudessa;

| — | Pohjois-Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien pakkauksien säilyttämistä koskevan mahdollisuuden ylläpitäminen samalla, kun voidaan hakea myyntilupaa hajautetun tai kansallisen lupamenettelyn kautta; |
| --- | --- |

—

Pohjois-Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien pakkauksien säilyttämistä koskevan mahdollisuuden ylläpitäminen samalla, kun voidaan hakea myyntilupaa hajautetun tai kansallisen lupamenettelyn kautta;

| — | asianmukaiset toimenpiteet lääkeväärennöksiltä suojaamista koskevan direktiivin 2011/62/EU (6) vaatimusten mukauttamiseksi, jotta voidaan edelleen varmistaa lääkkeiden turvallisuus Pohjois-Irlannissa ja estää lääkkeiden leviäminen muualle EU:hun. |
| --- | --- |

—

asianmukaiset toimenpiteet lääkeväärennöksiltä suojaamista koskevan direktiivin 2011/62/EU (6) vaatimusten mukauttamiseksi, jotta voidaan edelleen varmistaa lääkkeiden turvallisuus Pohjois-Irlannissa ja estää lääkkeiden leviäminen muualle EU:hun.

| 3.4 | ETSK korostaa EU:n sisämarkkinoihin liittyen, että toimenpidepaketin täytäntöönpanossa on kaikissa olosuhteissa varmistettava, että Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevat asianomaiset lääkkeet ja tutkimuslääkkeet pysyvät Pohjois-Irlannissa ja että niitä ei pidetä kaupan sisämarkkinoiden muissa osissa, ellei kansallinen toimivaltainen viranomainen ole antanut niille lupaa EU:n lainsäädännön mukaisesti. Sama koskee kolmen vuoden siirtymäkautta Kyproksen, Irlannin ja Maltan osalta. Ensisijaisena periaatteena on oltava, että nämä lääkkeet ja tutkimuslääkkeet tulevat ainoastaan näissä maissa asuvien potilaiden käyttöön. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK suhtautuu tässä yhteydessä erityisen myönteisesti avoimuuden periaatteeseen, jota sovelletaan edellyttämällä, että Pohjois-Irlannin ja asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset laativat ja julkaisevat luettelon kyseessä olevista lääkkeistä ja tutkimuslääkkeistä, jotta voidaan varmistaa terveyden suojelu EU:ssa ja estää kyseisten lääkkeiden leviäminen muihin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kannattaa erityisesti ehdotettuja poikkeuksia lääkeväärennöksiltä suojaamista koskevasta direktiivistä 2011/62/EU, jotka antavat valmistajille mahdollisuuden säilyttää EU:n edellyttämät lääkkeiden yksilölliset tunnisteet, vaikka ne tuotaisiin muista EU:n jäsenvaltioista Yhdistyneen kuningaskunnan kautta Pohjois-Irlantiin, ja kolmen vuoden siirtymäaikana Kyprokseen, Irlantiin ja Maltaan. ETSK kannattaa myös ehdotettua mekanismia, jossa proviisorit ja sairaalat EU:ssa (Pohjois-Irlantia, Kyprosta, Irlantia ja Maltaa lukuun ottamatta) saavat Euroopan lääkevarmennusjärjestelmän (engl. European Medicines Verification System, EMVS) kautta heti tiedon, kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlantia varten myyntiluvan saanut lääke on skannattu. Tästä käy loppukäyttäjille selvästi ilmi, että tällaista lääkepakkausta ei ehkä ole tarkoitettu käytettäväksi EU:ssa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mitä tulee mahdollisiin siirtymäkauden ratkaisuihin, joilla varmistetaan, että potilaita Pohjois-Irlannissa kohdellaan samalla tavalla kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ETSK suhtautuu myönteisesti myös ehdotettuun poikkeukseen, joka koskee Yhdistyneessä kuningaskunnassa myyntiluvan saaneiden uusien patentoitujen lääkkeiden väliaikaista tuontia, kunnes myös EU on myöntänyt oman myyntilupansa. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että asianomaiset toimijat ovat ottaneet kaikki huolenaiheet kattavasti huomioon, jotta voidaan varmistaa lääkkeiden ja tutkimuslääkkeiden keskeytymättömät toimitukset Pohjois-Irlantiin ja muihin pienempiin vastaavassa asemassa oleviin jäsenvaltioihin. ETSK ehdottaa kuitenkin jäljempänä muutamia selvennyksiä, jotka voidaan sisällyttää lainsäädäntöön liitettäviin suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Esille on nostettava erityisesti direktiiviehdotuksen johdanto-osan 7 kappale, jossa selvennetään merkittävästi Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettavaa erätestausta ja lääketurvatoimintaa koskevien lakisääteisten vaatimusten säilyttämistä Pohjois-Irlantiin suuntautuvassa viennissä. Tässä on tärkeää selventää, että mitä tahansa muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuin Pohjois-Irlannissa toteutettua sääntelytehtävää, joka liittyy Pohjois-Irlantia koskevaan myyntilupaan, voidaan hyödyntää sekä nykyisiä että tulevia kansallisia myyntilupia varten sekä hajautetun tai keskinäisen tunnustamismenettelyn kautta annettavia myyntilupia varten. Tämä on vahvistettava kaikilta osin sekä direktiiviehdotuksessa että asianmukaisissa suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kiinnittää erityistä huomiota Euroopan komission direktiiviehdotuksen 2 artiklaan (jolla direktiiviin 2001/83/EY lisätään 5 a artikla), joka koskee poikkeuksia tietyistä velvoitteista tiettyjen Yhdistyneessä kuningaskunnassa saataville asetettujen ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden osalta. Kaikissa olosuhteissa on tarpeen varmistaa, että Yhdistyneestä kuningaskunnasta Pohjois-Irlantiin (ja kolmen vuoden siirtymäkauden ajan Kyprokseen, Irlantiin ja Maltaan) vietävät lääkkeet pysyvät näillä markkinoilla eikä niillä käydä kauppaa sisämarkkinoiden muissa osissa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että tarvitaan lisäselvennystä direktiiviehdotuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetystä laadunvalvontatestauksesta (direktiivin 2001/83/EY 20 artiklan muuttaminen) sellaisten lääkkeiden osalta, joille on myönnetty myyntilupa EU:n keskitetyn menettelyn kautta mutta joita ei ole valmistettu EU:n jäsenvaltiossa vaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa (muualla kuin Pohjois-Irlannissa) ja tuotu sieltä suoraan Pohjois-Irlantiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suosittaa myös lisäselvennystä direktiiviehdotuksen 2 artiklan 5 kohtaan (direktiivin 2001/83/EY 40 artiklan muuttaminen), joka koskee tukkukauppaluvan tarvetta yritykselle, joka on sijoittautunut johonkin muuhun Yhdistyneen kuningaskunnan osaan kuin Pohjois-Irlantiin ja harjoittaa vientiä ja/tai tuontia Pohjois-Irlantiin/Pohjois-Irlannista. Tässä on syytä huomata, että olisi edelleen varmistettava mahdollisuus tuoda lääkkeitä Yhdistyneen kuningaskunnan toimipaikasta Pohjois-Irlantiin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisen myöntämällä tukkukauppaluvalla. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komitea kannattaa myös 2 artiklan 9 kohtaa, jonka mukaan yritysten erätestauksesta ja lääketurvatoiminnasta vastaava pätevä henkilö voi olla sijoittautuneena jossain muussakin Yhdistyneen kuningaskunnan osassa kuin Pohjois-Irlannissa. ETSK kehottaa kuitenkin selventämään tämän säännön käytännön täytäntöönpanoa – mahdollisesti tulevissa suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK korostaa lopuksi, että on erityisen tärkeää erottaa selvästi toisistaan 25. tammikuuta 2021 annettu komission tiedonanto (7), jonka mukaan asianomaiset talouden toimijat voivat tilapäisesti jatkaa lääkkeiden ja tutkimuslääkkeiden toimittamista Pohjois-Irlannissa, ja tarkasteltavana olevan toimenpidepaketin säännökset. EU:ta pyydetään varmistamaan korkeatasoinen oikeusvarmuus myyntiluvan haltijoille, tukkukauppiaille ja apteekkareille edellä mainitun poikkeuksen ja direktiivien tai asetusehdotuksen mukaisten muutosten hyväksymisen ja täytäntöönpanon välisenä siirtymäkautena. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 24. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

(2)  Komission tiedonanto – Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen siirtymäkauden päätyttyä markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta Isosta-Britanniasta tai sen kautta (EUVL C 27, 25.1.2021, s. 11).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16. huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

3

(4)  Kauppa- ja yhteistyösopimus Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välillä (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14).

4

(5)  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

5

(6)  EUVL L 174, 1.7.2011, s. 74.

6

(7)  Komission tiedonanto – Unionin lääkelainsäädännön soveltaminen siirtymäkauden päätyttyä markkinoilla, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia lääkkeiden toimittamisesta Isosta-Britanniasta tai sen kautta (EUVL C 27, 25.1.2021, s. 11).

7

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/40

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle –2000-luvun yritysverotus”

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

| Esittelijä: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Esittelijä:

Krister ANDERSSON

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean työvaliokunnan päätös | 8.6.2021 |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.02.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 216/00/07 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.7.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean työvaliokunnan päätös

8.6.2021

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

8.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.02.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

216/00/07

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission kauan odotettuun aloitteeseen 2000-luvun yritysverotusstrategiasta. Komitea antaa vahvan tukensa sille, että komissio ottaa työssään huomioon kansainvälisen tason keskustelut ja sopimukset, ja arvostaa tällaista toimintatapaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK korostaa tarvetta helpottaa rajatylittäviä investointeja ja vähentää yrityksille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia samalla kun Euroopan taloudesta tehdään vihreämpi ja digitaalisempi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannustaa komissiota jatkamaan elpymisstrategian tukemiseksi käynnistämänsä oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista (1) ottaen huomioon ETSK:n lausunnon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva paketti” (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että G20-maiden valtiovarainministerit ovat ilmaisseet kannattavansa sopimusta, jonka 136 maata 140 maan joukosta allekirjoitti 8. lokakuuta 2021 osallistavassa kehyksessä. Tavoitteena on sopia maailmanlaajuisesti ja yhteisymmärryksessä kootusti siitä, miten verotusoikeudet jaetaan maiden kesken. ETSK korostaa kuitenkin tällaisten kunnianhimoisten tavoitteiden monimutkaisuuden vaikutuksia ja kehottaa panemaan (paketin) pilarit 1 ja 2 täytäntöön yhtenäisesti ja koordinoidusti kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että veropaketti on pantava täytäntöön samanaikaisesti sekä EU:ssa että tärkeimmissä kauppakumppanimaissa. Jos pilari 1 ei tule voimaan yhtäaikaisesti Yhdysvalloissa ja muissa merkittävissä kauppakumppanimaissa, eurooppalaiset yritykset saattavat joutua epäedulliseen kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa sen merkitystä, että Euroopassa sovelletaan pilarin 2 ja yritysten tosiasiallisen vähimmäisverotason osalta sääntöjä, jotka vastaavat täsmälleen maailmanlaajuisessa sopimuksessa sovittuja monimutkaisia sääntöjä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varattava riittävästi aikaa, jotta lopullinen hyväksytty teksti on käytettävissä ennen kuin direktiivi hyväksytään. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tosiasiallisen veroasteen määrittämisen avulla on tarkoitus selvittää, onko tietyn monikansallisen konsernin tosiasiallinen veroaste suurempi vai pienempi kuin kyseisen lainkäyttöalueen vähimmäisverokanta. ETSK korostaa, että tosiasiallisten veroasteiden laskentaa koskevissa vaatimuksissa on noudatettava sovittua globaalia lähestymistapaa, jotta hallintokustannukset eivät kasva. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa komission aloitetta antaa suositus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava taannehtiva tappiontasaus. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK tukee komission toimia, joilla torjutaan kuoriyhtiöiden väärinkäyttöä rahanpesuun, yksityishenkilöiden ja yritysten aggressiiviseen verosuunnitteluun sekä veronkiertoon. Komitea odottaa pääsevänsä esittämään näkemyksensä kuoriyhtiöiden väärinkäytön torjumista koskevasta konkreettisesta ehdotuksesta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen ottaa käyttöön velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys (debt-equity bias reduction allowance, DEBRA). Investoiminen uuteen ympäristöystävällisempään teknologiaan on investoijille suuririskistä. Oman pääoman ehtoinen rahoitus on tällaisissa tilanteissa erityisen tärkeää, ja verojärjestelmille tyypilliseen vääristymään, joka tekee niistä oman pääoman ehtoiselle rahoitukselle epäedullisen, on puututtava. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti kehyksen luomiseen yritysten tuloverotukselle Euroopassa (Business in Europe: Framework for Income Taxation, BEFIT) yhtenäisine yritysverotuksen säännöstöineen ja odottaa pääsevänsä tarkastelemaan yksityiskohtaista ehdotusta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kannustaa komissiota käsittelemään rajatylittävään etätyöskentelyyn liittyviä tilanteita kiinteänä osana yritysverotusstrategiaa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Myös arvonlisäveron soveltamisalaa olisi tarkasteltava uudelleen. Verovapaudet ja verotuksen porsaanreiät tekevät järjestelmästä monimutkaisen ja toimintaedellytyksistä epätasapuoliset ja johtavat verotulojen menetyksiin. ETSK kannustaa komissiota tarkistamaan alv-järjestelmän kattavuutta. |
| --- | --- |

1.13

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Komission tiedonannolla 2000-luvun yritysverotuksesta pyritään vastaamaan covid-19-pandemian ohella useisiin suuriin haasteisiin, joita vuosien mittaan on syntynyt. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU tarvitsee vankan, toimivan ja oikeudenmukaisen verokehyksen, joka vastaa julkisia rahoitustarpeita. Tällaisen kehyksen olisi myös tuettava elpymistä ja vihreää ja digitaalista siirtymää luomalla toimintaympäristö, joka edistää oikeudenmukaista, kestävää ja osallistavaa kasvua sekä investointeja, joiden myötä työllistymismahdollisuudet voivat toteutua käytännössä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Verotuksen odotetaan edistävän laajempia EU:n politiikkoja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, komission digitaalistrategiaa, Euroopan uutta teollisuusstrategiaa ja pääomamarkkinaunionia. Verotuksella on myös helpotettava digitalisaatiota luomalla toimintaympäristö, jossa digitaaliset yritykset voivat menestyä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komission tiedonannossa otetaan asianmukaisesti huomioon veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (base erosion and profit shifting, BEPS) koskevan hankkeen tulokset ja käsitellään OECD:n johdolla ja G20-maiden valtuutuksella toteutettavaa kansainvälisten yhtiöveropuitteiden uudistusta. Uudistuspaketti koostuu kahdesta pilarista. Pilarissa 1 on tarkoitus mukauttaa kansainvälisiä verosääntöjä uusiin liiketoimintamalleihin, joiden ansiosta yritykset voivat harjoittaa liiketoimintaa ilman fyysistä läsnäoloa (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pilarissa 2 puolestaan vähennetään verokilpailua asettamalla tosiasialliselle yhtiöveroasteelle 15 prosentin vähimmäistaso (4). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kun paketista on sovittu monenvälisessä yleissopimuksessa, sen soveltamisesta tulee pakollista ja komissio esittää ehdotuksen direktiiviksi, jolla se pannaan täytäntöön EU:ssa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio aikoo myös esittää uuden ehdotuksen, jonka mukaan EU:hun sijoittautuneiden ja pilarin 2 soveltamisalaan kuuluvien suurten yritysten tosiasiallinen yhtiöveroaste julkaistaisiin vuosittain ja tässä sovellettaisiin pilaria 2 koskevissa laskelmissa käytettäväksi sovittua menetelmää. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU aikoo osana avoimuutta koskevia pyrkimyksiään lisäksi puuttua kuoriyhtiöiden väärinkäyttöön verotustarkoituksissa esittämällä uuden lainsäädäntöaloitteen, jolla pyritään estämään yksityishenkilöiden ja yritysten harjoittama aggressiivinen verosuunnittelu, veronkierto ja rahanpesu. Kuoriyhtiöillä tarkoitetaan yhtiöitä, joiden läsnäolo on olematonta tai ei ole merkittävää ja jotka eivät harjoita lainkaan tai harjoittavat vain vähän todellista taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Komission strategiaan kuuluu myös puuttuminen velanoton suosimiseen yritysverotuksessa saattamalla oman pääoman ehtoiset sijoitukset vähemmän epäedulliseen asemaan. Tämä toteutetaan ottamalla käyttöön DEBRA-verovähennysjärjestelmä uutta oman pääoman ehtoista rahoitusta varten. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Komission on määrä perua vireillä olevat yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (CCCTB) koskevat ehdotuksensa (5) sen jälkeen, kun uusi ehdotus sisämarkkinoiden lujittamiseksi on esitetty. Kyse on uudesta BEFIT-kehyksestä (Business in Europe: Framework for Income Taxation), joka koskee yritysten tuloverotusta Euroopassa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | BEFIT-ehdotus tulee pohjautumaan pilareihin 1 ja 2. Komissio tekee ehdotuksen valmistelussa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaa myös huomioon Euroopan parlamentin näkemykset. Lisäksi se kuulee liike-elämän ja kansalaisjärjestöjen edustajia. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Komission strategiaan sisältyy suositus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava taannehtiva tappiontasaus. Tavoitteena on, että yrityksillä olisi entistä tasapuolisemmat toimintaedellytykset kaikkialla unionissa. Suositus koskee verovuosia 2020 ja 2021. |
| --- | --- |

2.12

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission kauan odotettuun aloitteeseen 2000-luvun yritysverotusstrategiasta. Komitea antaa vahvan tukensa sille, että komissio ottaa työssään huomioon kansainvälisen tason keskustelut ja sopimukset, ja arvostaa tällaista toimintatapaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kannattaa komission tavoitetta huolehtia siitä, että EU:n veropoliittisella ohjelmalla edistetään oikeudenmukaisen ja kestävän kasvun mahdollistamista koskevaa yleistavoitetta tukemalla laajempia EU:n politiikkoja, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, komission digitaalistrategiaa, Euroopan teollisuusstrategiaa ja pääomamarkkinaunionia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa tarvetta helpottaa rajatylittäviä investointeja ja vähentää yrityksille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia samalla kun Euroopan taloudesta tehdään vihreämpi ja digitaalisempi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK on huolissaan verotulovajeesta, vaikkakin yhtiöverotulot suhteessa BKT:hen ovat pysyneet EU:ssa ja OECD-maissa keskimäärin vakaina tai jopa kasvaneet kymmenen viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että eri maiden hallitukset ovat toteuttaneet hyvin kirjavia veronkierron ja veropetosten vastaisia toimenpiteitä ja että toimenpiteet ovat entisestään mutkistaneet jo valmiiksi monimutkaista tilannetta. Komitea kehottaa luomaan vankan, tehokkaan ja oikeudenmukaisen verokehyksen, jonka avulla pyritään vähentämään veropohjan rapautumiseen ja voitonsiirtoihin liittyvän toiminnan kannustimia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan kuuden viime vuoden aikana täytäntöön pantujen erilaisten veronkierronvastaisten säädösten vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kannustaa komissiota jatkamaan elpymisstrategian tukemiseksi käynnistämänsä oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevan toimintasuunnitelman toteuttamista (6) ottaen huomioon ETSK:n lausunnon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva paketti” (7). Komitea pitää tärkeänä nostaa Euroopan talouden tuottavuus vähintään kilpailevien talouksien tasolle. Verot ovat vain yksi mutta tärkeä tuottavuuteen vaikuttava tekijä (8). |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että G20-maiden valtiovarainministerit ovat ilmaisseet kannattavansa sopimusta, jonka 136 maata 140 maan joukosta allekirjoitti 8. lokakuuta 2021 osallistavassa kehyksessä. Tavoitteena on sopia maailmanlaajuisesti ja yhteisymmärryksessä kootusti siitä, miten verotusoikeudet jaetaan maiden kesken (9). Komitea korostaa kuitenkin tällaisten kunnianhimoisten tavoitteiden monimutkaisuuden vaikutuksia ja kehottaa panemaan pilarit 1 ja 2 täytäntöön yhtenäisesti ja koordinoidusti kaikkialla maailmassa. Aiheeseen liittyvissä EU:n ehdotuksissa on otettava huomioon sijoittautumisvapauden ja syrjimättömyyden kaltaisten unionin oikeuteen perustuvien vaatimusten erityispiirteet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK huomauttaa, että yksityiskohtaisen sopimuksen aikaansaamiseksi on tehtävä vielä paljon töitä. On ensiarvoisen tärkeää päästä sopimukseen lukuisista teknisistä näkökohdista. Kun sääntöjä sovelletaan EU:n tasolla, unionin alueella päätoimipaikkaansa pitävät yritykset eivät saa joutua epäedulliseen kilpailuasemaan muille keskeisille lainkäyttöalueille sijoittautuneisiin kilpakumppaneihinsa verrattuna (10). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että veropaketti on pantava täytäntöön samanaikaisesti sekä EU:ssa että tärkeimmissä kauppakumppanimaissa. Jos pilari 1 ei tule voimaan yhtäaikaisesti Yhdysvalloissa ja muissa merkittävissä kauppakumppanimaissa, eurooppalaiset yritykset saattavat joutua epäedulliseen kilpailuasemaan. Monenvälisen yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista on siksi koordinoitava kauppakumppaneiden kanssa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK korostaa, että on tärkeää saattaa sopimus osaksi lainsäädäntöä ja soveltaa pilarin 2 ja yritysten tosiasiallisen vähimmäisverotason osalta sääntöjä, jotka vastaavat täsmälleen maailmanlaajuisessa sopimuksessa sovittuja monimutkaisia sääntöjä. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi varattava riittävästi aikaa, jotta lopullinen hyväksytty teksti on käytettävissä ennen kuin direktiivi hyväksytään (11). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kannattaa komission aloitetta antaa suositus, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi mahdollistettava taannehtiva tappiontasaus. Tällaiset säännöt ovat kuitenkin tärkeitä paitsi pandemiatilanteessa myös normaaliolosuhteissa. Yritykselle ajan mittaan kertyneen nettovoiton olisi oltava yhtiöveron alaista. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK tukee komission toimia, joilla torjutaan kuoriyhtiöiden väärinkäyttöä rahanpesuun, yksityishenkilöiden ja yritysten aggressiiviseen verosuunnitteluun sekä veronkiertoon. Komitea odottaa pääsevänsä esittämään näkemyksensä kuoriyhtiöiden väärinkäytön torjumista koskevasta konkreettisesta ehdotuksesta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen ottaa käyttöön velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys. Investoiminen uuteen ympäristöystävällisempään teknologiaan on investoijille suuririskistä. Oman pääoman ehtoinen rahoitus on tällaisissa tilanteissa erityisen tärkeää, ja verojärjestelmille tyypilliseen vääristymään, joka tekee niistä oman pääoman ehtoiselle rahoitukselle epäedullisen, on puututtava (12). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK toteaa, että oman pääoman ehtoisen rahoituksen asemaa voitaisiin parantaa sekä yritystasolla että osakkeenomistajien tasolla. On tärkeää, että verokohtelu ei kannusta kanavoimaan varoja tasolta toiselle. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Lisäksi on syytä huomata, että jos lakisääteiset yhteisöverokannat nousevat, korkovähennyksen arvo nousee ja yrityksen on taloudellisesti edullisempaa investoida lainarahalla. Inflaation ja korkojen tai molempien nousulla olisi samanlainen vaikutus, ja se tekisi velanotosta nykyistäkin houkuttelevampaa (13). Koska tällaista kehitystä ei voida sulkea pois, komission tuleva aloite on erityisen tervetullut ja tärkeä. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti BEFIT-kehyksen tavoitteisiin ja odottaa pääsevänsä tarkastelemaan yksityiskohtaista ehdotusta. Ehdotuksessa olisi otettava huomioon eri jäsenvaltioiden aikojen saatossa tietyntyyppisiä osuuskuntia ja keskinäisiä yhtiöitä varten käyttöön ottamat erityiset oikeudelliset järjestelmät. Komitea kannustaa komissiota kutsumaan edistysaskelten ottamiseksi ja hyväksynnän saavuttamiseksi sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan mukaan keskusteluihin. |
| --- | --- |

4.10

5.   Muita kysymyksiä, joita 2000-luvun veropolitiikassa on käsiteltävä

| 5.1 | ETSK uskoo, että pandemia on saattanut muuttaa monia työpaikkoja siten, että etätyö yleistyy lähivuosina. Rajatylittävän etätyön veroseuraukset herättävät verotukseen liittyviä kysymyksiä sekä yritysten että yksityishenkilöiden näkökulmasta. Yritykselle voi syntyä tahattomasti kiinteä toimipaikka kaikkine verotuksellisine seurauksineen. Yksityishenkilöltä saatetaan periä veroa useista maista, ja sosiaalietuuksiin ja sosiaaliseen suojeluun voi kohdistua kielteisiä vaikutuksia. Tämä voi vaikuttaa myös eläkeoikeuksiin. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK kannustaa komissiota käsittelemään rajatylittävään työskentelyyn liittyviä tilanteita kiinteänä osana yritysverotusstrategiaa. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Myös arvonlisäveron soveltamisalaa olisi tarkasteltava uudelleen. Verovapaudet ja verotuksen porsaanreiät tekevät järjestelmästä monimutkaisen ja toimintaedellytyksistä epätasapuoliset ja johtavat verotulojen menetyksiin. ETSK kannustaa komissiota tarkistamaan alv-järjestelmän kattavuutta. |
| --- | --- |

5.3

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 312 final.

1

(2)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 8.

2

(3)  Soveltamisalaan kuuluvat monikansalliset yritykset, joiden maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 20 miljardia euroa ja tuottoaste (eli voitto ennen veroja suhteessa tuloihin) yli 10 prosenttia laskettuna keskiarvoistamismenetelmällä. Liikevaihdon kynnysarvo lasketaan 10 miljardiin euroon, mikäli täytäntöönpano onnistuu verotuksen oikeusvarmuus mukaan lukien. Asiaan liittyvä uudelleentarkastelu aloitetaan seitsemän vuoden kuluttua sopimuksen voimaantulosta ja saatetaan päätökseen yhden vuoden kuluessa. Kaivannaisteollisuus ja säännellyt rahoituspalvelut eivät kuulu soveltamisalaan. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf

3

(4)  Pilari 2 koostuu a) (veropohjan rapautumisen estämiseksi maailmanlaajuisella tasolla sovellettavien GloBE-sääntöjen ohella) kahdesta toisiinsa liittyvästä valtiotason säännöstä: i) tuloksilukemissääntö (Income Inclusion Rule, IIR), jonka mukaan emoyritykseltä kannetaan lisäveroa alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista, ja ii) aliverotettujen suoritusten sääntö (Undertaxed Payment Rule, UTPR), jolla kielletään vähennykset tai edellytetään vastaavaa oikaisua, jos alhaisen verotuksen piiriin kuuluvista osayksikön tuloista ei IIR-säännön mukaisesti peritä veroa, sekä b) sopimuspohjaisesta säännöstä (veronalaisuuden vaatimusta koskeva sääntö – Subject to Tax Rule, STTR), jonka nojalla lähdevaltiot voivat kantaa rajoitettua lähdeveroa tietyistä osapuolten suorittamista maksuista, joita on verotettu vähimmäisverotasoa alemman verokannan mukaisesti. STTR-säännön mukaisesti kannettu vero voidaan laskea GloBE-sääntöjen mukaisesti maksetuksi veroksi. GloBE-sääntöjä sovelletaan monikansallisiin yrityksiin, jotka ylittävät BEPS-toimintasuunnitelman toimenpiteessä 13 (maakohtainen raportointi) määritellyn 750 miljoonan euron kynnysarvon. Mailla on vapaus soveltaa IIR-sääntöä niiden alueella päätoimipaikkaa pitäviin monikansallisiin yrityksiin, vaikka yritykset eivät ylittäisikään kynnysarvoa. IIR- ja UTPR-sääntöjä sovellettaessa vähimmäisverotaso on 15 prosenttia. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf

4

(5)  COM(2016) 685 final ja COM(2016) 683 final.

5

(6)  COM(2020) 312 final.

6

(7)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 8.

7

(8)  Useissa raporteissa on tultu siihen johtopäätökseen, että yhtiöverot vaikuttavat kasvuun ja tuottavuuteen erityisen haitallisesti. OECD on tehnyt tämä päätelmän useasti, ks. esim. Tax and Economic Growth, OECD Economics Department Working Paper No. 620 tai Tax Policy Reform and Economic Growth, OECD (2010). Päätelmän kannalta tärkeitä näkökohtia ovat yhtiöveron siirtyminen työntekijöiden, erityisesti matalan osaamistason työntekijöiden, kannettavaksi sekä kielteinen vaikutus investointeihin. Myös muut verot, kuten ansiotuloverot, saattavat hidastaa kasvua ja tuottavuuden kehitystä.

8

(9)  Verosääntöjä sovelletaan kaikkiin tietyn kynnysarvon ylittäviin yrityksiin riippumatta siitä, millä aloilla ne toimivat, eikä ainoastaan niin sanottujen digitaalisten liiketoimintamallien mukaisiin tai kuluttajia palveleviin yrityksiin.

9

(10)  Jos UTPR-sääntöä ei ole eikä IIR-sääntöä sovelleta valtion sisällä, tuloksena olisi, että ulkomaiset – mm. yhdysvaltalaiset – monikansalliset konsernit edellyttävät tosiasiallista vähimmäisveroastetta vain rajatylittävissä tilanteissa. Tämä johtaisi siihen, että niiden alueelle sijoittautuneet tytäryhtiöt välttyisivät tosiasialliselta vähimmäisverotukselta: alhaisen verotuksen piiriin kuuluvat Yhdysvalloissa/ulkomailla päätoimipaikkaansa pitävien konsernien kotimaiset tytäryhtiöt voisivat edelleen hyötyä esimerkiksi tutkimus- ja kehittämistoiminnan perusteella myönnettävistä veronvähennyksistä tai -hyvityksistä ja maksaa sovitun vähimmäistason alittavan määrän veroja, kun taas EU:n alueella päätoimipaikkaansa pitävän konsernin ja sen kotimaisten tytäryhtiöiden tutkimus- ja kehittämistoiminnan perusteella saamat veronvähennykset tai -hyvitykset kumottaisiin lisäverolla, jos ne pitävät oman kotimaisen tosiasiallisen veroasteensa alle sovitun vähimmäistason.

10

(11)  Jos kaikista OECD:n osallistavassa kehyksessä tehtävän sopimuksen määräyksistä ei ole vielä tietoa, kun jäsenvaltiot hyväksyvät direktiivin, on käynnistettävä direktiivin muutosprosessi maailmanlaajuisen sopimuksen saattamiseksi EU:n tekemän sopimuksen muotoon. Osa jäsenvaltioista saattaa vastustaa tällaista direktiivin muutosta. Jotta maailmanlaajuinen sopimus voidaan saattaa asianmukaisesti ja täysimääräisesti osaksi EU:n lainsäädäntöä, sen on oltava kaikilta osin valmis ja tiedossa ennen kuin direktiivi hyväksytään.

11

(12)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta Yhtiöverotuksen merkitys yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä, EUVL C (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 13).

12

(13)  Ks. Mervyn King ja Don Fullerton, The Taxation of Income from Capital, The University of Chicago Press ja NBER (1984).

13

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/45

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2009/138/EY muuttamisesta oikeasuhteisuuden, valvonnan laadun, raportoinnin, pitkäaikaisia takuita koskevien toimenpiteiden, makrovakausvälineiden, kestävyysriskien, ryhmävalvonnan ja rajatylittävän valvonnan osalta”

(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))

ja ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vakuutus- ja jälleenvakuutusyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksen luomisesta ja direktiivien 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2009/138/EY ja (EU) 2017/1132 sekä asetusten (EU) N:o 1094/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta”

(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))

(2022/C 275/08)

| Esittelijä: | Jörg Frank VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |

Esittelijä:

Jörg Frank VON FÜRSTENWERTH

Toinen esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 22.11.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 26.11.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 169/0/2 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 22.11.2021

Euroopan unionin neuvosto, 26.11.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

8.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

169/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) yhtyy Euroopan komission arvioon siitä, että kolmeen pilariin (omaa varallisuutta koskevat määrälliset vaatimukset; liiketoiminnan organisointi ja valvonta; raportointi ja avoimuus) perustuva Solvenssi II -kehys on osoittautunut hyödylliseksi. Sääntelykehystä on kuitenkin syytä mukauttaa valtionvelkakriisistä saatujen kokemusten, matalien korkojen politiikan sekä covid-19-pandemian – joka ei ole suinkaan vielä ohi – ensi vaikutusten johdosta ja koska tiedossa on, että kriisejä tullaan näkemään myös vastaisuudessa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää erittäin myönteisenä, että Euroopan komissio käsittelee kysymystä vakuutusalan järjestelmäriskeistä. Vakuutuksenantajien riskiprofiili muuttuu. Ilmastokriisi aiheuttaa vakuutusalalle erityisen paljon haasteita varsinkin ilmastonmuutoksen vaikutusten ja uusien (esim. biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien) ympäristöriskien vaikutusten varalta otettavien vakuutusten osalta. Vakuutuksenantajiin kohdistuu lisäksi entistä suurempia riskejä niiden sijoittajaroolissa. Etenkään ilmastonmuutokseen liittyviä aineellisia riskejä, vastuuriskejä ja siirtymäriskejä ei ole arvioitu riittävän tarkasti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa Euroopan komission tavoitetta luoda sääntelykehys, jonka avulla kasvatetaan edelleen vakuutusalan osuutta investoinneista, joilla rahoitetaan siirtymistä kestävään talouteen, covid-19-pandemian jälkihoitoa ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Komitea korostaa kuitenkin, että rahoitusalan vakaus on kansalaisyhteiskunnalle tärkeä kysymys, ja kehottaa varmistamaan vakuutusalan riittävät pääomatasot ja riskeihin varautumisen. Vakuutusalan epävakaus merkitsisi selkeää takaiskua ilmastokriisin torjunnalle ja pandemian voittamiseen tähtääville toimille. |
| --- | --- |

1.3

2.   Yleistä

2.1   Euroopan komission lähestymistapa

| 2.1.1 | ETSK yhtyy Euroopan komission arvioon siitä, että kolmeen pilariin (omaa varallisuutta koskevat määrälliset vaatimukset; liiketoiminnan organisointi ja valvonta; raportointi ja avoimuus) perustuva Solvenssi II -kehys on osoittautunut hyödylliseksi. Euroopan vakuutusala on selvinnyt kehyksen avulla hyvin valtionvelkakriisiin liittyvistä myllerryksistä, yhä jatkuvasta matalien korkojen politiikasta ja covid-19-pandemian – joka ei ole suinkaan vielä ohi – ensi vaikutuksista. ETSK pitää järkevänä ja tarpeellisena tehdä sääntöjen soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella tarvittavat johtopäätökset erityisesti mitä tulee oikeasuhteisuuskysymyksiin sekä vakavaraisuutta ja riskeihin varautumista koskeviin sääntöihin. Nimenomaan viimeksi mainitut seikat ovat ratkaisevia yritysten pääomatarpeiden ja siten sen roolin kannalta, joka vakuutusalalla voi olla tuotteiden tarjoajana ja talouteen sijoittavana tahona. |
| --- | --- |

2.1.1

2.2   Yhdenmukaisuus EU:n muiden politiikkojen kanssa

| 2.2.1 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano ja covid-19-pandemian jälkihoito ovat ehdottoman ensisijaisia toiminta-aloja, jotka vaativat paljon julkista ja yksityistä pääomaa. Vakuutusala tekee pitkän aikavälin sijoituksia, ja eurooppalaisten vakuutuksenantajien sijoitusten arvo oli vuonna 2020 yli 10 biljoonaa euroa. Ala voisikin osallistua paljon nykyistä enemmän ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen sekä infrastruktuurihankkeiden ja kohtuuhintaisen asuntotarjonnan rahoittamiseen. Kyky tähän riippuu suurelta osin Solvenssi II -järjestelmässä sovellettavista vakavaraisuutta ja riskeihin varautumista koskevista säännöistä. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | ETSK kannattaa Euroopan komission tavoitetta luoda sääntelykehys, jonka avulla kasvatetaan edelleen vakuutusalan osuutta investoinneista, joilla rahoitetaan siirtymistä kestävään talouteen ja covid-19-pandemian jälkihoitoa. Komitea korostaa samanaikaisesti, että vakuutettujen henkilöiden ja edunsaajien suojeluun sekä rahoitusvakauden turvaamiseen liittyviä Solvenssi II -järjestelmän suojelutavoitteita ei saa vaarantaa. Tämä saattaa kuitenkin uhata, jos vakuutuksenantajien sijoituksiin liittyvästä tiukasta riskinarvioinnista poiketaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tukemiseksi. Solvenssi II -järjestelmän mukaisten kuluttajansuojasääntöjen olisi katettava vakuutusalan sijoitukset ja toiminta aloilla, joille vakuutuksenantajat ohjaavat varoja viranomaistahojen tai julkisen vallan kehotusten perusteella. Kyseiset sijoitukset voivat tällöin tuottaa tilanteen mukaan hyötyä tai tappiota. Kaikkiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan tai esimerkiksi NextGenerationEU-välineeseen liittyviin sijoituksiin on joka tapauksessa sovellettava samanlaista riskinarviointia kuin kaikkiin muihinkin sijoituksiin. Kestävällä pohjalla oleva vakuutusvalvonta edellyttää näyttöön perustuvaa riskinarviointia ja siihen tukeutuvaa pääomien määritystä. ETSK kannattaa varauksetta Euroopan komission lähestymistapaa, jonka mukaan pääomavaatimuksia koskevia nykyisiä sääntöjä tulee tarkistaa siltä osin kuin ne ovat johtaneet epäsopiviin (liiallisiin tai riittämättömiin) pääomavaatimuksiin. Euroopan komission ehdotukset osoittavat, millaista liikkumavaraa jo pelkästään tämän ansiosta voi syntyä. Mikäli pääomavaatimukset ovat liian vaatimattomia (esimerkiksi kun on kyse ilmastonmuutokseen liittyvistä riskeistä), niitä on kuitenkin korotettava alan vakauden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | ETSK kannattaa Euroopan komission pyrkimyksiä edistää jälleen merkittävästi pääomamarkkinaunionin toteuttamista. Sisämarkkinoiden aikaansaaminen helpottaisi sekä covid-19-pandemiasta toipumisen että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoittamista yksin senkin johdosta, että kuluttajat voisivat nähdä todellisten rahoitusalan sisämarkkinoiden luomisen edistyvän, vaikka pääomamarkkinaunionin toteuttamisen tiellä on toki edelleen monia oikeudellisia ja tosiasiallisia esteitä. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen siitä, että vakuutusalalla olisi oltava vahvempi rooli vihreän siirtymän rahoittamisessa. Vakuutusalan olisi myös pyrittävä vähentämään kaikkia sijoituksistaan ja vakuutustoiminnastaan aiheutuvia kielteisiä sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia. Tässä on järkevää luoda yhteys EU:n kestävyysluokitusjärjestelmään. ETSK kehottaa ottamaan järjestelmällisesti huomioon myös sosiaalisen kestävyyden tavoitteet, sillä työntekijöiden oikeuksien ja ihmisoikeuksien noudattamatta jättäminen voi sekin kasvattaa riskejä. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Ehdotuksilla on tarkoitus yksinkertaistaa monimutkaista Solvenssi II -järjestelmää monilta osin, mikä on myönteistä. Sitä vastoin on vaikea ymmärtää ja mahdotonta hyväksyä, että sisäisten mallien käyttäjillä on vastaisuudessa velvollisuus raportoida myös niin kuin ne käyttäisivät standardikaavaa. Kaksinkertaista raportointia ei saa vaatia. |
| --- | --- |

2.2.5

2.3   Delegoidut säädökset

| 2.3.1 | ETSK on tietoinen siitä, että Euroopan komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä tiettyjen – etenkin teknisten – sääntöjen vahvistamiseksi. Komissio esittää useita ehdotuksia, jotka se haluaisi panna täytäntöön delegoiduilla säädöksillä. Kyse on erittäin tärkeistä ja taloudellisesti hyvin merkittävistä ehdotuksista, joiden aiheista mainittakoon esimerkkeinä erityisesti volatiliteettikorjaus, vastaavuuskorjaus ja ekstrapolointi sekä luonteeltaan mitä suurimmassa määrin poliittinen päätös siitä, missä määrin ja millaisin sijoituksiin liittyvän riskinarvioinnin rajoituksin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoittamista helpotetaan. ETSK kehottaa tässäkin yhteydessä hyväksymään säädökset tärkeistä talouspoliittisista kysymyksistä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, johon Euroopan parlamentti osallistuu ja johon liittyen kuullaan kansalaisyhteiskuntaa, eikä delegoituina säädöksinä. Euroopan parlamentilla, Euroopan komissiolla ja myös ETSK:lla olisi oltava selkeä käsitys delegoitujen säädösten sisällöstä ja vaikutuksista ennen kuin Solvenssi II -paketti hyväksytään. |
| --- | --- |

2.3.1

2.4   Mukautusten arviointi – Vaikutustenarvioinnit: kilpailukyky

| 2.4.1 | ETSK ehdottaa, että Solvenssi II -kehyksen toimintalogiikkaa arvioidaan lähivuosina kaikilta osin. Toimintaedellytykset ovat muuttuneet monin tavoin ja muuttuvat edelleen, minkä johdosta arviointi on ehdottoman välttämätöntä. Tässä yhteydessä voisi olla hyödyllistä tehdä kilpailukykytarkistus, jotta voidaan tarkastella muutettujen sääntöjen vaikutuksia Euroopan vakuutusalan kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.4.1

3.   Erityistä

3.1   Oikeasuhteisuus ja kynnysarvot

| 3.1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission pyrkimykseen parantaa suhteellisuusperiaatteen mukaisuutta. Erittäin monimutkaisen ja raskaan sääntelykehyksen yksinkertaistaminen on erityisen tärkeää riskeille vähemmän altistuville ja pienille vakuutuksenantajille, jotka ovat keskeinen osa alueellista monimuotoisuutta. Solvenssi II -järjestelmään liittyviä riskinhallinta- ja raportointivaatimuksia olisi todellakin tarkistettava ja mukautettava sääntöjen pohjalta. On kuitenkin valitettavaa, että kriteerinä on edelleen ainoastaan yrityksen koko eikä vakavaraisuusvaatimuksia mukauteta vastaamaan todellisia riskejä, joita vakuutuksenantajalla on liiketoimintamallissaan. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Euroopan vakuutusmarkkinoiden yhtenä merkittävänä vahvuutena on suurten ja pienten vakuutuksenantajien laaja kirjo: osa niistä toimii kansainvälisellä tasolla, ja osalla on vahva asema alueellisesti. Valttina on myös oikeudellisten muotojen moninaisuus (osakeyhtiö, osuuskunta). Tätä monimuotoisuutta ei saisi vaarantaa sälyttämällä vakuutuksenantajille liiallista hallintotaakkaa. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Pitkäaikaiset takuut

| 3.2.1 | ETSK kannattaa Euroopan komission aikomusta tarjota vakuutusalalle mahdollisuus osallistua entistä laajemmin Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon, ilmastonmuutoksen ja sen seurausten torjunnan sekä covid-19-pandemian jälkihoidon rahoittamiseen siten, että pääomavaatimuksista tehdään tarkoituksenmukaisemmat. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano ei saa epäonnistua sen vuoksi, että kestävään talouteen siirtymistä varten ei ole riittävästi rahoitusta, eikä kestävän kehityksen tavoitteita saa vaarantaa riittämättömillä pääomavaatimuksilla, jotka tekevät ympäristöä voimakkaasti kuormittavasta toiminnasta keinotekoisesti kannattavan sijoituskohteen. Tarvittavia omia varoja koskevien sääntöjen tarkistaminen on keskeistä näiden kysymysten ratkaisemiseksi. ETSK katsoo, että Solvenssi II -sääntöjä voidaan muuttaa vain siinä määrin kuin vakuutettujen henkilöiden ja edunsaajien suojelua koskevat valvontatavoitteet ja rahoitusvakaustavoite eivät vaarannu. On tähdättävä siihen, että kannustimet, joita vakuutuksenantajille tarjotaan sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita tukevaan toimintaan kohdistuvien sijoitusten edistämiseksi, ja toisaalta vakavaraisuusvaatimukset ovat asianmukaisessa tasapainossa. Sitä ei ole vielä saavutettu. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK kannattaa komission ehdotuksia pitkäaikaisiin sijoituksiin liittyvän volatiliteetin vähentämisestä ehdotetun volatiliteettikorjauksen avulla. Samanaikaisesti komissio kuitenkin lisää volatiliteettia suhteelliseen riskien korjaamiseen (prosentuaalinen vähennys marginaaleista) siirtymisen myötä, mikä on haitallista. Ei ole selvää, miksi riskikorjausta ei voitaisi pitää ennallaan. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Euroopan komission ehdotukset, jotka koskevat riskimarginaalin muuttamista (esimerkiksi pääoman kustannuksen taso 5 prosenttia ja likviditeettinäkökohdan huomiotta jättäminen), korkoriskiä sekä marginaali- ja korkoriskin välistä korrelaatiota, ovat hyödyllisiä eivätkä vaaranna Solvenssi II -järjestelmän suojelutavoitteita. Erityistä huomiota on kuitenkin kiinnitettävä luokkaa 2 koskeviin tekstikohtiin, sillä tilannetta yleisesti ottaen parantavat ehdotukset voivat myös vaikuttaa haitallisesti pienten ja keskisuurten vakuutuksenantajien sijoitussalkkuihin. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK suhtautuu periaatteessa myönteisesti Euroopan komission ehdotuksiin pitkäaikaisten pääomasijoitusten muodostaman omaisuuseräluokan luokittelukriteerien tarkistamisesta siten, että samalla taataan rahoitusvakaus. Tarkistuksen johdosta vakuutusyhtiöiden on helpompi päästä suotuisan pääomakohtelun piiriin, kun ne tarjoavat talouden käyttöön pitkäaikaista pääomaa, mikäli pääoma investoidaan sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden mukaisesti. Säännöistä ei saa tehdä liian monimutkaisia. Tätäkin kysymystä voidaan arvioida tyhjentävästi vasta sitten, kun luokkaa 2 koskevat ehdotukset ovat tiedossa. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Euroopan komissio ilmoittaa kaavailevansa uutta ekstrapolointimenetelmää. Ekstrapolointi on laskentamenetelmä, jonka avulla voidaan määrittää sellaisiin vakuutussopimuksiin liittyvät vastuuvelat, joiden maturiteetti ulottuu kauemmas tulevaisuuteen kuin miltä ajalta pääomamarkkinoilta on saatavilla luotettavia tietoja riskittömistä koroista. Tämä menetelmä on olennainen vastuuvelkojen ja siten myös tarvittavan oman varallisuuden määrittämiseksi. Ekstrapolointi on erityisen tärkeää henkivakuutuksissa, mutta ei pelkästään niissä. Euroopan komissio myöntää itsekin tiedonannossaan COM(2021) 580 final, että ehdotus, jonka se aikoo toteuttaa myöhemmin annettavalla delegoidulla säädöksellä, ”vaikuttaa merkittävästi vakuutuksenantajien pääomaresursseihin useilla markkinoilla”. Tähänastisten tietojen perusteella tämä merkittävä vaikutus kasvattaisi tarvittavaa pääomaa vahinkovakuutusalalla yli 10 prosentilla, mikä heikentäisi mahdollisia vakuutuksenantajien pääoman vapauttamiseen liittyviä vaikutuksia. ETSK katsoo, että näin kauaskantoisesta toimesta olisi päätettävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Ilmastonmuutosskenaarioiden analysointi ja EIOPAn (1)
  toimeksianto kestävyysriskien osalta

| 3.3.1 | ETSK kannattaa varauksetta sitä, että vakuutuksenantajien on tunnistettava olennainen altistumisensa ilmastonmuutosriskeille ja arvioitava keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia liiketoimintaansa. Komitea suosittaa, että nämä skenaarioanalyysit ulotetaan koskemaan kaikkia ympäristöriskejä ja että kyseisiin vaatimuksiin sovelletaan kaksinkertaisen olennaisuuden periaatetta. Vakuutuksenantajilta olisi myös edellytettävä, että ne arvioivat ja pyrkivät tarvittaessa vähentämään toimintansa vaikutuksia ilmastonmuutokseen ja yleensä ympäristöön. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen antaa EIOPAn tehtäväksi ehdottaa kestävyysriskien johdosta pääomavaatimuksiin mahdollisesti mukautuksia kertomuksessa, joka sen tulee antaa 28. kesäkuuta 2023 mennessä Euroopan järjestelmäriskikomiteaa kuultuaan. Näin laaja-alaisista kysymyksistä on perusteltua keskustella empiiristen tietojen pohjalta. Komitea katsoo kuitenkin, että kertomuksen esittämiselle asetettu määräaika ei ole riittävän kunnianhimoinen. Ilmastonmuutoksen seurausten lievittämiseksi tarvitaan nopeita toimia. ETSK korostaa jo nyt, että näiden ehdotusten pohjalta tehtävät johtopäätökset koskevat Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoituksen kannalta olennaisen tärkeitä kysymyksiä, jotka eivät siis ole luonteeltaan teknisiä vaan poliittisia ja joita olisi komitean mielestä käsiteltävä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä, johon Euroopan parlamentti osallistuu. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Ryhmävalvonta

| 3.4.1 | Käytännön valvonta on paljastanut heikkouksia ryhmävalvontaa koskevassa sääntelyssä. ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotuksia, joiden mukaan vakuutushallintayhtiöt ja rahoitusalan sekaholdingyhtiöt tulee sisällyttää suoraan EU:n valvontakehyksen soveltamisalaan. Kuluttajan näkökulmasta on tärkeää varmistaa, että ulkopuoliset toimijat voivat saada selkeän kuvan yritysryhmän vastuusuhteista. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Vakuutusten rooli pandemioiden aikana ja muiden laajoihin talouden häiriöihin johtavien tapahtumien yhteydessä

| 3.5.1 | ETSK yhtyy Euroopan komission arvioon, jonka mukaan pandemia on osoittanut, että etenkin toiminnan keskeytysten ja matkavakuutusten osalta tarvitaan selkeämpiä ja yksiselitteisempiä tietoja vakuutusturvan ehdoista ja siitä, millaisia takeita kuluttajilla on, ja että on pidettävä jatkuvasti huolta siitä, että vakuutustuotteet vastaavat edelleen kuluttajien tarpeita. Yhtä tärkeää on, että kuluttajat voivat myös käyttää oikeuksiaan. Vakuutustuotteiden nykyisenlainen valvonta ei selvästikään toimi riittävän hyvin. ETSK kehottaa komissiota pyytämään EIOPAlta konkreettisia ehdotuksia paremmista ratkaisuista edellä kuvattuun ongelmaan, joka on ollut tiedossa jo pitkään. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Pandemia ja ilmastonmuutoksen vaikutukset, jotka ovat koetelleet Eurooppaa ennennäkemättömässä mitassa metsäpalojen, kuivuuden, metsäkuolemien, rankkasateiden ja tulvien muodossa, sekä kyberriskien kaltaiset uudet suurriskit herättävät kysymyksen vakuutusturvan saatavuudesta tällaisten tapahtumien varalta, jotka eivät jää yksittäistapauksiksi. ETSK kannattaa voimakkaasti Euroopan komission suunnitelmaa käynnistää viimeistään vuonna 2022 ilmastokestävyyttä koskeva vuoropuhelu, joka kokoaa yhteen vakuutuksenantajia, jälleenvakuuttajia, viranomaisia ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä. Komitea kehottaa kutsumaan kansalaisyhteiskunnan edustajat alusta alkaen mukaan tähän vuoropuheluun. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Vakuutustakuujärjestelmät, elvytys ja kriisinratkaisu sekä uudet valvontatoimenpiteet

| 3.6.1 | Euroopan komissio ei esitä ehdotuksia, joilla pyrittäisiin yhtenäistämään Euroopan hyvin kirjavaa vakuutustakuujärjestelmien kenttää. Komissio jättää tämän tekemättä siitä huolimatta, että vakuutustakuujärjestelmät tarjoavat vakuutetuille henkilöille ja edunsaajille tärkeän viimekätisen suojan. Euroopan laajuinen vakuutustakuujärjestelmien kehys, jossa otetaan huomioon tuotteiden luonne ja siten kuluttajien suojelutarve, lujittaisi merkittävästi luottamusta vakuutusalan eurooppalaisiin sisämarkkinoihin. ETSK pitää välttämättömänä, että vakuutustakuujärjestelmille määritellään ainakin tietyt yhdenmukaiset vähimmäissäännöt, kuten myös EIOPA on ehdottanut. Komitea ymmärtää toisaalta myös, että tästä aiheutuu – kuten Euroopan komissiokin huomauttaa – vakuutusmarkkinoille merkittävää taloudellista taakkaa tietyissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole vakuutustakuujärjestelmiä. Kyseiset maat eivät pidä tätä kohtuullisena covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tässä vaiheessa. ETSK kehottaa Euroopan komissiota esittämään ensi vaiheessa pikaisesti ehdotuksen vakuutustakuujärjestelmien vähimmäispuitteista asianmukaisine siirtymäkausineen, aiheuttamatta markkinoille liiallista rasitusta. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Elvytystä ja kriisinratkaisua koskevalla ehdotuksella (2) Euroopan komissio pyrkii vahvistamaan valvontavälineistöä siten, että valvontaviranomaiset voivat toimia entistä nopeammin ja tehokkaammin yrityksen ajauduttua kriisiin ja ennen kaikkea kriisin uhatessa. Välineistöön kuuluvat mm. ennakoivan elvytyksen ja kriisinratkaisusuunnitelman laatimisen kaltaiset toimenpiteet, joita voidaan toteuttaa myös yritysryhmien tasolla. Ehdotuksessa määritellään kriisinratkaisuvälineet ja -valtuudet tekemättä kuitenkaan selkeää eroa nykyisiin Solvenssi II -valvontatoimenpiteisiin. Niin kutsuttu toimenpidehierarkia, joka on kuitenkin osoittanut toimivuutensa, kyseenalaistuu monin paikoin, koska uusia toimintavaltuuksia on tarkoitus käyttää jo ennen kuin vakavaraisuuspääomavaatimus jää täyttymättä. ETSK:n mielestä on olennaisen tärkeää, että ehdotetut toimenpiteet sopivat saumattomasti yhteen toimenpidehierarkiaa koskevien sääntöjen kanssa. Kriisinratkaisusääntöjen olisi helpotettava yhdenmukaista toimimista yritysryhmien tasolla, erityisesti kun on kyse rahoitusalan yritysten sekaryhmistä. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Argumenttina ehdotuksia vastaan on esitetty, että covid-19-pandemia ja erityisesti matalien korkojen politiikka ovat osoittaneet Solvenssi II -välineistön olevan riittävä hankalien tilanteiden ratkaisemiseksi. Vaikka tämä pitäisikin suurelta osin paikkansa, ETSK ei yhdy kyseiseen näkemykseen. Aiemmista rahoituskriiseistä saatujen kokemusten perusteella komitea pitää välttämättömänä, että yritystasolla aloitetaan vaiheittaiset kriisitoimenpiteet jo ennen vähimmäispääomavaatimusten alittumista, heti kun tilanteen heikkenemisestä on nähtävissä selviä merkkejä. ETSK huomauttaa, että EIOPAn ja kansallisten valvontaviranomaisten tehtävien selkeä määrittely ja erittely on erittäin tärkeää, kun sääntöjä laaditaan ja pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

3.6.3

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (European Insurance and Occupational Pensions Authority, EIOPA).

1

(2)  COM(2021) 582 final.

2

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022”

(COM(2021) 740 final)

(2022/C 275/09)

| Esittelijä: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Judith VORBACH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 8.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 140/5/38 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

8.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

140/5/38

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU oli kokenut vastoinkäymisiä ja kriisejä jo kauan ennen covid-19-pandemian puhkeamista. Vuonna 2020 unioni ajautui ennennäkemättömän syvään taantumaan ilman, että aiempia haasteita oli vielä läheskään ratkaistu. EU toteutti hyvin mittavia tukitoimia lievittääkseen iskua ja pitääkseen tilanteen vakaana. Pandemian torjumiseksi tarvitaan kuitenkin välttämättä ylikansallisia toimia, ja ETSK kehottaa tekemään EU:n terveyspolitiikan alalla ennakoivaa yhteistyötä, nostamaan rokotusastetta ja omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jotta EU:n tasolla voidaan käydä avointa keskustelua TRIPS-sopimusta koskevasta väliaikaisesta ja vapaaehtoisesta poikkeuksesta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa vaurauteen keskittyvää toimintapolitiikkaa sekä EU:n ”kilpailukykyisen kestävyyden” asialistaa. Sen kaikille neljälle ulottuvuudelle – ympäristökestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus – sekä kilpailukyvylle olisi annettava yhtäläinen painoarvo, jotta toivotut vahvistusvaikutukset saataisiin aikaan ja muutokset voidaan toteuttaa onnistuneesti. Esimerkiksi oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen kestävyys ovat kilpailukyvyn keskeisiä osatekijöitä ja päinvastoin. Mitä heikompi on kansanedustuslaitosten, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuja-asema, sitä todennäköisemmin erot lisääntyvät ja hyväksyntä heikkenee erityisesti kun on kyse talouden siirtymästä kohti ilmastoneutraaliutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yhtenä haasteenamme on purkaa mahdollisimman pitkälti taloudellisen hyvinvoinnin kytkös ympäristön pilaantumiseen. Tässäkin tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikenlaiset ympäristövahingot. Lupaukset turvata sosiaalinen hyvinvointi eivät saa jäädä pelkäksi sanahelinäksi. On ratkaisevan tärkeää pitää huoli siitä, että siirtymän edellyttämät ponnistelut ja siitä saatava hyöty jakautuvat oikeudenmukaisesti. ETSK korostaa sen merkitystä, että liiketoimintaympäristö on vakaa ja että Euroopassa säilytetään vahvat teollisuuden arvoketjut, ja kehottaa eurooppalaisia teollisuusjohtajia pyrkimään kohti kestävää kehitystä. Hiilirajamekanismista on tehtävä tehokas, ja valtiontukitoimenpiteet tulee kytkeä laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä työntekijöiden oikeuksien ja verovelvoitteiden noudattamiseen. ETSK korostaa myös, että mahdollinen painopisteen siirtäminen ympäristöverotukseen ei saa johtaa regressiivisiin tulonjakovaikutuksiin tai energiaköyhyyteen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin, jotka koskevat uudistuksia ja investointeja sekä oikeudenmukaisten sisämarkkinoiden edistämistä, jotta voidaan taata vahva taloudellinen perusta. Sisämarkkinoiden edistämiseen ja liiketoimintaympäristön kehittämiseen liittyvät toimet ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin vauhdittamiseksi ja tuottavuuden parantamiseksi. Oikeudenmukainen lähestymistapa tuottavuuteen on niin ikään ratkaiseva kilpailukyvyn ja ylöspäin suuntautuvan lähentymisen edistämiseksi pitkällä aikavälillä. Sosiaaliset ja työntekijöiden oikeudet ovat kuitenkin perustavan tärkeitä mutta eivät kuulu perustuslaillista suojaa nauttiviin sisämarkkinoiden vapauksiin. ETSK kehottaa tekemään asianmukaisia ehdotuksia siitä, miten voidaan taata sellaisten kansallisten sääntöjen noudattaminen, joilla ei ole perussopimusten antamaa suojaa. ETSK kehottaa lievittämään energian hintojen nousun tuotannolle ja jakelulle aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia ja pitää myönteisenä, että rahoitusmarkkinoille ilmastokriisistä koituvien riskien seurantaa tehostetaan. Pääomamarkkinaunionin ja pankkiunionin syventämisen avulla olisi vahvistettava rahoituskanavia, edistettävä investointitoimintaa ja parannettava häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että pyrkimällä samanaikaisesti oikeudenmukaiseen ja tasapuoliseen vihreään ja digitaaliseen siirtymään, joka edellyttää kestäviä sosiaalisia olosuhteita, valetaan perusta tulevalle vauraudelle ja häiriönsietokyvylle. Hyvin suunnitellut työvoimapolitiikat ja sosiaalisen suojelun järjestelmät luovat perustan joustavalle sopeutumiselle muutoksiin sekä osallistavalle kasvulle. ETSK on täysin samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimia oppimistulosten parantamiseksi koulutusjärjestelmiensä kaikissa osissa ja että mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen olisi taattava. Komitea kehottaa komissiota tarkastelemaan monivuotisesta rahoituskehyksestä ja NextGenerationEU-välineestä myönnettävän rahoituksen jakaumavaikutuksia ja varmistamaan, että rahoituksella edistetään vihreämmän digitaalisen talouden kehitystä ja ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Talouden elpyminen ja vakaa osallistava kasvu ovat kestävän julkisen talouden ennakkoedellytyksiä. Toimintapolitiikan on pysyttävä kannustavana, ja sen avulla on kyettävä vastaamaan jatkuvaan epävakauteen. ETSK suhtautuu myönteisesti yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiseen. Kun siitä luovutaan, on otettava huomioon, millä tasolla taloudellinen toiminta, työllisyys ja köyhyys ovat kriisiä edeltäneeseen tasoon verrattuna. Komitea kehottaa lisäksi komissiota esittämään ennen uudistetun kehyksen voimaantuloa suuntaviivoja siirtymäkaudelle. ETSK kehottaa olemaan edistämättä sellaisia toimintapolitiikkoja, joilla supistetaan sosiaali-, koulutus- ja terveydenhuoltoalan juoksevia menoja, ja peräänkuuluttaa oikeudenmukaista tulopolitiikkaa. Makrotalouden epätasapainoa koskevaan menettelyyn perustuvassa valvonnassa ei lisäksi ole otettu riittävästi huomioon ilmaantuvien uusien taloudellisten haasteiden keskinäistä vuorovaikutusta, ja ETSK kehottaa tarkkailemaan myös sosiaalista epätasapainoa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK:n näkemyksen mukaan talouspolitiikassa ollaan siirtymässä uuteen vaiheeseen ja EU-ohjausjakson kehittäminen vuonna 2022 tarjoaa mahdollisuuden parantaa taloudellista, ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. Kilpailukykyisen kestävyyden asialistassa sovelletun tasapainoisen lähestymistavan tulee kuvastua tulevissa maakohtaisissa suosituksissa, ja työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista tulee viimein lisätä. Maakohtaiset suositukset saavat enemmän poliittista painoarvoa, kun ilmoitetuista uudistuksista kiinni pitäminen asetetaan elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävien avustusten maksamisen ehdoksi. Yhä vahvempi keskittyminen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteisiin on tervetullutta, mutta epäselväksi jää, missä määrin pilari tullaan käytännössä ottamaan huomioon maakohtaisissa suosituksissa ja elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. Talouden ohjausjärjestelmä on nivottava EU-ohjausjaksoon siten, että varmistetaan kansanedustuslaitosten, työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan demokraattinen osallistuminen. |
| --- | --- |

1.7

2.   Yleistä

| 2.1 | EU oli kokenut taloudellisia ja sosiaalisia vastoinkäymisiä ja kriisejä jo ennen covid-19-pandemian puhkeamista. EU:n talous nousi vuonna 2014 vihdoin pitkästä taantumasta, joka johtui vuonna 2008 alkaneesta finanssikriisistä, ja jatkoi sen jälkeen kasvuaan. Myös työllisyysaste nousi. Julkisten investointien määrä oli kuitenkin laskenut alle tason, jolla niiden tulisi olla julkisen pääomavarannon pitämiseksi vakaana suhteessa bruttokansantuotteeseen. Vaikka EU on maailmanlaajuisessa vertailussa kaiken kaikkiaan suhteellisen vauras talousalue, unionin maiden ja alueiden väliset erot sekä eriarvoisuus ja sukupuolten välinen kuilu yhteiskunnissamme pysyivät ennallaan. Ilmastokriisin uhka ja teknologisen muutoksen aiheuttamat haasteet olivat jo nähtävissä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Maaliskuussa 2020 covid-19-pandemia ja sen hillitsemiseksi toteutetut toimenpiteet muuttivat tilannetta jyrkästi. EU ajautui ennennäkemättömän syvään taantumaan (1) ilman, että aiempia haasteita oli vielä läheskään ratkaistu. Pandemia ja sen vaikutukset olivat ennenkokemattomia, mutta niin olivat myös hädän lievittämiseksi toteutetut EU:n solidaarisuustoimet, kuten yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi ja SURE-väline (2). ETSK arvostaa erityisesti sitä, että EU onnistui laatimaan ja hyväksymään NextGenerationEU:n kaltaisen laajan aloitteen näin vakavan kriisin keskellä. Aloitteen on tarkoitus auttaa paitsi kriisin selättämisessä myös siirtymäprosessin toteuttamisessa, mikä on erittäin perusteltua. Yhteenkuuluvuutta edistävän kattavan tukipolitiikan avulla on saatu vahvistettua luottamusta, mikä on auttanut lievittämään kriisin sosioekonomisia seurauksia, jotka olisivat muuten saattaneet johtaa taloudelliseen ja poliittiseen epävakauteen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Talouden ja pandemian välinen tiivis yhteys kävi ilmeiseksi myös, kun epidemiologisen tilanteen parantuminen käänsi talouden nousuun vuoden 2021 puolivälissä. Syksyn 2021 ennusteen mukaan taloudessa siirrytään elpymisestä laajentumisvaiheeseen ja kasvu kiihtyy 4,3 prosenttiin vuonna 2022. Työpaikkojen syntyyn odotetaan yhtä myönteistä kehitystä (3). Kun otetaan huomioon tartuntamäärien äkillinen kääntyminen jälleen nousuun ja omikronmuunnos, nämä myönteiset ennusteet eivät ehkä valitettavasti toteudu. ETSK korostaa tilanteen huomattavaa epävarmuutta ja pandemian merkittävää vaikutusta taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pandemian torjuntaa ja uusien virusmuunnosten ehkäisemistä ei voida toteuttaa onnistuneesti pelkästään kansallisella tasolla, vaan on toimittava valtioiden rajat ylittävästi. ETSK kehottaa tekemään EU:n terveyspolitiikan alalla tiivistä ja ennakoivaa yhteistyötä. Tämä auttaa paitsi pääsemään yli terveyskriisistä myös lievittämään sen talousvaikutuksia. Komitea suosittaa, että rokotusasteen nostamista pidetään edelleen yhtenä päätavoitteena, ja kehottaa omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan siksikin, että rokotteiden riittävä saatavuus koko maailmassa on myös EU:n oman edun mukaista. ETSK kehottaa komissiota käynnistämään tätä varten EU:n tasolla avoimen keskustelun siitä, että covid-19-rokotteiden, -hoitojen ja -testien osalta poikettaisiin väliaikaisesti ja vapaaehtoisesti TRIPS-sopimuksen määräyksistä (4). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti selvityksessä kestävästä kasvusta hahmotellun ”kilpailukykyisen kestävyyden” asialistan moniulotteiseen lähestymistapaan. Se vastaa vaurauteen keskittyvää poliittista lähestymistapaa, jota ETSK on peräänkuuluttanut aiemmissa lausunnoissaan kehottaen ottamaan huomioon useita tavoitteita: ympäristökestävyys ja sosiaalinen kestävyys, kestävä ja osallistava kasvu, täystyöllisyys ja laadukkaat työpaikat, oikeudenmukainen jakautuminen, terveys ja elämänlaatu, rahoitusmarkkinoiden vakaus, hintavakaus, oikeudenmukaiseen ja kilpailukykyiseen teollisuuden ja talouden rakenteeseen pohjautuva tasapainoinen kauppa sekä julkisen talouden vakaus. Nämä tavoitteet ovat myös johdonmukaisia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklassa asetettujen tavoitteiden kanssa ja liittyvät läheisesti toisiinsa. Ilmastoneutraalin talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä on esimerkiksi ratkaisevan tärkeää omaksua sellainen lähestymistapa kestävään kasvuun, että huomioon otetaan muitakin tavoitteita kuin BKT:n kasvu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kilpailukykyisen kestävyyden asialistan neljä ulottuvuutta – ympäristökestävyys, tuottavuus, oikeudenmukaisuus ja makrotalouden vakaus – liittyvät sitä paitsi läheisesti toisiinsa ja ovat kaikki yhtä tärkeitä. Ne kaikki ovat saman palapelin paloja eivätkä voi toteutua ilman toisiaan, joten yksikään niistä ei ole toissijainen suhteessa toiseen. Komissio korostaa aivan oikein, että kyseisten ulottuvuuksien tulisi vahvistaa toisiaan. ETSK pitää tätä tervetulleena mutta kiinnittää myös huomion supistumisvaikutusten vaaraan. Mitä heikompi on kansanedustuslaitosten, työmarkkinaosapuolten ja muiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuja-asema, sitä todennäköisemmin nämä neljä ulottuvuutta erkaantuvat toisistaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK huomauttaa lisäksi, että neljään toisiinsa kytkeytyvään ulottuvuuteen liittyy läheisesti myös kilpailukyky, joka on niiden kanssa yhtä tärkeä – samoin kuin kaupan tasapaino, joka on yksi talouden keskeisistä tavoitteista. Esimerkiksi oikeudenmukaisuus ja sosiaalinen kestävyys ovat kilpailukyvyn keskeisiä osatekijöitä ja päinvastoin. Euroopan sosiaalinen malli ja erityisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ovat EU:n kilpailukyvyn olennaisia osia. Oikeudenmukaiseen ja kilpailukykyiseen teollisuuden ja talouden rakenteeseen pohjautuva tasapainoinen kauppa on puolestaan EU:n osallistavan kasvun, oikeudenmukaisuuden ja sosiaalisen kestävyyden tärkeä edellytys. |
| --- | --- |

2.7

3.   Erityistä

3.1   Ympäristökestävyys

| 3.1.1 | Yhtenä tämän vuosisadan suurimpana haasteena on purkaa mahdollisimman pitkälti taloudellisen hyvinvoinnin kytkös ympäristön vaarantumiseen tai tuhoutumiseen. ETSK yhtyy täysin siihen komission näkemykseen, että ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikkeneminen edellyttävät välittömiä toimia. Komitea kannattaa varauksetta tavoitetta torjua ilmastokriisiä mutta kehottaa omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jossa otetaan tasapuolisesti huomioon kaikentyyppiset ympäristövahingot, kuten biologiseen monimuotoisuuteen, veteen ja maaperään kohdistuvat uhat, ilmansaasteet sekä ydinjätteet ja muut myrkylliset jätteet. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Komissio viittaa asianmukaisesti tällaisen siirtymän sosiaalisiin ja taloudellisiin ulottuvuuksiin ja korostaa, että vauraus ja hyvinvointi on tärkeää turvata. ETSK painottaa, etteivät nämä julistukset saa missään tapauksessa jäädä pelkäksi sanahelinäksi, ja kehottaa komissiota kartoittamaan ja analysoimaan yksityiskohtaisesti siirtymän vaikutuksia työllisyyteen ja osaamiseen (5). On myös ehdottomasti pidettävä huoli siitä, että siirtymän edellyttämät ponnistelut ja siitä saatava hyöty jakautuvat oikeudenmukaisesti. ETSK korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun, työmarkkinaosapuolten riippumattomuuden ehdottoman kunnioittamisen, keskitetyn sopimisen vahvistamisen, työntekijöiden osallistumiseen pohjautuvan yritysten hyvän hallintotavan (6) sekä työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan poliittiseen päätöksentekoon osallistumisen ratkaisevaa merkitystä tämän kannalta. Ne takaavat toimiin sitoutumisen ja ovat myös välttämättömiä ennen kaikkea tasapainoisen ja osallistavan siirtymäprosessin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Tällaista osallistumista on tehostettava erityisesti 55-valmiuspaketin osalta, sillä se sisältää lukuisia ehdotuksia kauaskantoisista politiikkatoimista. ETSK korostaa sen merkitystä, että Euroopassa säilytetään vahvat teollisuuden arvoketjut, ja kehottaa eurooppalaisia teollisuusjohtajia pyrkimään kohti ympäristökestävyyttä. Ehdotus ns. hiilirajamekanismista tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa työllisyyttä ilmastomyönteiseen toimintatapaan siirtyvissä yrityksissä, minkä vuoksi se on keskeinen ja mekanismista on tehtävä tehokas. Kun painopistettä mahdollisesti siirretään ympäristöverotukseen esimerkiksi alkamalla periä veroa saastuttavasta toiminnasta, on ehdottoman tärkeää ehkäistä regressiivisiä tulonjakovaikutuksia ja energiaköyhyyttä. Tässä yhteydessä olisi puututtava työhön kohdistuvaan verorasitukseen. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Komissio huomauttaa, että EU:n kunnianhimoisen vihreän kehityksen ohjelman toteuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja, arviolta 520 miljardia euroa vuodessa. Myös työmarkkinasiirtymien tukemiseksi tarvitaan investointeja. ETSK viittaa tässä yhteydessä digitalisaatiosta johtuviin sekä terveydenhuoltoon, koulutukseen, sosiaaliseen suojeluun ja tutkimus- ja kehittämistyöhön liittyviin lisäinvestointitarpeisiin ja korostaa, että riittävän investointitason varmistamiseksi on paitsi suunnattava yksityisiä ja julkisia investointeja uudelleen myös lisättävä molempia. Ympäristökestävyyden saavuttaminen on julkishyödyke, johon liittyy markkinoiden toimimattomuuden riski. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Yksityisillä investoinneilla on talouden nykyvaiheessa keskeinen rooli taloudellisen kehityksen ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi. Yksityisen sektorin investointeja ja etenkin innovointia tarvitaan, jotta voidaan saavuttaa ympäristökestävyyden tavoite esimerkiksi autojen uusien akkujen ja hiilidioksidipäästöttömän teräksentuotannon alalla. ETSK korostaa vakaan liiketoimintaympäristön tarvetta ja suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin kanavoida yksityistä rahoitusta ilmasto- ja ympäristökestävyyden edistämiseen, kuten uudessa kestävän rahoituksen strategiassa (7) kaavaillaan, ja kannattaa myös sitä, että julkinen sektori edistää – erityisesti InvestEU-ohjelman ja aiheeseen liittyvien NextGenerationEU-toimien kautta – yksityisiä investointeja tarjoamalla kohdennettua tukea, joka on kaikilta osin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan mukaista. Komitea kehottaa kuitenkin kytkemään valtiontukitoimenpiteet laadukkaiden työpaikkojen luomiseen sekä työntekijöiden oikeuksien, ympäristönormien ja verovelvoitteiden noudattamiseen. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Tuottavuus

| 3.2.1 | Tuottavuudessa on kyse taloudellisen tuotannon tehokkuudesta, ja se määritellään käytännössä tuotoksen suhteena tuotantopanoksiin. Oikeudenmukaisella ja kestävällä tavalla toteutettu tuottavuuden kasvu edistää kilpailukykyä, vaurautta ja ylöspäin suuntautuvaa lähentymistä pitkällä aikavälillä. Jos tuottavuuteen pyritään kuitenkin epäoikeudenmukaisella ja kestämättömällä tavalla, lopputuloksena saattaa olla, että työntekijöihin ja työnantajiin kohdistuva paine kasvaa, ympäristökestävyys heikkenee, kilpailu vääristyy, eriarvoisuus lisääntyy ja siirtymäprosessi hidastuu. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission lähestymistapaan, jossa tuottavuutta pyritään lisäämään vaurautta tavoitellen siten, että tuetaan edistynyttä teknologiaa ja innovointia, vahvistetaan ihmisten osaamista, tehostetaan koulutusta sekä tietämyksen siirtoa ja hyödyntämistä ja edistetään resurssitehokkuutta. Komitea korostaa erityisesti, että myös sosiaalinen kestävyys on tärkeä osa oikeudenmukaista lähestymistapaa tuottavuuteen. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK korostaa uusien investointien tarvetta kaikkialla ja erityisesti digitaalialalla ja kannattaa etenkin komission kehotusta kiinnittää elpymis- ja palautumissuunnitelmissa huomiota myös huipputason digitaalisten valmiuksien kehittämiseen ja käyttöönottoon. Elpymis- ja palautumistukiväline voi ja sen myös pitäisi auttaa jäsenvaltioita tekemään investointeja ja uudistuksia, joilla luodaan mahdollisuuksia kehittää muun muassa tekoälyä, suurteholaskentaa, kyberturvallisuutta, mikroelektroniikka- ja elektroniikkakomponentteja ja turvallisia tietoliikenneyhteyksiä. Näin annettaisiin piristysruiske digitaalisille taidoille kaikilla tasoilla ja luotaisiin lisäksi vankka pohja tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiselle, mikä vahvistaisi taloudellista perustaa ja vaurautta pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Oikeudenmukaiset ja hyvin toimivat sisämarkkinat edistävät kestävää ja osallistavaa kasvua ja työllisyyttä. ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, oikeuslaitoksen laatu ja tehokkuus, toimivat korruptiontorjuntarakenteet, tehokas hallinto verohallinto mukaan lukien sekä toimivat rahanpesun ja petosten torjuntakehykset ovat tärkeitä liiketoimintaympäristön parantamiseksi ja yritysten välisen oikeudenmukaisen kilpailun turvaamiseksi. Taloudelliset vapaudet ja sosiaaliset ja työmarkkinaoikeudet ovat kuitenkin valitettavasti edelleen epätasapainossa. Sosiaaliset ja työntekijöiden oikeudet ovat perustavan tärkeitä mutta eivät kuulu perustuslaillista suojaa nauttiviin sisämarkkinoiden vapauksiin. Eri maissa sovellettavia oikeuksia, joilla suojellaan työntekijöitä, pidetään joskus markkinoiden hallinnollisina esteinä, minkä johdosta monet työntekijät näkevät sisämarkkinat uhkana. ETSK kehottaa tekemään asianmukaisia ehdotuksia siitä, miten tämä epätasapaino voidaan korjata ja miten voidaan taata sellaisten kansallisten sääntöjen noudattaminen, joilla ei ole perussopimusten antamaa suojaa. Komitea vetoaa myös sen puolesta, että aloitetta, jonka puitteissa BKT:n rinnalle etsitään muitakin indikaattoreita (8), jatkettaisiin vakaasti. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK suosittaa lämpimästi, että energian hintojen nousun kielteisiä taloudellisia ja jakaumavaikutuksia pyrittäisiin lieventämään. Nyt nähty hintojen nousu johtuu ehkä taloudellisen toiminnan voimakkaasta lisääntymisestä huonojen aikojen jälkeen sekä tarjontapuolen häiriöistä, ja se saattaa tasoittua talouden kehityksen vakautuessa. Siitä on kuitenkin välitöntä haittaa teollisuustuotannolle ja teollisuuden kilpailukyvylle. Energian korkeat tukkuhinnat vaikuttanevat lisäksi vähittäishintoihin ja lisäävät siten ruoan hintapaineita. Vaikka nämä vaikutukset ovat ohimeneviä, ne voivat alentaa palkkojen ostovoimaa ja saattaa siten pienituloiset kotitaloudet köyhyysvaaraan. ETSK kannattaa pyrkimyksiä torjua tällaista kehitystä. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Oikeudenmukaisuus

| 3.3.1 | Heikko sosiaalinen suojelu, epätasapaino ja eriarvoisuus olivat ongelmana jo kauan ennen covid-19-kriisiä. EKP totesi vuonna 2016 yli 20 prosentin EU:n kansalaisista ollessa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, että nettovarallisuuden jakautuminen on ”hyvin vinoutunutta” (9). Maailmanpankin julkaiseman maailman köyhyysraportin 2018 (10) mukaan hieman yli miljardi ihmistä on päässyt absoluuttisesta köyhyydestä kolmen viime vuosikymmenen aikana, mikä johtuu suurelta osin köyhyyden vähenemisestä Kiinassa. Pandemia on hidastanut tätä myönteistä suuntausta. Vauraus kasautuu kuitenkin edelleen huipulle, ja kaikkein rikkaimpien varallisuus on itse asiassa vain kasvanut 25 viime vuoden aikana (11). Komissio viittaa perustellusti pandemiasta johtuvaan kasvavaan eriarvoisuuteen. Eriarvoisuus ei ole ongelma vain itsessään, vaan se myös jarruttaa talouden kehitystä vaimentamalla yksityistä kysyntää ja tarjoamalla kasvualustan yhteiskunnallisille jännitteille. Laadukkaiden työpaikkojen luomisen, kunnollisten palkkojen ja työolojen ja -ehtojen, muita heikommassa asemassa olevien ryhmien työllisyyden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden edistäminen on näin ollen keskeistä. ETSK korostaa, että tällaisia politiikkoja toteutettaessa on tärkeää ottaa huomioon eri maissa vallitsevat työmarkkinasuhteet ja kunnioittaa työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK arvostaa komission toteamusta, jonka mukaan oikeudenmukaisuuden on oltava elpymisessä keskeisellä sijalla. Ongelmallisen eriarvoisuuden, huolestuttavien köyhyysasteiden ja poliittisten jännitteiden vallitessa sosiaalinen kestävyys, sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjimättömyys ja oikeudenmukainen jakautuminen ovat itsessään tärkeitä tavoitteita. ETSK suosittaakin lämpimästi, että pyrittäessä toteuttamaan nk. kaksoissiirtymä eli vihreä ja digitaalinen siirtymä tavoitteeksi otettaisiin myös sosiaalinen kestävyys. ETSK korostaa, että pyrkimällä samanaikaisesti oikeudenmukaiseen ja tasapuoliseen vihreään ja digitaaliseen siirtymään, joka edellyttää kestäviä sosiaalisia olosuhteita, valetaan perusta tulevalle vauraudelle ja häiriönsietokyvylle. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Hyvin suunnitellut aktiiviset työvoimapolitiikat, julkiset työvoimapalvelut ja sosiaalisen suojelun järjestelmät, jotka auttavat ihmisiä säilyttämään elintasonsa epävakaina taloudellisina aikoina ja myös henkilökohtaisen avun ollessa tarpeen, luovat perustan joustavalle sopeutumiselle muutoksiin ja osallistavalle kasvulle. Työpaikkojen säilyttämiseen tähtäävien toimenpiteiden, kuten työajan lyhennysten, toteuttaminen on auttanut ratkaisevasti kriisin kielteisten työmarkkinavaikutusten torjunnassa. Vaikka tulotuet ja sosiaaliset turvaverkot ovat estäneet tulojen romahtamisen, covid-19-pandemia on kuitenkin myös paljastanut puutteita sosiaalisen suojelun saatavuudessa. ETSK peräänkuuluttaa ylöspäin suuntautuvaa sosiaalista lähentymistä, joka myötävaikuttaa EU:n yleiseen kykyyn selviytyä kriiseistä. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös digitaalisen siirtymän sosiaalisiin vaikutuksiin. Tämä on tärkeää senkin vuoksi, että pandemia on nopeuttanut digitalisaatiota. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio kiinnittää huomiota muun muassa verkko-opiskelun epätasaiseen saatavuuteen, jolla voi olla pitkäaikaisia seurauksia, kuten heikot perustaidot, ja joka voi siten pahentaa koulutuksen eriarvoisuutta. Komitea on täysin samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden olisi tehostettava toimia oppimistulosten parantamiseksi koulutusjärjestelmiensä kaikissa osissa. Jotta osaamisen kysyntä ja tarjonta saataisiin kohtaamaan nykyistä paremmin ja voitaisiin ehkäistä sosiaalisten erojen kasvua, on tunnustettava oikeus elinikäiseen oppimiseen ja taattava mahdollisuudet tällaiseen oppimiseen. Tätä on tuettava julkisin varoin, jotta vastuullisia yrityksiä voidaan auttaa tarjoamaan laadukasta elinikäistä koulutusta. Digitaalisen kuilun kaventamiseksi olisi pidettävä visusti huoli siitä, että digitaaliset palvelut ovat vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden saavutettavissa. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Uuden monivuotisen rahoituskehyksen sekä NextGenerationEU-välineen ja erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen määrärahat ovat yhteensä 1,824 biljoonaa euroa. Näillä varoilla tuetaan jäsenvaltioita nykyisiin haasteisiin vastaamisessa. ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että ilmoitetut politiikkatoimet pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Varat tulee kohdentaa niin, että edistetään tuntuvasti vihreän ja digitaalisen siirtymän toteutumista. On ensiarvoisen tärkeää, että jo suunniteltuja menoja ei hyväksytä osaksi kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. Näin voitaisiin myös välttää tarve lisätä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia tai leikata EU:n talousarviosta rahoitettavia menoja. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Lisäksi on seurattava tarkasti rahastoista myönnettävien varojen jakaumavaikutuksia sosiaalisine vaikutuksineen, jotta voidaan varmistaa, että rahoituksella edistetään ylöspäin tapahtuvaa sosiaalista lähentymistä. Komissio viittaa asianmukaisesti siihen, että kriisi on vaikuttanut eri väestöryhmiin, toimialoihin ja alueisiin epäsymmetrisesti. ETSK kehottaakin suojelemaan erityisesti pieni- ja keskituloisia kotitalouksia ja haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, joihin kriisit ja siirtymäprosessit vaikuttavat aina kaikkein eniten. Investointeja olisi rahoitettava sillä ehdolla, että ne johtavat työpaikkojen nettolisäykseen ja että niiden yhteydessä kunnioitetaan työntekijöiden oikeuksia. Kaiken kaikkiaan on tärkeää, että tulevat sukupolvet hyötyvät tämänhetkisestä varainkäytöstä. |
| --- | --- |

3.3.6

3.4   Makrotalouden vakaus

| 3.4.1 | Pandemian aiheuttama häiriötila on paitsi lisännyt olemassa olevia haavoittuvuuksia ja johtanut taantuvaan kehitykseen jäsenvaltioiden välisten epätasapainojen vähentämisessä myös lisännyt epävarmuutta. Talouden ja rahapolitiikan on siksi pysyttävä kannustavana mutta samaan aikaan myös joustavana, ja niiden avulla on kyettävä reagoimaan erilaisiin epävarmuustekijöihin tai häiriöihin ja varmistamaan EU:n selviytymiskyky. ETSK suhtautuu tämän johdosta myönteisesti yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiseen. Kun siitä luovutaan, on otettava huomioon, millä tasolla taloudellinen toiminta ja työllisyys- ja köyhyysluvut ovat kriisiä edeltäneeseen tasoon verrattuna. Jäsenvaltio- ja EU-tason finanssipolitiikkaa sekä rahapolitiikkaa olisi lisäksi koordinoitava huolellisesti, jotta politiikat vahvistavat vastavuoroisesti niillä tavoiteltuja tuki- ja vakautusvaikutuksia. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | ETSK kehottaa järjestämään siirtymisen kohti vaurauteen keskittyvää talouden ohjausjärjestelmää, kuten se on esittänyt useissa lausunnoissaan (12). Nyt onkin korkea aika jatkaa pandemian vuoksi keskeytynyttä talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua, jotta sekä hyvinä että huonoina aikoina voidaan edistää tarvittavia finanssipolitiikkoja. Nykyisen finanssipoliittisen kehyksen puutteet olivat ilmeisiä jo vuonna 2020, ja kriisin takia haasteet ovat entistä vakavampia. Erään analyysin mukaan alijäämäkriteeri jää täyttymättä 23 jäsenvaltiossa ja velkakriteeri 13 jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan yhtäkään jäsenvaltiota vastaan ei pidä aloittaa liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä, sekä sen jäsenvaltioille esittämään suositukseen jatkaa taloustilanteen salliessa finanssipoliittisen tuen antamista turvaten samalla julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä. Tämä vastaa komitean vaatimusta tukea kestävää kasvua ja mahdollistaa siten julkisen talouden vahvistaminen (13). ETSK kehottaa kuitenkin myös tunnustamaan tarpeen lisätä investointeja viipymättä, jotta siirtymäprosessi saadaan käyntiin. Komission olisi lisäksi esitettävä ennen tarkistetun kehyksen voimaantuloa suuntaviivoja siirtymäkaudelle, jonka aikana liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä ei pitäisi käynnistää ja jonka kuluessa voidaan käyttää epätavallista tapahtumaa koskevaa lauseketta maakohtaisesti (14). |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että makrotalouden epätasapainoa koskevaan menettelyyn perustuvassa valvonnassa ei ole ehkä otettu riittävästi huomioon esiin nousevien uusien taloudellisten haasteiden ja erityisesti ympäristöpaineiden keskinäistä vuorovaikutusta (15). Lisäksi tulee seurata sosiaalista epätasapainoa, jotta voidaan tasapainottaa finanssipoliittisten ja makrotaloudellisten vaatimusten hallitsevaa asemaa (16). Koska sosiaalisella ja työllisyyteen liittyvällä epätasapainolla voi olla haitallisia rajatylittäviä vaikutuksia, ne on tärkeää havaita ja korjata varhaisessa vaiheessa. Komitea on myös tyytyväinen vihreään budjetointiin liittyvään komission työhön. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Talouden elpyminen ja vakaa osallistava kasvu ovat kestävän julkisen talouden ja finanssipoliittisten puskureiden muodostamisen ennakkoedellytyksiä. Koska kansallisesti rahoitettavilla julkisilla investoinneilla on jatkossakin keskeinen rooli, nk. kultaisen säännön soveltaminen julkisen talouden keskipitkän aikavälin kestävyyttä vaarantamatta ja euron arvoa horjuttamatta on ratkaisevan tärkeää, jotta siirtymäprosessi onnistuisi. Tilanne on kuitenkin hyvin epävarma, ja ETSK varoittaa supistamasta myöskään sosiaali-, koulutus- ja terveydenhuoltoalan juoksevia menoja. Hyvin toimivat automaattiset vakauttajat ovat keskeisiä sosiaalisen ahdingon ehkäisemiseksi, kysynnän vakauttamiseksi ja yleisen kriisinsietokyvyn parantamiseksi. Epäoikeudenmukaiset veropolitiikat ja niiden ohella veropetokset ja aggressiivinen verosuunnittelu kaventavat toisaalta finanssipoliittista liikkumavaraa, jota häiriöihin reagoiminen ja siirtymäprosessin toteuttaminen edellyttävät. Tulopuolta koskevat komission huomiot ovat siksi tervetulleita. Sama pätee myös elpymis- ja palautumistukivälineen osalta ehdotettuihin uudistuksiin, jotka koskevat verohallinnon tehostamista veronkannon parantamiseksi ja säännösten noudattamisesta yrityksille ja yksityishenkilöille aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Rahoitusmarkkinoiden vakaus on tärkeä makrotalouden vakauden osatekijä. Pääomamarkkinaunionia ja pankkiunionia syvennettäessä olisi keskityttävä rahoituskanavien vahvistamiseen ja yksityisen sektorin osuuden kasvattamiseen investoinneista. ETSK kehottaa pyrkimään tässä yhteydessä kohti asianmukaista tasapainoa riskien jakamisen ja vähentämisen välillä ja on erityisen tyytyväinen aikeisiin tehostaa ilmastokriisistä johtuvien järjestelmäriskien seurantaa. On myös tärkeää ottaa huomioon sosiaaliseen kestävyyteen kohdistuvat riskit, jotka uhkaavat kasvavien tulonjakoerojen vuoksi sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Lisäksi tehokkuuden olisi mentävä rahoitusmarkkinoiden sääntelyssä monimutkaisuuden edelle ja sääntelyllä olisi varmistettava kuluttajansuojan korkea taso. |
| --- | --- |

3.4.6

3.5   Talouspolitiikan EU-ohjausjakso kehittyy

| 3.5.1 | ETSK korostaa, että EU siirtyy NextGenerationEU-välineen myötä talouspolitiikassa uuteen vaiheeseen ja ottaa ratkaisevan askeleen kohti yhteisvastuuta. Talouspolitiikan EU-ohjausjakson kehittäminen vuonna 2022 tarjoaa mahdollisuuden parantaa taloudellista, ekologista ja sosiaalista kestävyyttä. ETSK kehottaa sitoutumaan kestävän ja osallistavan kasvun, täystyöllisyyden ja laadukkaiden työpaikkojen luomisen edistämiseen sekä vahvistamaan päättäväisesti demokraattista otetta. Lisäksi työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista ohjausjaksoon tulee viimein lisätä. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttaminen EU-ohjausjakson kautta lisää ohjausjakson merkitystä. Maakohtaiset suositukset saavat myös aiempaa enemmän poliittista painoarvoa, kun rahoituserien maksaminen kytketään – kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sisältämien ja maakohtaisiin suosituksiin lujasti ankkuroitujen – uudistusten toteuttamiseen. Työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on tämän johdosta välttämättä osallistettava nykyistä tiiviimmin kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. ETSK kehottaa asettamaan näiden tahojen kuulemiselle vähimmäisvaatimukset (17). Koheesiopolitiikan tiukat säännöt sidosryhmien kuulemisesta ja erityisesti kumppanuusperiaatteesta olisi otettava huomioon vähintäänkin mallina elpymis- ja palautumistukivälineen menettelyjen yhteydessä (18). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Erilaisissa empiirisissä tutkimuksissa korostetaan, että suurin osa aiemmista maakohtaisista suosituksista on painottunut kilpailukyvyn parantamiseen ja julkisen talouden vakauttamiseen. ETSK kehottaa komissiota jatkamaan kilpailukykyisen kestävyyden asialistassa sovellettua tasapainoista lähestymistapaa eritoten tulevissa maakohtaisissa suosituksissa. Erityisesti olisi suositeltava uudistuksia, jotka koskevat esimerkiksi aktiivista ja osallistavaa työvoimapolitiikkaa ja elinikäisen oppimisen järjestelmiä, kuten uudelleenkoulutusta ja uranvaihtotukea koskevia ohjelmia, joita tulee tarjota myös muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, mm. vammaisille tai ikääntyville henkilöille. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Komitea on erityisen ilahtunut siitä Porton sosiaalialan huippukokouksen lopputulemasta, että tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun avulla tulee seurata edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden täytäntöönpanossa ja että seuranta nivotaan osaksi EU-ohjausjaksoa. Onkin tervetullutta, että vuoden 2022 yhteisessä työllisyysraportissa keskitytään aiempaa enemmän pilarin periaatteisiin ja että raportin analyysissa otetaan huomioon vuotta 2030 koskevat yleistavoitteet ja tarkistetun sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun pääindikaattorit. Epäselväksi kuitenkin jää, missä määrin nämä päätelmät tullaan käytännössä ottamaan huomioon maakohtaisissa suosituksissa ja elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. Viitekohtina olisi käytettävä lisäksi kestävän kehityksen tavoitteita. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | ETSK kehottaa myös toteuttamaan uudistuksia, joilla taataan EU:n varojen tehokas käyttö esimerkiksi parantamalla julkishallinnon teknisiä valmiuksia johtaa investointihankkeita. Lisäksi julkisten hankintojen järjestelmien perusperiaatteena olisi oltava työ-, sosiaali- ja ympäristönäkökohdat huomioon ottaen kokonaistaloudellisesti edullisimman vaihtoehdon valitseminen halvimman tarjouksen sijasta, ja uudistusten avulla olisi purettava muita muuhun kuin rahaan liittyviä tuloksekkaan investointipolitiikan esteitä. ETSK kehottaa komissiota erityisesti estämään varojen väärinkäytön ja korruption. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Talouden ohjausjärjestelmä ja erityisesti finanssipoliittisen kehyksen säännöt on nivottava talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon siten, että varmistetaan Euroopan parlamentin, kansallisten parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan demokraattinen osallistuminen. Järjestelmää olisi lisäksi uudistettava siten, että edistetään monenvälistä ja demokraattista vuoropuhelua makrotaloudellisista, sosiaalisista ja ympäristöön liittyvistä haasteista sekä politiikan koordinointia. |
| --- | --- |

3.5.6

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan komission kevään 2020 talousennuste

1

(2)  Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline.

2

(3)  Syksyn 2021 ennuste

3

(4)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kriisistä selviäminen entistä vahvempana pandemian jälkeen – tähänastisten kokemusten hyödyntäminen” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 116).

4

(5)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” (EUVL C 275, 18.7.2022, s. 101).

5

(6)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu taloudellisen kestävyyden ja talouksien häiriönsietokyvyn tärkeänä pilarina” (EUVL C 10, 11.1.2021, s. 14).

6

(7)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Uudistettu kestävän rahoituksen strategia” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 97).

7

(8)  Background – Beyond GDP, Euroopan komissio.

8

(9)  Euroopan keskuspankki, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave, nro 18, joulukuu 2016.

9

The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave

(10)  Maailmanpankkiryhmä: Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview, kuva 0.1, s. 2.

10

Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview,

(11)  World Inequality Report 2022 -eriarvoisuusraportissa on ajantasaisimmat ja kattavimmat tiedot eriarvoisuudesta maailmassa.

11

(12)  ETSK:n lausunnot aiheista ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu 2020” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227), ja ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).

12

(13)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu 2020” (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 227).

13

(14)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi” (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).

14

(15)  COM(2021) 662 final.

15

(16)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari” (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 13).

16

(17)  ETSK:n päätöslauselma aiheesta ”Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmisteluun” (EUVL C 155, 30.4.2021, s. 1).

17

(18)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Koheesiopolitiikka eriarvoisuuden torjunnassa – täydentävyys ja päällekkäisyys elpymis- ja palautumistukivälineen kanssa” (EUVL C 517, 22.12.2021, s. 1).

18

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamisesta”

(COM(2021) 576 final)

(2022/C 275/10)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 10.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/3/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

10.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/3/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että Euroopan unionin (EU) ja sen jäsenvaltioiden koordinointia on parannettava, jotta kansanterveyskriiseihin voidaan reagoida ennen niiden puhkeamista, niiden aikana ja niiden jälkeen. Euroopan asukkaat ovat havainneet puutteita pandemiaan varautumisessa ja sen torjumisessa unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Pandemian levitessä läpi Euroopan EU:n toimielimillä ja elimillä ei ollut valmiuksia koordinoida toimia asianmukaisesti jäsenvaltioiden kanssa eikä ottaa nopeasti ja tehokkaasti käyttöön toimenpiteitä väestön hengen suojelemiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustaminen ja kansanterveyden ja yhdenvertaisuuden asettaminen sen päätösten keskiöön auttavat EU:ta ja sen jäsenvaltioita parantamaan valmiuksiaan ja reagointiaan nykyisiin ja tuleviin rajat ylittäviin terveysuhkiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antaa komissiolle tunnustusta HERAn nopeasta perustamisesta helmikuussa 2021 biouhkiin varautumista koskevalla HERA Incubator -suunnitelmalla (1) käynnistetyn työn pohjalta. Edelleen todellisuutta olevan covid-19-pandemian leviämisen ja vaikutusten torjumiseksi tarvittiin nopeita toimia muun muassa kaikkiin jäsenvaltioihin vaikuttavien useiden tartunta-aaltojen ja niistä aiheutuvan sairaalahoidon tarpeen takia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Nopeat toimenpiteet eivät kuitenkaan saisi heikentää demokratiaa ja haitata yhdenvertaisuutta terveysasioissa. Näin tärkeän, määrärahoiltaan merkittävän EU:n uuden, pysyvän rakenteen luominen ei saisi perustua akuutteja kriisejä varten varattuihin poikkeuslausekkeisiin. ETSK on erityisen huolestunut hyvin rajallisesta roolista, joka HERAssa annetaan Euroopan parlamentille, alueviranomaisille, sairausvakuutuslaitoksille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, myös työmarkkinaosapuolille, kuten terveydenhuoltohenkilöstöä edustaville ammattijärjestöille, sekä kansanterveys-, potilas- ja tasa-arvojärjestöille, palveluntarjoajille, voittoa tavoittelemattomille tahoille ja ei-kaupallisille tutkimuslaitoksille. ETSK katsoo, että näille sidosryhmille on annettava aktiivinen rooli HERAn työssä. ETSK muistuttaa erityisesti etulinjan työntekijöiden, etenkin terveydenhuoltohenkilöstön ja vapaaehtoisten, ratkaisevasta roolista covid-19-pandemian torjunnassa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tunnustaa teollisuuden merkityksen terveysuhkien torjumisessa, mutta katsoo, että on varmistettava asianmukainen tasapaino, jotta voidaan taata se, että kansanterveys ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien edut ovat EU:n valmius- ja torjuntatoimien ytimessä. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan parlamentti, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistuvat HERAn johtokuntaan ja neuvoa-antavaan foorumiin mielekkäällä tavalla. ETSK kehottaa perustamaan teollisen yhteistyön foorumin kanssa tasavertaisen alaryhmän neuvoa-antavaan foorumiin. ETSK:n ja alueiden komitean olisi voitava osallistua tähän alaryhmään. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on erityisen huolissaan läpinäkyvyyden ja avoimuuden puutteesta HERAn nykyisessä rakenteessa. Virallistaessaan pandemian aikana käyttöön otettuja tilapäisiä toimenpiteitä komissio ei lisää päätöksentekoprosessinsa avoimuutta. Julkisen rahoituksen ja yksityisten kumppanien kanssa tehtävän yhteistyön avoin hallinnointi on olennaisen tärkeää luottamuksen rakentamiseksi terveysuhkien hallinnassa. ETSK suosittaa, että kiinnitetään enemmän huomiota täyden avoimuuden varmistamiseen, kun on kyse HERAn yhteydessä jaettavista ja käytettävistä varoista, avoimista hankintasopimuksista ja kansalaisyhteiskunnan mahdollisuudesta osallistua viranomaisen varainhoidon valvontaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Myös muilla toimenpiteillä on merkitystä sen varmistamisessa, että valmius- ja reagointitoimenpiteet, muun muassa lääketieteellisten vastatoimien käyttöönotto, onnistuvat jäsenvaltioissa. ETSK:n mielestä HERAn tulisi varmistaa kansanterveysuhkien ehkäisyyn ja niihin reagoimiseen liittyvien viestintäkampanjoiden parempi koordinointi myös niin, että kampanjoita kohdennetaan suurimmassa riskissä oleville ja tehdään yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa muun muassa tiedettä ja rokotuksia koskevan koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | On myös kiinnitettävä huomiota rajat ylittävien terveysuhkien kansainväliseen ulottuvuuteen. ETSK katsoo, että HERAlla olisi oltava merkittävä rooli rajat ylittävien terveysuhkien ja pandemioiden globaaleissa torjuntatoimissa, erityisesti COVAX-yhteistyömekanismin sekä uusien lääke- ja terapiaehdokkaiden yhteydessä, niin, että vahvistetaan ja tuetaan maailmanlaajuisia terveysturvallisuuden rakenteita. HERAn olisi sitouduttava tekemään yhteistyötä globaalien toimijoiden, muun muassa Maailman terveysjärjestön, kanssa, jakamaan tutkimustietoa ja tukemaan rokotteiden ja muiden lääketieteellisten vastatoimien maailmanlaajuista saatavuutta. ETSK kehottaa komissiota johtamaan Euroopan tasolla avointa keskustelua TRIPS-sopimusta koskevasta väliaikaisesta, vapaaehtoisesta poikkeuksesta, jota sovellettaisiin covid-19-rokotteisiin, -hoitoihin ja -testeihin, jotta voitaisiin lisätä maailmanlaajuista rokotetuotantoa ja alentaa kustannuksia sen varmistamiseksi, että rokotteet ovat ihmisten ulottuvilla kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | HERAn on tarkoitus olla joustava rakenne, jota mukautetaan tarpeen mukaan, ja perusteellinen tarkastelu on määrä tehdä vuonna 2025. On äärimmäisen tärkeää, että HERAn rakennetta, toimintaa ja valvontaa koskeviin huolenaiheisiin puututaan mahdollisimman pian ja että viranomaisen toteuttamien toimenpiteiden vaikutusta seurataan säännöllisesti nykyisen pandemian valossa. ETSK suosittaa, että komissio harkitsisi vuonna 2025 tehtävän tarkastelun yhteydessä HERAn muuttamista komission ulkopuoliseksi riippumattomaksi viranomaiseksi lainsäädäntömenettelyllä, jossa Euroopan parlamentti olisi mukana lainsäädäntövallan käyttäjänä, kuultuaan ensin kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, muun muassa työmarkkinaosapuolia. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Lopuksi ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, ettei HERAn rahoittaminen johda EU4Health-ohjelman muihin tavoitteisiin, erityisesti syöväntorjuntasuunnitelmaan, tarkoitettujen investointien vähenemiseen. Vuosia jatkuneiden säästötoimien jälkeen terveyspolitiikka ja terveydenhuoltojärjestelmät vaativat edelleen suuria investointeja. |
| --- | --- |

1.10

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK kannattaa EU:n toimielinten, muun muassa komission, sitoutumista ja aloitteita, joiden tavoitteena on Euroopan terveysunionin rakentaminen ja kansalaisten kestävän hyvinvoinnin varmistaminen. Terveyteen sovellettava väestölähtöinen, monialainen ja kokonaisvaltainen lähestymistapa on keskeinen ulottuvuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen toimintasuunnitelman, yhteisötalouden toimintasuunnitelman ja Euroopan tulevaisuuskonferenssin toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on perustanut HERAn nopeasti ja saanut otettua sen pikaisesti käyttöön. Uuden HERAn on tarkoitus vahvistaa Euroopan valmiuksia ehkäistä ja havaita rajat ylittäviä terveysuhkia ja reagoida niihin nopeasti varmistamalla keskeisten lääketieteellisten vastatoimien kehittäminen, tuottaminen, hankinta ja tasapuolinen jakelu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemia ja sen toisiaan seuraavat aallot ovat korostaneet tarvetta vahvistaa Euroopan valmiuksia ehkäistä ja havaita rajat ylittäviä terveysuhkia ja reagoida niihin nopeasti varmistamalla keskeisten lääketieteellisten vastatoimien kehittäminen, tuottaminen, hankinta sekä reilu ja tasapuolinen jakelu. ETSK huomauttaa, että pandemian välittömästi näkyvien vaikutusten lisäksi on myös muita, hiljaisia pandemioita, kuten ei-tarttuvien tautien (esim. syöpä) hoidon lykkääminen, sosiaalisen eriarvoisuuden lisääntyminen terveyden alalla, mielenterveyden heikkeneminen sekä terveyden ja ympäristön välinen yhteys ekosysteemivisiossa (yhteinen terveys -malli). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK toteaa, että covid-19-pandemian alettua on menetetty miljoonia ihmishenkiä ja että vaikutukset kohdistuvat edelleen miljooniin ihmisiin. ETSK tunnustaa etulinjan työntekijöiden, erityisesti terveydenhuoltohenkilöstön ja vapaaehtoisten, alue- ja paikallisviranomaisten, sairausvakuutuslaitosten sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja myös työmarkkinaosapuolten, palveluntarjoajien ja tasa-arvojärjestöjen, tärkeän roolin nopean reagoinnin ja tasa-arvon varmistamisessa terveyden alalla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | HERA kuuluu mekanismeihin, joilla vahvistetaan ja lisätään eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistyötä, koordinointia ja solidaarisuutta. Se on sisällytettävä monisidosryhmäiseen ja monitasoiseen hallintokehykseen. Kestävä ja sopeutumiskykyinen HERA-yhteistyö on mahdollista vain, jos jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä unionitasolla ehkäistäkseen tulevia pandemioita tekemällä nopeasti päätöksiä ja ottamalla käyttöön hätätoimenpiteitä. Samalla mukaan on otettava useita toimijoita, muun muassa Euroopan parlamentti, alueviranomaiset, sairausvakuutuslaitokset ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, myös työmarkkinaosapuolet, kuten terveydenhuoltohenkilöstöä edustavat ammattijärjestöt, sekä kansanterveys-, potilas- ja tasa-arvojärjestöt, palveluntarjoajat, voittoa tavoittelemattomat tahot ja ei-kaupalliset tutkimuslaitokset. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK on esittänyt aiemmin kantansa ja suosituksia tulevan terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen luomisesta huhtikuussa 2021 antamassaan lausunnossa Euroopan terveysunionin rakentamisesta (2). ETSK kehottaa toteuttamaan jatkotoimia Eurooppa-neuvoston kokouksessaan torstaina 16. joulukuuta 2021 hyväksymien päätelmien johdosta koskien työtä yhteisen varautumisen, toimintakyvyn ja kriisinkestävyyden vahvistamiseksi tulevien kriisien varalta. Kyseessä on merkittävä unionin monialainen poliittinen prioriteetti. Neuvosto vaatii ”vahvistamaan EU:n kriisitoimia ja valmiutta kaikki uhat kattavassa lähestymistavassa” ja ”kehittämään ja seuraamaan kriisinkestävyyttä ja puuttumaan aloihin, joilla olemme alttiita uhkille” (3). |
| --- | --- |

2.6

3.   HERAn institutionaalisen ja toiminnallisen kehyksen tarkastelu

| 3.1 | Komissio ilmoitti syyskuussa 2021 HERAn perustamisesta ja sen toiminnan välittömästä käynnistämisestä. Uusi viranomainen on komissioon perustettu rakenne, jolla on kolme keskeistä tehtävää: a) vahvistaa terveysturvan koordinointia EU:ssa valmius- ja kriisiaikoina ja saattaa yhteen jäsenvaltiot, teollisuus ja asiaankuuluvat sidosryhmät toteuttamaan yhteisiä toimia; b) puuttua lääketieteellisten vastatoimien kehittämiseen, tuotantoon, hankintaan, varastointiin ja jakeluun liittyviin haavoittuvuuksiin ja strategisiin riippuvuuksiin EU:ssa; c) edistää terveysuhkiin varautumista ja reagointia koskevien maailmanlaajuisten rakenteiden vahvistamista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK korostaa, että kiireellisyydestä johtunut komission päätös valita ”viraston” sijaan komission sisäisenä rakenteena toimiva ”viranomainen” ei saisi sulkea pois mahdollista uudelleentarkastelua ja kehitystä kohti riippumatonta viranomaista tai jopa EU:n virastoa. Tähän asiaan olisi keskityttävä vuosittaisissa arvioinneissa ja vuonna 2025 tehtävässä perusteellisessa tarkastelussa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Yksi HERAn ulottuvuuksista on sen eri roolit varautumis- ja kriisivaiheissa. Varautumisvaiheessa se ohjaa investointeja ja toimia, joilla vahvistetaan ennaltaehkäisyä, varautumista ja valmistautumista uusiin kansanterveysuhkiin. Kriisivaiheessa se käyttää vahvempia valtuuksia voidakseen tehdä nopeita päätöksiä ja toteuttaa hätätoimenpiteitä. Kumpaankin vaiheeseen liittyvillä HERAn toimilla pyritään varmistamaan turvallisten ja tehokkaiden lääketieteellisten vastatoimien nopea saatavuus tarvittavassa laajuudessa. Valmius- ja pandemiaohjelmat olisi käynnistettävä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, sillä kyse on yhteisestä ponnistuksesta ja se on välttämätöntä, jotta HERA voi täyttää täysin tehtävänsä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n oli perustettava kiireesti terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen ja käynnistettävä sen toiminta tarjotakseen välitöntä tukea Euroopassa ja maailmalla yhä leviävän covid-19-pandemian torjuntaan, mutta samalla on tarpeen varmistaa, että HERAlla on edellytykset tehostaa valmius- ja torjuntatoimien koordinointia ja suojella asianmukaisesti EU:ssa asuvien ihmisten henkeä ja terveyttä kansanterveyttä uhkaavissa tilanteissa. Onkin varmistettava, että HERAn rakenne ja toiminta ovat avoimia ja että niitä voidaan valvoa. Tähän kuuluu myös kansanterveyteen kohdistuvan vaikutuksen seuranta. Avoimet hallinnointi- ja päätöksentekoprosessit ovat oleellisen tärkeitä, jotta voidaan mahdollistaa julkinen valvonta, rakentaa luottamusta tutkimus- ja kehittämisjärjestelmää kohtaan ja varmistaa vastuuvelvollisuus. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toteaa, että terveysdemokratia on yksi periaatteista, joita on edistettävä unioni- ja jäsenvaltiotason komiteoiden sekä Euroopan tulevaisuuskonferenssin välisissä keskusteluissa. Kun otetaan huomioon, että terveysuhkiin ja terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyteen liittyvät kysymykset ovat monimutkaisia, ETSK suosittaa, että päätöksenteon edellytykseksi otetaan pakollinen kuuleminen. Tavoitteena on saada kaikki sidosryhmät mahdollisimman tiiviisti mukaan terveysalan päätöksentekoprosessiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK korostaa, että HERAn työn on tärkeää vahvistaa ja täydentää EU:n muiden elinten, kuten Euroopan lääkeviraston (EMA), Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ja Euroopan ympäristökeskuksen (EEA), toteuttamia toimia. |
| --- | --- |

3.6

4.   HERAn toimeksianto ja sen täytäntöönpanojärjestelyt

| 4.1 | ETSK pitää erityisen myönteisenä HERAn koordinointitehtävää lääketieteellisten vastatoimien kehittämisen, tuotannon, hankinnan, varastoinnin ja tasapuolisen jakelun turvaamiseksi. Tässä mielessä HERA korjaa merkittävän puutteen EU:n terveysalan kehyksessä. Lääketieteellisten vastatoimien kehittäminen ja tuotanto edellyttävät huomattavia investointeja. Varastointi vaatii asianmukaista suunnittelua ja korkeatasoista asiantuntemusta, jotta voidaan turvata EU:n kansalaisten tuleva suojelu ja taloudellinen kantokyky. Hävikin syntyminen on aina riskinä, ja se johtaisi selkeästi kielteiseen taloudelliseen tulokseen. On myös tärkeää laatia luettelo vaikuttavista aineista, joita tarvitaan niiden lääkkeiden valmistamiseen, jotka olisi valmistettava EU:ssa lääketurvallisuuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK viittaa komission tiedonantoon ”Covid-19-pandemiasta tähän asti saadut kokemukset” (4), jolla tähdätään toimien tehostamiseen EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, ja katsoo, että sitä olisi laajennettava ja siitä olisi tehtävä kahdesti vuodessa annettava julkaisu HERAn puitteissa. Laajentamista silmällä pitäen on järjestettävä varhaisessa vaiheessa useita sidosryhmiä käsittäviä kuulemisia, jotta saadaan kattava yleiskuva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK ei pidä HERAn nykyistä toimeksiantoa kunnianhimoisena. Nykyisessä kehyksessä HERA menettää tilaisuuden puolustaa aidosti yleistä etua ja turvata tasapuolisuus valmius- ja kriisintorjunta-aikoina. Vaikka komissio onkin ilmoittanut, että HERAlla on valmiudet kerätä ja analysoida tietoa sekä mekanismit sen jakamiseen, ei ole sitouduttu varmistamaan, että haavoittuvassa asemassa olevista ryhmistä kerätään paremmin eriteltyjä tietoja. Terveyserojen torjuminen edellyttää tällaisia tietoja, eikä ECDC kerää niitä tällä hetkellä. HERA ei myöskään sitoudu varmistamaan syrjimättömyyttä ja tasa-arvoa lääketieteellisten vastatoimien jakelussa. Jo lausunnossaan Euroopan terveysunionin rakentamisesta ETSK korosti syrjimättömyyden merkitystä EU:n torjuessa tulevia pandemioita sekä HERAn mahdollista roolia tässä yhteydessä (5). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että HERAn on toteutettava lisätoimia varmistaakseen, että sen työ edistää tasa-arvoa terveyshätätilanteissa, myös rajat ylittävissä terveysuhkatilanteissa. Kun otetaan huomioon koordinoitujen ja saavutettavien tiedotuskampanjoiden puuttuminen covid-19-pandemian aikana, HERA voisi osaltaan myös varmistaa, että rajat ylittävien terveyskriisien ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan liittyviä tiedotuskampanjoita koordinoitaisiin paremmin ja että ne kohdennettaisiin erityisesti suurimmassa vaarassa ja haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille. HERAn olisi myös puututtava terveydenhuollon saatavuuteen rajojen yli pandemioiden ja muiden rajat ylittävien terveyshätätilanteiden aikana. Vapaa liikkuvuus on yksi unionin perusperiaatteista, ja se olisi taattava potilaille, myös yhdenvertaisuuden varmistamiseksi terveysasioissa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Olisi myös harkittava lisätoimia HERAn kansainvälisen ulottuvuuden suhteen, jotta voitaisiin osaltaan vahvistaa maailmanlaajuisiin terveysuhkiin liittyviä valmius- ja reagointirakenteita. HERA-tiedonantoon ei sisälly vaatimusta julkisen tutkimusrahoituksen avulla hankitun taitotiedon, tiedon ja teknologian jakamisesta eikä lauseketta kohtuullisesta hinnoittelusta. HERAn kansainvälinen ulottuvuus on erityisen tärkeä sekä varautumisessa että reagoinnissa rajat ylittävien terveysuhkien tapauksessa. Nykyinen covid-kriisi osoittaa, että rajat ylittäviä terveyskriisejä ei voida ratkaista varmistamatta nopeaa ja tehokasta kansainvälistä reagointia, myös henkilönsuojainten ja rokotusten saatavuutta. HERAn olisi myös sitouduttava yhteistyöhön globaalien toimijoiden kanssa, jaettava tutkimustietoa ja tuettava rokotteiden ja muiden lääketieteellisten vastatoimien maailmanlaajuista saatavuutta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Jos HERA keskittyy terveysturvan parantamiseen ja sitä valvotaan, jäsenvaltiot voivat parantaa huomattavasti terveydenhuoltojärjestelmiensä selviytymiskykyä ja valmiuksia reagoida terveyskriiseihin. Jäsenvaltioiden ja komission olisikin pyrittävä tulevaisuudessa vahvistamaan HERAn rakennetta ja laajentamaan sen toiminta-alaa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK on edelleen huolissaan mahdollisista päällekkäisyyksistä muiden elinten, kuten EMAn tai ECDC:n, työn kanssa. Joillakin aloilla, kuten kriisivalmiuden, tutkimuksen ja datan sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden koordinoidun jakelun aloilla, lisäarvo jää epäselväksi ECDC:n ja EMAn toimeksiannon laajentamista koskevien ehdotusten sekä rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun asetuksen valossa. Esimerkiksi lausunnossaan Euroopan terveysunionin rakentamisesta (6) ETSK pohti, olisivatko HERAn antamat suositukset etusijalla EMAn antamiin suosituksiin nähden tilanteessa, jossa on annettu julistus EU:hun vaikuttavasta epidemiasta. Koordinointi onkin ilmeisen tärkeää, jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja ottaa samalla huomioon EU:n arvot osana avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja integriteetin periaatteiden ohjaamaa yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | HERAn johtokunnan tehtävänä on varmistaa, että ”vältetään päällekkäisyydet muiden keskeisten rakenteiden kanssa eli esimerkiksi terveysturvakomitean, rokotteiden ohjausryhmän ja EU:n ohjelmien hallinnointiin osallistuvien asiaankuuluvien komiteoiden kanssa, ja siksi se pitää niihin tiiviisti yhteyttä” (7). ETSK epäilee, riittääkö tämä sitoumus EU:n eri rakenteiden työn päällekkäisyyksien välttämiseen. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kehottaa myös selkiyttämään HERAn toimeksiantoa mikrobilääkeresistenssin osalta. Kyseessä on maailmanlaajuinen terveysuhka, joka pahenee jatkuvasti, vaikka tietoisuus ongelman vakavuudesta ja laajuudesta on lisääntynyt. Mikrobilääkeresistenssi on kylläkin monitahoinen ja monialainen kysymys, mutta epäselvä toimeksianto uhkaa hämärtää vastuita ja poliittisia aloitteita. Mikrobilääkeresistenssi on keskeinen kysymys yhteinen terveys -mallissa. |
| --- | --- |

4.9

5.   HERAn toiminta ja valvonta

| 5.1 | ETSK on huolissaan HERAn rakenteesta ja sen riippumattomuuden puutteesta. Ajatus viranomaisesta syntyi Yhdysvaltojen BARDA-viranomaisen (Biomedical Advanced Research and Development Authority) (8) esimerkistä, ja siitä kaavailtiin itsenäistä ja riippumatonta virastoa. HERA perustettiin kuitenkin Euroopan komission alaisuudessa toimivaksi rakenteeksi. HERA vaikuttaa olevan ensisijaisesti tekninen viranomainen, eikä sillä ole strategista, tulevaisuuteen suuntautuvaa (ennakoivaa) valmiutta rajat ylittävien uhkien taustatekijöihin puuttumiseksi. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK pitää kyseenalaisena sitä, ettei Euroopan parlamenttia kuultu eikä osallistettu ennen HERAn perustamista ja sen perustamisen aikana. ETSK on huolissaan myös siitä, että HERAn nykyisessä rakenteessa Euroopan parlamentin tehtävänä on vain äänestää budjetista ja toimia tarkkailijana HERAn johtokunnassa. Vaikka komissio sitoutuu käymään HERAn työstä säännöllistä vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa, tämä ei ole pakollista eikä komission tiedonannossa täsmennetä asiaa enempää. ETSK muistuttaa, että demokraattinen valvonta on välttämätöntä kansanterveyspolitiikan kehittämiselle, eikä sitä voida suorittaa ilman Euroopan parlamentin aktiivista osallistumista HERAn työhön. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, työmarkkinaosapuolilla ja erityisesti ammattijärjestöillä, jotka edustavat alan henkilöstöä, sekä kansanterveys-, potilas- ja tasa-arvojärjestöillä ja palvelujen tarjoajilla, on tärkeä tehtävä varmistaa, että yleinen etu on keskeisessä osassa EU:n ja sen jäsenvaltioiden kansanterveyspolitiikassa ja -toimenpiteissä, jotka liittyvät kriisinehkäisyyn ja -hallintaan. Kansalaisyhteiskunta voi erityisesti antaa palautetta kansanterveystoimenpiteiden hyväksyttävyydestä ja tietoa haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeista. ETSK on erityisen huolissaan siitä, ettei kansalaisyhteiskuntaa eikä työmarkkinaosapuolia ole otettu mukaan HERAn rakenteeseen ja toimintaan. Nykyisessä rakenteessa järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi antaa panoksensa vain HERAn neuvoa-antavan foorumin työhön muiden ulkoisten sidosryhmien, kuten teollisuuden ja tutkijoiden, kanssa. Kansalaisyhteiskunnalle ei ole esimerkiksi annettu minkäänlaista roolia HERAn johtokunnassa ja terveyskriisineuvostossa, joka koordinoi kiireellisiä toimia kriisivaiheessa. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Vertailun vuoksi voidaan todeta, että teollisuudelle annetaan merkittävämpi rooli HERAssa. Komission HERA-tiedonannon mukaan teollisuuden kanssa tehdään tiiviimpää yhteistyötä uhkan havaitsemiseksi ja teollisuuden häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella. Siinä ilmoitetaan myös, että neuvoa-antavan foorumin alaryhmäksi perustetaan teollisuuden edustajista koostuva teollisen yhteistyön foorumi. Vaikka ETSK tunnustaakin teollisuuden merkityksen terveysuhkien torjumisessa, se on huolissaan siitä, ettei HERAn nykyinen rakenne mahdollisesti takaa sitä, että kansanterveys ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien edut olisivat EU:n valmius- ja reagointitoimien ytimessä, vaan että etusijalla olisi teollisuuspolitiikka. Kestävän teollisuuspolitiikan on joka tapauksessa oltava HERAn tavoitteiden mukaista, ja siihen on osallistettava proaktiivisesti kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. Teollisen yhteistyön foorumiin onkin otettava mukaan teollisuuden edustajien lisäksi myös ammattijärjestöt työntekijöiden osallistumisen lisäämiseksi (9). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK suosittaa myös, että perustetaan teollisen yhteistyön foorumin kanssa tasavertainen alaryhmä neuvoa-antavaan foorumiin. Alaryhmässä olisi oltava mukana kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, kuten potilasjärjestöjä, kansanterveysalan järjestöjä, sairausvakuutuslaitoksia, työmarkkinaosapuolia, myös terveydenhuoltoalan ammattijärjestöjä, sekä voittoa tavoittelemattomia tahoja ja ei-kaupallisia tutkimuslaitoksia. Myös ETSK:n ja alueiden komitean olisi voitava osallistua tähän alaryhmään. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | HERAn nykyinen rakenne herättää huolta myös avoimuuden suhteen. Avoimuus on riittämätöntä muun muassa julkisen rahoituksen jakamisen ja hankintasopimusten, sopimuksia ja niiden osapuolina olevia yrityksiä koskevien yksityiskohtien ja myös esimerkiksi rokotteiden hintojen osalta. Julkisen rahoituksen ja yksityisten kumppanien kanssa tehtävän yhteistyön avoin hallinnointi on olennaisen tärkeää luottamuksen rakentamiseksi terveysuhkien hallinnassa. ETSK suosittaa, että kiinnitetään enemmän huomiota täyden avoimuuden varmistamiseen, kun on kyse HERAn yhteydessä jaettavista ja käytettävistä varoista, avoimista hankintasopimuksista ja kansalaisyhteiskunnan mahdollisuudesta osallistua viranomaisen varainhoidon valvontaan (10). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Vaikka ETSK pitääkin myönteisenä sitä, että monivuotisesta rahoituskehyksestä ja NextGenerationEU-elpymisvälineestä on myönnetty kuuden miljardin euron määrärahat vuoteen 2027 ja että muista EU:n ohjelmista, kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä, REACT-EU-välineestä ja yhteistyövälineistä on investoitu 24 miljardia euroa, se katsoo, että valvontaa ja demokratiaa on vahvistettava, jotta tämä investointi on kannattava. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK kehottaa varmistamaan, ettei HERAlle annettu rahoitus haittaa EU4Health-ohjelman muiden tavoitteiden, erityisesti syöväntorjuntasuunnitelman, toteuttamista. Suositukset, jotka ETSK on esittänyt lausunnossaan EU4Health-ohjelmasta, ovat edelleen ajankohtaisia. Vuosia jatkuneiden säästötoimien jälkeen terveyspolitiikka ja terveydenhuoltojärjestelmät vaativat suuria investointeja. |
| --- | --- |

5.8

6.   HERAn tulevaisuus

| 6.1 | HERA on suunniteltu joustavaksi rakenteeksi, jota mukautetaan tarpeen mukaan. Sen täytäntöönpanoa ja toimia, myös rakennetta ja hallintoa, arvioidaan vuonna 2025. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK katsoo, että HERAn hallintoa pitäisi arvioida mahdollisimman pian paremman valvonnan ja edustuksen turvaamiseksi. Aivan erityisesti olisi






  — | taattava Euroopan parlamentille vahvempi rooli |
| --- | --- | --- |

6.2

—

taattava Euroopan parlamentille vahvempi rooli

| — | annettava kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille merkittävämpi rooli ja lisättävä niiden kanssa tehtävää yhteistyötä |
| --- | --- |

—

annettava kansalaisyhteiskunnan organisaatioille ja työmarkkinaosapuolille merkittävämpi rooli ja lisättävä niiden kanssa tehtävää yhteistyötä

| — | varmistettava, että teollisuuden rooli on tasapainossa ja että sitä valvotaan. |
| --- | --- |

—

varmistettava, että teollisuuden rooli on tasapainossa ja että sitä valvotaan.

| 6.3 | ETSK suosittaa, että komissio harkitsisi HERAn muuttamista komission ulkopuoliseksi riippumattomaksi viranomaiseksi (11) lainsäädäntömenettelyllä, jossa Euroopan parlamentti on mukana lainsäädäntövallan käyttäjänä. On myös tärkeää, että järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta otetaan mukaan kaikkiin tuleviin keskusteluihin HERAn rakenteesta ja toimeksiannosta sekä vuonna 2025 tehtävään perusteelliseen arviointiin. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Tarkistuksen jälkeen HERAn on keskityttävä painokkaammin kansanterveyteen, varautumiseen ja kriisintorjuntaan palvellen EU:n kansalaisia. ETSK katsoo, että HERAn on puututtava osaltaan terveyseroihin rajat ylittävissä terveyshätätilanteissa sekä terveyshätätilanteiden tuleviin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat suuressa vaarassa oleviin yhteiskuntaryhmiin ja terveydenhuollon ja hoiva-alan henkilöstöön. Tämä voidaan saavuttaa seuraavin tavoin: |
| --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Varmistetaan kansalaisyhteiskunnan parempi osallistaminen: HERAn rakennetta on tarkistettava niin, että kansanterveys-, potilas- ja tasa-arvojärjestöjä edustavat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä työntekijät ja heidän ammattijärjestönsä otetaan mukaan asiaankuuluviin päätöksentekoelimiin ja -prosesseihin. Neuvoa-antavan foorumin alaryhmää koskevan ehdotuksen lisäksi HERA voisi esimerkiksi perustaa erityisen työryhmän, joka keskittyisi nimenomaan riskille alttiisiin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin. |
| --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Kerätään eriteltyjä tietoja: koska terveyserojen torjuminen ja riittävän tarveperustaisen henkilöstömäärän saavuttaminen edellyttävät paremmin eriteltyjen tietojen keräämistä haavoittuvassa asemassa olevista ryhmistä ja terveydenhuollon työntekijöiden määrästä, ETSK katsoo, että HERAn pitäisi investoida tietojen keräämiseen ja erittelyyn. |
| --- | --- |

6.4.2

| 6.4.3 | Koordinoidaan tiedotuskampanjoita rajat ylittävien terveyshätätilanteiden aikana: ETSK toistaa ehdotuksensa siitä, että HERA koordinoisi terveysuhkien yhteydessä tiedotuskampanjoita, joilla varmistettaisiin, että ihmiset saavat enemmän tietoa siitä, miten he voivat suojella itseään, miten heidän on mukautettava arkielämäänsä pysyäkseen turvassa ja miten he voivat päästä hoitoon, jos ja kun sitä on saatavilla. Varautumisvaiheessa HERA voisi myös huolehtia pandemian ehkäisyyn liittyvästä viestinnästä ja auttaa EU:n kansalaisia valmistautumaan tuleviin terveysuhkiin. |
| --- | --- |

6.4.3

| 6.4.4 | Annetaan väestölle jäsenvaltioiden terveysviranomaisten ja terveyden alan toimijoiden (kansalaisyhteiskunta, yhteisötalous, mukaan lukien keskinäiset yritykset) välityksellä luotettavaa, todennettua ja asiantuntevaa tietoa tietoisuuden ja valveutuneisuuden lisäämiseksi niin, että ihmiset luottaisivat tieteeseen ja suostuisivat paremmin ottamaan rokotteita paitsi pandemian aiheuttamassa kriisissä myös endemiatilanteissa. HERAn olisi myös harkittava kansanterveysviranomaisille ja terveydenhuollon ammattilaisille tarjottavaa erityistä EU:n koulutusohjelmaa, jolla edistettäisiin ja tuettaisiin EU:ssa yleistä tieteeseen pohjautuvaa kulttuuria nykyisten ja tulevien terveysuhkien torjumiseksi. |
| --- | --- |

6.4.4

| 6.4.5 | Järjestetään varhaisessa vaiheessa useita sidosryhmiä käsittäviä kuulemisia, jotta voidaan laatia kahdesti vuodessa raportteja Euroopan tasolla ja vuosittain raportteja kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

6.4.5

| 6.5 | Lääkinnällisiin tuotteisiin ja lääkkeisiin erikoistuneilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yrityksillä) on oltava tulevissa pandemioissa keskeinen rooli, ja HERAn on luotava kannustimia ja menettelyjä tarjotakseen niille välineitä ja rahoitusta, joita ne tarvitsevat kattaakseen kaikki näkökohdat, jotka liittyvät tulevien pandemioiden ja mahdollisesti pandemioiksi muuttuvien endemioiden torjumiseen. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Todellinen taloudellinen kannustin pk-yrityksille olisi se, että niitä rohkaistaisiin osallistumaan vuosien 2020–2024 strategiseen suunnitelmaan ja erityisesti InvestEU-ohjelmaan (2021–2027), jonka tavoitteena on vauhdittaa kestäviä investointeja, innovointia, digitaalista siirtymää ja työpaikkojen luomista EU:ssa. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Valmistamalla yli 1,3 miljardia rokotetta voitiin rokottaa yli 75 prosenttia aikuisväestöstä (12) ja viedä puolet tuotannosta ulkomaille globaalin pandemian torjumiseksi (13). Henkien pelastamiseksi on silti edelleen tärkeää, että rokotteen saatavuus taataan 25 prosentille väestöstä, joka on yhä rokottamatta. HERAn pitäisi johtaa jatkossakin rajat ylittävien terveysuhkien ja pandemioiden globaaleja torjuntatoimia. Tämä koskee myös maailmanlaajuisen rokotetasa-arvon varmistamista. ETSK katsoo, että EU:n olisi edelleenkin reagoitava kriisiin johdonmukaisesti ja maailmanlaajuisesti, erityisesti COVAXin sekä uusien lääke- ja terapiaehdokkaiden yhteydessä, sekä vahvistettava ja tuettava maailmanlaajuisen terveysturvallisuuden rakenteita. Samalla on vahvistettava EU:n roolia Maailman terveysjärjestössä. Erityisesti kehitysmaiden kiireellisiin tarpeisiin vastaamiseksi ETSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota jatkamaan Euroopan tasolla avointa keskustelua TRIPS-sopimusta koskevasta väliaikaisesta, vapaaehtoisesta poikkeuksesta, jota sovellettaisiin covid-19-rokotteisiin, -hoitoihin ja -testeihin, jotta voitaisiin lisätä maailmanlaajuista rokotetuotantoa ja alentaa kustannuksia sen varmistamiseksi, että rokotteet ovat ihmisten ulottuvilla kaikkialla maailmassa (14). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Tehokkaat mekanismit, joilla varmistetaan julkisin varoin kehitettyjen rokotteiden ja hoitojen maailmanlaajuinen saatavuus, ovat ja tulevat olemaan ratkaisevan tärkeitä, jotta vältetään nykyinen eriarvoisuus rokotteiden saannissa kautta maailman. Korkean tulotason maissa asuvista noin 60 prosenttia on saanut vähintään yhden rokoteannoksen, kun keskitulotason maissa osuus on vain 24 prosenttia ja alhaisen tulotason maissa alle 2 prosenttia. EU:n on otettava huomioon tieteellisesti oikeaksi osoitettu toteamus, jonka mukaan kukaan ei ole turvassa ennen kuin kaikki ovat turvassa. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 78 final, 12. helmikuuta 2021.

1

(2)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

2

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2021-INIT/fi/pdf

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0380&from=FI

4

(5)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

5

(6)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM%3A2021%3A0576%3AFIN

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/SPEECH_20_1655

8

(9)  Ks. esimerkiksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelma, jossa komissio pyrkii lisäämään työntekijöiden osallistumista.

9

(10)  ETSK korostaa lausunnossaan ”EU:n finanssipoliittisen kehyksen uudistaminen kestävän elpymisen ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi”, että ”[k]estävän julkisen talouden varmistamiseksi tarvitaan myös tulojen ja menojen avoimuutta, avoimia hankintasopimuksia ja kansalaisyhteiskunnan jatkuvaa osallistamista julkisen varainhoidon valvontaan”, asiakokonaisuus (EUVL C 105, 4.3.2022, s. 11).

10

(11)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 109.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans_fi

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans/global-response-coronavirus_fi#covax

13

(14)  ETSK:n lausunto ”Kriisistä selviäminen entistä vahvempana pandemian jälkeen” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 116).

14

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu)”

(COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)) ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta”

(COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD))

(2022/C 275/11)

| Esittelijä: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Carlos Manuel TRINDADE |

Esittelijä:

Andris GOBIŅŠ

Toinen esittelijä:

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyynnöt | Euroopan parlamentti, 13.12.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 15.12.2021 ja 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 10.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 222/4/5 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan parlamentti, 13.12.2021

Euroopan unionin neuvosto, 15.12.2021 ja 21.1.2022

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

10.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

222/4/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti vaaleja käsittelevän EU-paketin tavoitteisiin ja perusteisiin. ETSK on tietoinen demokraattisiin prosesseihin kohdistuvista suurista haasteista ja vaaroista ja esittää, että asetuksissa pyritään kunnianhimoisempiin tavoitteisiin ja että ne pannaan täytäntöön mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kansalaisten valveutuneen poliittisen osallistumisen mahdollistaminen ja edistäminen on ratkaisevan tärkeää. Yhtä tärkeää on varmistaa läpinäkyvä, avoin ja rehellinen poliittinen toiminta sekä kansalaisyhteiskunnan selkeä ja aktiivinen rooli. Tässä lausunnossa ehdotetaan muutoksia asetuksiin sekä joitakin lisätoimia. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa kaikkien poliittiseen kampanjointiin liittyvien osa-alueiden sisällyttämistä vaaleja käsittelevään pakettiin. Disinformaation torjuntaan on kiinnitettävä enemmän huomiota, sillä disinformaatiolla on yhä suurempi vaikutus vaaleihin ja läpinäkyvyyteen. Faktantarkistus ja medialukutaito eivät riitä vastaamaan eroja kärjistävän ja harhaanjohtavan sisällön tulvaan, jolle kansalaiset altistuvat, tai siihen, miksi jotkut ylipäätään pitävät tällaista sisältöä houkuttelevana. |
| --- | --- |

1.3

1.4   
  Poliittisen mainonnan läpinäkyvyys ja kohdentaminen: ETSK:n yksityiskohtaiset parannusehdotukset (ks. osa 3.1):

| i. | Otetaan käyttöön laaja mutta selkeä poliittisen mainonnan määritelmä, joka sisältää muutakin kuin virallisesti rahoitetun toiminnan eli kattaa myös esimerkiksi vaikuttamisen nk. bottien tai trollien kautta ja manipuloivan tiedotuksen. |
| --- | --- |

i.

Otetaan käyttöön laaja mutta selkeä poliittisen mainonnan määritelmä, joka sisältää muutakin kuin virallisesti rahoitetun toiminnan eli kattaa myös esimerkiksi vaikuttamisen nk. bottien tai trollien kautta ja manipuloivan tiedotuksen.

| ii. | Laajennetaan rikkomuksista määrättävien seuraamusten soveltamisalaa. |
| --- | --- |

ii.

Laajennetaan rikkomuksista määrättävien seuraamusten soveltamisalaa.

| iii. | Laajennetaan oikeusperustaa niin, että se kattaa kaikki oikeushenkilöt ja luonnolliset henkilöt. |
| --- | --- |

iii.

Laajennetaan oikeusperustaa niin, että se kattaa kaikki oikeushenkilöt ja luonnolliset henkilöt.

| iv. | Rajoitetaan EU:n ulkopuolisten toimijoiden vaikuttamismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

iv.

Rajoitetaan EU:n ulkopuolisten toimijoiden vaikuttamismahdollisuuksia.

| v. | Annetaan suoraan esillä olevaa tietoa (ei linkkejä) keskeisistä läpinäkyvyyskysymyksistä. |
| --- | --- |

v.

Annetaan suoraan esillä olevaa tietoa (ei linkkejä) keskeisistä läpinäkyvyyskysymyksistä.

| vi. | Varmistetaan tiedon saatavuus ja läpinäkyvyys. |
| --- | --- |

vi.

Varmistetaan tiedon saatavuus ja läpinäkyvyys.

| vii. | Sovelletaan samoja sääntöjä kaikkiin. |
| --- | --- |

vii.

Sovelletaan samoja sääntöjä kaikkiin.

| viii. | Luodaan mahdollisuus valittaa suoraan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille eikä vain asiaankuuluvalle verkkoalustalle. |
| --- | --- |

viii.

Luodaan mahdollisuus valittaa suoraan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille eikä vain asiaankuuluvalle verkkoalustalle.

| ix. | Huolehditaan, että tiedot ovat rajoituksetta kaikkien kansalaisten saatavilla. |
| --- | --- |

ix.

Huolehditaan, että tiedot ovat rajoituksetta kaikkien kansalaisten saatavilla.

| x. | Kielletään kohdennettu poliittinen mainonta, joka perustuu henkilön kaikenlaisen toiminnan tarkkailuun ja henkilön käyttäytymisestä verkossa ja verkon ulkopuolella saatujen tietojen analysointiin. |
| --- | --- |

x.

Kielletään kohdennettu poliittinen mainonta, joka perustuu henkilön kaikenlaisen toiminnan tarkkailuun ja henkilön käyttäytymisestä verkossa ja verkon ulkopuolella saatujen tietojen analysointiin.

| xi. | Rajoitetaan sellaisten kohdentamis- ja voimistamistekniikoiden käyttöä poliittisessa mainonnassa, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä, tai lopetetaan se kokonaan suostumuksen antamisen rajallisuuteen liittyvien riskien vuoksi. |
| --- | --- |

xi.

Rajoitetaan sellaisten kohdentamis- ja voimistamistekniikoiden käyttöä poliittisessa mainonnassa, joihin liittyy henkilötietojen käsittelyä, tai lopetetaan se kokonaan suostumuksen antamisen rajallisuuteen liittyvien riskien vuoksi.

| xii. | Kielletään kokonaan kohdentaminen tiettyjen arkaluonteisten henkilötietoryhmien perusteella. |
| --- | --- |

xii.

Kielletään kokonaan kohdentaminen tiettyjen arkaluonteisten henkilötietoryhmien perusteella.

| xiii. | Tiedotetaan kohdentamistekniikoista täysin läpinäkyvästi silloinkin, kun ne eivät liity tiettyyn kampanjaan. |
| --- | --- |

xiii.

Tiedotetaan kohdentamistekniikoista täysin läpinäkyvästi silloinkin, kun ne eivät liity tiettyyn kampanjaan.

| xiv. | Harkitaan erityissäännösten antamista valtioista, joissa tiedotusvälineiden riippumattomuutta ei ole turvattu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

xiv.

Harkitaan erityissäännösten antamista valtioista, joissa tiedotusvälineiden riippumattomuutta ei ole turvattu asianmukaisesti.

1.5   
  Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntö ja rahoitus (uudelleenlaadittu): ETSK:n yksityiskohtaiset parannusehdotukset (ks. osa 3.2):

| i. | Tiukennetaan vaatimuksia sukupuolten tasapainoisesta edustuksesta. |
| --- | --- |

i.

Tiukennetaan vaatimuksia sukupuolten tasapainoisesta edustuksesta.

| ii. | Torjutaan syrjintää ja edistetään ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

ii.

Torjutaan syrjintää ja edistetään ihmisoikeuksia.

| iii. | Asetetaan raja puolueiden saamille EU:n ulkopuolisista maista tuleville lahjoituksille. |
| --- | --- |

iii.

Asetetaan raja puolueiden saamille EU:n ulkopuolisista maista tuleville lahjoituksille.

| iv. | Asetetaan kansalaisten antamien lahjoitusten enimmäismääräksi kaikissa tapauksissa 18 000 euroa vuodessa. |
| --- | --- |

iv.

Asetetaan kansalaisten antamien lahjoitusten enimmäismääräksi kaikissa tapauksissa 18 000 euroa vuodessa.

| v. | Säännellään ulkoisia palveluntarjoajia. |
| --- | --- |

v.

Säännellään ulkoisia palveluntarjoajia.

| vi. | Rajoitetaan EU-tason puolueiden osallistumista kansallisiin kansanäänestyskampanjoihin. |
| --- | --- |

vi.

Rajoitetaan EU-tason puolueiden osallistumista kansallisiin kansanäänestyskampanjoihin.

| vii. | Alennetaan nimettömien lahjoitusten yläraja 1 000 euroon. |
| --- | --- |

vii.

Alennetaan nimettömien lahjoitusten yläraja 1 000 euroon.

| viii. | Jatketaan Euroopan tason poliittisten puolueiden yhteisrahoitusjärjestelmää. |
| --- | --- |

viii.

Jatketaan Euroopan tason poliittisten puolueiden yhteisrahoitusjärjestelmää.

1.6   
  Häiriönsietokyky ja kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistaminen vaaliprosesseissa (tarkemmin osassa 3.3):

| i. | Annetaan kansalaisille todellista sananvaltaa EU:n tulevaisuuden muokkaamisessa vaalien jälkeen ja niiden välillä. |
| --- | --- |

i.

Annetaan kansalaisille todellista sananvaltaa EU:n tulevaisuuden muokkaamisessa vaalien jälkeen ja niiden välillä.

| ii. | Järjestetään vuotuinen tapahtuma parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja laaditaan vuosittain suunnitelma demokratian, osallistumisen ja kansalaisvuoropuhelun vahvistamiseksi ja EU:sta tehdyn sopimuksen 11 artiklan täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

ii.

Järjestetään vuotuinen tapahtuma parhaiden käytäntöjen jakamiseksi ja laaditaan vuosittain suunnitelma demokratian, osallistumisen ja kansalaisvuoropuhelun vahvistamiseksi ja EU:sta tehdyn sopimuksen 11 artiklan täytäntöönpanemiseksi.

| iii. | Luodaan rahoitusväline puolueettomien ja osallistavien äänestämään kannustavien kampanjoiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

iii.

Luodaan rahoitusväline puolueettomien ja osallistavien äänestämään kannustavien kampanjoiden toteuttamiseksi.

| iv. | Luodaan toimittajille, tutkijoille, faktantarkistajille ja valvontaa harjoittaville järjestöille suunnattu rahoitusohjelma. |
| --- | --- |

iv.

Luodaan toimittajille, tutkijoille, faktantarkistajille ja valvontaa harjoittaville järjestöille suunnattu rahoitusohjelma.

| v. | Tuetaan asiantuntijayhteistyötä ja työtä kampanjarahoituksen, verkkorikostutkinnan, disinformaation torjunnan ja kyberturvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

v.

Tuetaan asiantuntijayhteistyötä ja työtä kampanjarahoituksen, verkkorikostutkinnan, disinformaation torjunnan ja kyberturvallisuuden alalla.

| vi. | Poistetaan jäljellä olevat esteet ja varmistetaan kaikkien mahdollisuudet osallistua vaaleihin. |
| --- | --- |

vi.

Poistetaan jäljellä olevat esteet ja varmistetaan kaikkien mahdollisuudet osallistua vaaleihin.

| vii. | Tuetaan nk. liikkuvia EU:n kansalaisia. |
| --- | --- |

vii.

Tuetaan nk. liikkuvia EU:n kansalaisia.

| viii. | Varmistetaan esteettömät vaalit vammaisille EU-kansalaisille. |
| --- | --- |

viii.

Varmistetaan esteettömät vaalit vammaisille EU-kansalaisille.

| ix. | Kannustetaan yksityishenkilöitä liittymään Euroopan tason poliittisten puolueiden jäseniksi. |
| --- | --- |

ix.

Kannustetaan yksityishenkilöitä liittymään Euroopan tason poliittisten puolueiden jäseniksi.

| x. | Varmistetaan, että kansalaisilla on oikeus tietää, millä kansallisilla poliittisilla puolueilla on olemassa tai suunnitteilla yhteyksiä Euroopan tason puolueisiin. |
| --- | --- |

x.

Varmistetaan, että kansalaisilla on oikeus tietää, millä kansallisilla poliittisilla puolueilla on olemassa tai suunnitteilla yhteyksiä Euroopan tason puolueisiin.

| xi. | Yhdenmukaistetaan Euroopan parlamentin vaaleja koskevia ehtoja (äänioikeusikäraja, vaalipäivä, vaalipiirejä, ehdokkaita, puolueita ja niiden rahoitusta koskevat vaatimukset) käsittelevää lainsäädäntöä ja korostetaan kasvatuksen merkitystä. |
| --- | --- |

xi.

Yhdenmukaistetaan Euroopan parlamentin vaaleja koskevia ehtoja (äänioikeusikäraja, vaalipäivä, vaalipiirejä, ehdokkaita, puolueita ja niiden rahoitusta koskevat vaatimukset) käsittelevää lainsäädäntöä ja korostetaan kasvatuksen merkitystä.

2.   Taustaa ja yleisiä huomioita

2.1   
  Lausunnon tausta ja aiheesta annettu säädösehdotus

| 2.1.1 | Euroopan komissio julkaisi 25. marraskuuta 2021 paketin demokratian ja vaalien luotettavuuden vahvistamiseksi. Tästä oli ilmoitettu Euroopan komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin poliittisissa suuntaviivoissa ja joulukuussa 2020 hyväksytyssä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa. Paketti sisältää seuraavat osat, joista ETSK:ta on pyydetty käsittelemään lausunnossaan vain i ja ii kohtaa:






  i. | Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntöä ja rahoitusta koskevan asetuksen tarkistaminen |
| --- | --- | --- |

2.1.1

i.

Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussääntöä ja rahoitusta koskevan asetuksen tarkistaminen

| ii. | ehdotus asetukseksi maksullisen poliittisen mainonnan läpinäkyvyyden parantamisesta |
| --- | --- |

ii.

ehdotus asetukseksi maksullisen poliittisen mainonnan läpinäkyvyyden parantamisesta

| iii. | liikkuvien EU:n kansalaisten (EU:n kansalaiset, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole) vaalioikeudesta annettujen kahden direktiivin tarkistaminen |
| --- | --- |

iii.

liikkuvien EU:n kansalaisten (EU:n kansalaiset, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole) vaalioikeudesta annettujen kahden direktiivin tarkistaminen

| iv. | ehdotus yhteiseksi mekanismiksi vaalien häiriönsietokyvyn parantamista varten. |
| --- | --- |

iv.

ehdotus yhteiseksi mekanismiksi vaalien häiriönsietokyvyn parantamista varten.

2.2   
  Yleistä

| 2.2.1 | ETSK korostaa seuraavia seikkoja:






  i. | ETSK kannattaa vuoden 2018 vaalipaketin päivityksiä (1). |
| --- | --- | --- |

2.2.1

i.

ETSK kannattaa vuoden 2018 vaalipaketin päivityksiä (1).

| ii. | ETSK korostaa EU-tason toiminnan merkitystä demokraattisen keskustelun edistämiseksi. |
| --- | --- |

ii.

ETSK korostaa EU-tason toiminnan merkitystä demokraattisen keskustelun edistämiseksi.

| iii. | ETSK yhtyy komission toteamukseen: ”Kansalaisille on oltava selvää, että he vastaanottavat poliittista sisältöä ja keneltä se tulee. Tarvitaan merkittävää läpinäkyvyyttä, jotta julkisyhteisön valvonta ja asianomaisten toimijoiden vastuuvelvollisuus ovat mahdollisia ja jotta se heijastaisi yhteiskuntiemme osallistavuutta ja monimuotoisuutta” (2). |
| --- | --- |

iii.

ETSK yhtyy komission toteamukseen: ”Kansalaisille on oltava selvää, että he vastaanottavat poliittista sisältöä ja keneltä se tulee. Tarvitaan merkittävää läpinäkyvyyttä, jotta julkisyhteisön valvonta ja asianomaisten toimijoiden vastuuvelvollisuus ovat mahdollisia ja jotta se heijastaisi yhteiskuntiemme osallistavuutta ja monimuotoisuutta” (2).

| iv. | Erityisesti tarvitaan enemmän ja parempia ehdotuksia kansalaisten osallistumisen mahdollistamisesta ja yhteiskuntien osallistavuudesta ja monimuotoisuudesta sekä aiheeseen liittyviä EU:n yhteisiä toimia. Tätä aihetta käsitteleviä kohtia sisältyy ETSK:n lausuntoon demokratiatoimintasuunnitelmasta (3). |
| --- | --- |

iv.

Erityisesti tarvitaan enemmän ja parempia ehdotuksia kansalaisten osallistumisen mahdollistamisesta ja yhteiskuntien osallistavuudesta ja monimuotoisuudesta sekä aiheeseen liittyviä EU:n yhteisiä toimia. Tätä aihetta käsitteleviä kohtia sisältyy ETSK:n lausuntoon demokratiatoimintasuunnitelmasta (3).

| v. | ETSK korostaa vaaroja, joita disinformaatio aiheuttaa demokratialle Euroopan unionissa, ja korostaa vahvan ja päättäväisen toiminnan tarvetta, jotta ei jouduta tilanteeseen, jossa vaalien puolueettomuus ja kansalaisten osallistuminen ovat uhattuina. |
| --- | --- |

v.

ETSK korostaa vaaroja, joita disinformaatio aiheuttaa demokratialle Euroopan unionissa, ja korostaa vahvan ja päättäväisen toiminnan tarvetta, jotta ei jouduta tilanteeseen, jossa vaalien puolueettomuus ja kansalaisten osallistuminen ovat uhattuina.

| vi. | Digitaalinen vallankumous on muuttanut demokraattista politiikkaa. Hyvin monenlaisilla verkkovälineillä on oma roolinsa poliittisissa kampanjoissa. Osa kampanjoista pyrkii luomaan epäluottamusta ja turhautumista ja vääristämään ajattelua ja käsityksiä. ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän tuloksena poliittisen kampanjoinnin digitalisoituminen voi vaikuttaa kielteisesti demokratiaan, vaikka se tarjoaakin ennennäkemättömiä keinoja tavoittaa ihmisiä. Eurobarometri-tutkimuksen mukaan puolet eurooppalaisista ilmoittaa altistuneensa disinformaatiolle ja eroja kärjistävälle verkkosisällölle internetiä käyttäessään. Lisäksi joka kolmas näistä eurooppalaisista altistui sellaiselle sisällölle, josta he eivät tienneet, oliko se poliittista mainontaa vai ei. (4) |
| --- | --- |

vi.

Digitaalinen vallankumous on muuttanut demokraattista politiikkaa. Hyvin monenlaisilla verkkovälineillä on oma roolinsa poliittisissa kampanjoissa. Osa kampanjoista pyrkii luomaan epäluottamusta ja turhautumista ja vääristämään ajattelua ja käsityksiä. ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän tuloksena poliittisen kampanjoinnin digitalisoituminen voi vaikuttaa kielteisesti demokratiaan, vaikka se tarjoaakin ennennäkemättömiä keinoja tavoittaa ihmisiä. Eurobarometri-tutkimuksen mukaan puolet eurooppalaisista ilmoittaa altistuneensa disinformaatiolle ja eroja kärjistävälle verkkosisällölle internetiä käyttäessään. Lisäksi joka kolmas näistä eurooppalaisista altistui sellaiselle sisällölle, josta he eivät tienneet, oliko se poliittista mainontaa vai ei. (4)

| vii. | ETSK kannattaa näkemystä, jonka mukaan EU:n rooli demokratian vahvistamisessa olisi nähtävä maailmanlaajuisena erityisesti EU:n ulkosuhdetoiminnan kautta, kuten asiakirjassa COM(2021) 730 todetaan. |
| --- | --- |

vii.

ETSK kannattaa näkemystä, jonka mukaan EU:n rooli demokratian vahvistamisessa olisi nähtävä maailmanlaajuisena erityisesti EU:n ulkosuhdetoiminnan kautta, kuten asiakirjassa COM(2021) 730 todetaan.

3.   Erityistä

3.1   
  Muutosehdotuksia ehdotukseen asetukseksi poliittisen mainonnan läpinäkyvyydestä ja kohdentamisesta

| 3.1.1 | ETSK kannattaa laajaa mutta selkeää poliittisen mainonnan määritelmää ja ehdottaa, että asetukseen sisällytetään tarkoituksenmukaisia toimia, jotka kohdistuvat sellaisiin erilaisiin kampanjointi- ja maksutapoihin, joilla pyritään vaikuttamaan poliittisiin prosesseihin. Näihin kuuluvat myös nk. bottien tai trollien käyttäminen tai manipuloiva tiedotus. Ongelmia voi syntyä, jos epäselvä määritelmä jättää liikaa tulkinnanvaraa tai johtaa erilaisiin tulkintoihin eri alustoilla. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | ETSK katsoo, että tämänhetkinen luettelo mahdollisista seuraamuksista on hyvin suppea, ja ehdottaa uuden kohdan lisäämistä 15 artiklan 5 kohtaan seuraavasti: ”d. ryhtyä toimenpiteisiin rikosoikeudellisten seuraamusten määräämiseksi esimerkiksi laajamittaisissa petostapauksissa”. Lisäksi ETSK vaatii yhteisiä Euroopan laajuisia kriteerejä kansallisen tason seuraamuksille. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Valittu oikeusperusta on tällä hetkellä liian kapea. Tästä syystä asetuksessa käsitellään etupäässä palveluja, joita talouden toimijat tarjoavat ja jotka ovat maksullisia. Oikeusperustaa olisi laajennettava, ja poliittista mainontaa koskevia sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin oikeushenkilöihin ja luonnollisiin henkilöihin, jotka tosiasiallisesti luovat ja julkaisevat poliittista mainontaa. Luonnollisiin henkilöihin sovellettavia sääntöjä olisi täsmennettävä niin, että ne eivät koske ihmisiä, jotka esittävät poliittisia mielipiteitään täysin yksityisesti. Kielteisiä sivuvaikutuksia, jotka kohdistuvat kansalaisyhteiskuntaan ja kansalaisten sitoutumiseen ja osallistumiseen päätöksentekoon, olisi käsiteltävä perusteellisessa vuoropuhelussa asianomaisten organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, että ”mainonta, joka on unionin ulkopuolelle sijoittautuneiden palveluntarjoajien kokonaan laatimaa, sijoittelemaa tai julkaisemaa mutta jota levitetään unionissa oleville yksityishenkilöille”, kuuluu asetuksen soveltamisalaan ja on siten sallittavissa. Riski ulkomaisten tahojen sekaantumisesta vaaleihin on kuitenkin liian suuri uhka demokratialle EU:ssa. On laadittava erityisiä säännöksiä, joilla estetään EU:n ulkopuolisten tahojen suoraan tai välillisesti rahoittaman poliittisen mainonnan levitys EU:ssa tai muut tällaiset kampanjatoimet. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Läpinäkyvyyden lisäämiseksi asetusluonnoksen 7 artiklan 1 kohdan c alakohta olisi muutettava seuraavasti: ”läpinäkyvyysilmoitus, joka auttaa ymmärtämään poliittisen mainoksen laajemman asiayhteyden ja tavoitteet”, eli poistetaan teksti ”tai selkeä ilmoitus siitä, mistä tällaiset tiedot ovat helposti saatavilla”. Johdanto-osan 40 kappaletta olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Läpinäkyvyyden lisäämiseksi asetusluonnoksen 7 artiklassa olisi myös säädettävä mainontaan ja asianomaiseen kampanjaan käytetyn rahasumman julkaisemisesta. Jäsenvaltioiden nykyisiä hyviä käytäntöjä, joiden mukaisesti ennen vaaleja vaaditaan läpinäkyvyyttä mainonnan ja palvelujen hintojen suhteen kaikilta poliittisilta suuntauksilta tasapuolisesti, olisi tuettava ja sisällytettävä asetukseen. Tätä varten olisi luotava seurantajärjestelmä. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Kansalaisten oikeuden saada läpinäkyvää tietoa poliittisesta mainonnasta tulisi painaa vaa’assa enemmän kuin ilmoitusvaatimuksista palveluntarjoajille aiheutuvien hallinnollisten rasitteiden. Asetusluonnoksen 8 artiklaa (Poliittisen mainonnan palveluja koskeva määräaikaisraportointi) olisikin sovellettava kaikkiin mainonnan julkaisijoihin, myös niihin, jotka luokitellaan mikroyrityksiksi tai pieniksi tai keskisuuriksi yrityksiksi. Näin ollen 8 artiklan 2 kohta (”Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta yrityksiin, jotka täyttävät direktiivin 2013/34/EU 3 artiklan 3 kohdan ehdot.”) olisi poistettava. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Asetusluonnoksen 9 artiklaa (Mahdollisesti lainvastaisista poliittisista mainoksista ilmoittaminen) olisi muutettava. Sen sijaan, että mainonnan julkaisijoiden annetaan käsitellä yksityishenkilöiden valituksia siitä, että jokin niiden julkaisema mainos ei ole asetuksen mukainen, on oltava olemassa myös mahdollisuus valittaa suoraan toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. Muutoin tilanne voi johtaa eturistiriitoihin, joissa mainonnan julkaisija ei halua keskeyttää tiettyä mainoskampanjaa tulojen menettämisen pelossa. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Poliittista mainontaa koskevien tietojen on oltava kaikkien kiinnostuneiden tahojen saatavilla maksutta. Tästä syystä ei ole perusteltua rajata henkilöryhmiä, jotka voivat pyytää tietojen toimittamista poliittisen mainonnan palvelujen tarjoajilta, kuten asetusluonnoksen 11 artiklan 2 kohdassa esitetään. Lisäksi tämän artiklan 4–7 kohta olisi poistettava. Tietojen pitäisi olla helposti saatavilla ja käytettävissä. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | ETSK pitää erittäin suositeltavana, että kielletään kohdennettu poliittinen mainonta, joka perustuu henkilön kaikenlaisen toiminnan tarkkailuun ja henkilön käyttäytymisestä verkossa ja verkon ulkopuolella saatujen tietojen analysointiin. On tärkeää muistaa, että henkilötiedot, jotka eivät itsessään ole arkaluonteisia, voivat yhdistettyinä muihin ei-henkilökohtaisiin tai henkilökohtaisiin ei-arkaluonteisiin tietoihin paljastaa välillisesti juuri samaa arkaluonteista tietoa, jonka paljastumiselta komissio pyrkii suojaamaan. Tästä asiasta olisi lisättävä erillinen kohta asetukseen. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Asetusluonnoksen mukaan kohdentamis- ja voimistamistekniikkojen käyttö sellaisen poliittisen mainonnan yhteydessä, johon liittyy arkaluonteisten henkilötietojen käsittelyä, on sallittua ”rekisteröidyn nimenomaisella suostumuksella tai [kun] käsittely suoritetaan poliittisen, filosofisen, uskonnollisen tai ammattiliittotoimintaan liittyvän säätiön, yhdistyksen tai muun voittoa tavoittelemattoman yhteisön laillisen toiminnan yhteydessä ja asianmukaisin suojatoimin”. ”Nimenomaisen suostumuksen” käsite on kuitenkin erittäin ongelmallinen tässä yhteydessä, koska ei ole mitään tapaa varmistaa tai tarkistaa ehdottoman luotettavasti, että kohdentamis- ja voimistamistekniikoiden kohteena olevat yksityishenkilöt todella käyttävät riittävästi aikaa tutustuakseen tekniikoihin, ymmärtääkseen täysin asiaan liittyvät riskit ja antaakseen aidosti valveutuneen suostumuksensa. Koska kohdentamis- ja voimistamistekniikoiden käyttö poliittisessa mainonnassa aiheuttaa suuren riskin EU:n demokratialle, arkaluonteisiin tietoihin perustuvat kohdentamis- ja voimistamistekniikat olisi kiellettävä kokonaan. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Kohdentamistekniikoiden läpinäkyvyyden olisi oltava esillä ja selkeää myös kun on kyse tiedoista, jotka eivät liity suoraan tiettyyn kampanjaan. Tiedon siitä, miksi joku näkee tietyn mainoksen, on oltava esillä ja helposti käytettävissä, ja tässä yhteydessä on oltava mahdollisuus peruuttaa nopeasti suostumus tällaiseen kohdentamiseen. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Olisi harkittava erityissäännösten antamista valtioista, joissa tiedotusvälineiden riippumattomuutta ei ole turvattu asianmukaisesti. Lisäksi olisi ratkaistava aihekohtaiseen mainontaan sovellettavien säännösten puuttumisesta aiheutuvat porsaanreiät ja ongelmat. |
| --- | --- |

3.1.13

3.2   
  Muutosehdotuksia ehdotukseen Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta (uudelleenlaadittu)

| 3.2.1 | Asetusluonnoksen 4 artiklan 1 kohdan j alakohtaa (”sen sisäiset säännöt sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta”) on vahvistettava asettamalla vähimmäisvaatimukset sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta eli esimerkiksi kiintiöt sukupuolten edustuksesta jäsenistössä kaiken kaikkiaan sekä vastuutehtävissä ja vaatimalla niiden noudattamista. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Ehdotuksen 4 artiklan 2 kohtaa olisi muutettava niin, että Euroopan tason poliittisen puolueen perussäännössä on oltava määräyksiä myös puolueen suhtautumisesta syrjinnän torjumiseen ja ihmisoikeuksien edistämisen EU:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK uskoo, että EU:n ulkopuolisten valtioiden maksamat rahoitusosuudet tai lahjoitukset EU-tason poliittisille puolueille tai säätiöille saattavat uhata liiallisesti rahoituksen saajien riippumattomuutta ja siten koko demokraattista järjestelmää. Tästä syystä asetusluonnoksen 23 artiklan 9 ja 10 kohtaa olisi muutettava, jotta ollaan ehdottoman varmoja siitä, että sallittuja ovat vain rahoitusosuudet sellaisten Euroopan neuvoston jäsenmaiden poliittisilta puolueilta, jotka eivät rajoita yhteisiä EU:n arvoja ja joissa näitä arvoja saa vapaasti edistää. Toinen muutos koskee sallittujen rahoitusosuuksien ja lahjoitusten enimmäismäärän huomattavaa alentamista. Tämän olisi katettava myös mahdolliset lainat ja muut taloudelliset sitoumukset. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Läpinäkyvyyden lisäämiseksi asetusluonnoksen 23 artiklan 11 kohtaa olisi muutettava niin, että poistetaan toteamus ”ensimmäisen alakohdan mukaista enimmäismäärää ei sovelleta, jos asianomainen jäsen on myös Euroopan parlamentin, kansallisen parlamentin tai alueparlamentin taikka alueneuvoston jäsen”. Näin kansalaisten antamien lahjoitusten enimmäismäärä on aina 18 000 euroa vuodessa jäsentä kohti. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Edellä esitetyn mukaisesti kaikkia poliittista mainontaa koskevia sääntöjä olisi sovellettava kaikkiin niihin tahoihin, joiden kanssa Euroopan tason poliittiset puolueet toteuttavat poliittista mainontaa, eikä vain tapauksiin, joissa nämä turvautuvat ulkopuolisiin palveluntarjoajiin. Asetusluonnoksen 5 artiklaa olisi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Ehdotuksen 24 artiklan säännökset, joiden mukaan Euroopan tason poliittiset puolueet ja Euroopan tason poliittiset säätiöt saavat rahoittaa kansallisia kansanäänestyskampanjoita, voivat aiheuttaa ongelmallisia tilanteita, jos populistiset liikkeet tai ääriliikkeet käyttävät niitä väärin, tai ne voivat johtaa syytöksiin ”ulkopuolisesta sekaantumisesta”. Nämä riskit ovat erityisen suuria pienemmissä EU:n jäsenvaltioissa, missä voidaan toteuttaa vaikutusvaltaisia kampanjoita suhteellisen vähin varoin ja lyhyellä aikavälillä, kun Euroopan tason poliittisten puolueiden tai säätiöiden antaman rahoituksen laillisuuden tutkiminen voi kestää kauan. Tämän ehdotuksen täytäntöönpanon pitäisi olla mahdollista vain koordinoidusti sellaisten kansanäänestyksiä koskevien kansallisten säännösten kanssa, joilla mainittuja riskejä lievennetään. Julkiset keskustelut muista EU:n jäsenvaltioista tulevien poliitikkojen kanssa ovat joka tapauksessa hyödyllisiä. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Läpinäkyvyyden varmistamiseksi 36 artiklaa olisi muutettava niin, että siihen sisällytetään tiukemmat säännöt luonnollisilta henkilöiltä saatujen lahjoitusten julkaisemisesta. Sellaisten lahjoitusten, joiden antajan nimeä ei tarvitse julkaista, ylärajaksi olisi asetettava 1 000 euroa. Rahasumma olisi paremmin suhteutettu tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden matalampiin tulotasoihin. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Komissio ehdottaa 20 artiklan 4 kohdan muuttamista niin, että Euroopan tason poliittisten puolueiden yhteisrahoitusosuus alennetaan 10 prosentista 5 prosenttiin ja että se on 0 prosenttia Euroopan parlamentin vaalivuonna. ETSK ei kannata tätä ehdotusta, koska alhainenkin yhteisrahoitusosuus on osoitus puolueen sitoutumisesta ajamaansa politiikkaan. Lisäksi ETSK korostaa, että kaikkien kansallisten ja Euroopan tason puolueiden välisten rahavirtojen on oltava läpinäkyviä. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   
  Häiriönsietokyky ja erityisiä näkökohtia kansalaisyhteiskunnan roolin vahvistamisesta vaaliprosesseissa

| 3.3.1 | Populististen ja kansallismielisten puolueiden ja verkostojen vallatessa alaa Euroopassa sisäisen ja ulkopuolisen tuen turvin ETSK katsoo, että kansalaisten osallistumisesta Euroopan demokraattiseen prosessiin on tullut tärkeämpää kuin koskaan ennen ja että tätä pitäisi käsitellä yhdessä vaaliprosessien sääntelyn kanssa. Komitea totesi tämän demokratiatoimintasuunnitelmasta antamassaan lausunnossa. Kansalaisille on annettava todellista sanavaltaa EU:n tulevaisuuden muokkaamisessa vaalien kautta, kuten jäljempänä todetaan, ja myös vaalien jälkeen ja niiden välillä (niin kuin todetaan ETSK:n lausunnossa demokratiatoimintasuunnitelmasta sekä etenemissuunnitelmassa EU:sta tehdyn sopimuksen 11 artiklan täytäntöönpanemiseksi ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa (5)). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK muistuttaa ehdotuksestaan, että olisi käynnistettävä vuotuinen tapahtuma, jossa EU:n toimielinten ylimmän tason edustajat ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja organisaatioiden sekä työmarkkinaosapuolten ja alakohtaisten vuoropuhelujen ja paikallisten, alueellisten, kansallisten ja makroalueellisten (valtioiden rajat ylittävien ja naapuruuspolitiikan) vuoropuhelujen edustajat voisivat jakaa parhaita käytäntöjä ja laatia vuotuisen suunnitelman demokratian, osallistumisen ja kansalaisvuoropuhelun vahvistamiseksi sekä EU:sta tehdyn sopimuksen 11 artiklan täytäntöönpanemiseksi. Tällaiseen tapahtumaan voisi myös liittyä synergiaa vaalipaketin kanssa. Komission ja ETSK:n olisi oltava tässä merkittävässä roolissa järjestäjinä. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Euroopan komission on luotava erityinen rahoitusväline, jonka avulla kansalaisyhteiskunta ja riippumattomat joukkotiedotusvälineet voivat toteuttaa puolueettomia ja osallistavia äänestämiseen kannustavia kampanjoita, joiden tavoitteena on lisätä äänestysaktiivisuutta erityisesti niissä useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, missä vaaleihin osallistuminen ei ole pakollista. Tällaiset kampanjat olisi kohdistettava ennen kaikkea muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vähemmistöihin ja esimerkiksi sosiaalisen tai taloudellisen asemansa vuoksi epäedullisessa asemassa oleviin ryhmiin. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Olisi luotava rahoitusohjelma, joka on suunnattu toimittajille, tutkijoille, faktantarkistajille ja valvontaa harjoittaville järjestöille sekä disinformaation tarkkailuun ja torjuntaan ja joka kattaa lainsäädäntöpaketin ”Demokratian ja vaalien luotettavuuden vahvistaminen” kaikki osa-alueet. Kansalaisten tietoteknisten taitojen kehittämiseen ja parantamiseen sekä muun muassa disinformaatiota levittämällä ja muita kotimaisten poliittisten toimijoiden tekniikoita käyttämällä luotujen populististen ja ääriliikkeiden ”kuplien” puhkaisemiseen olisi osoitettava riittävästi rahoitusta. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Suunnitteilla olevan yhteisen mekanismin, jolla vahvistetaan vaalien häiriönsietokykyä, tulisi tarjota rahoitusta, tukea ja välineitä asiantuntijayhteistyöhön ja kampanjarahoitusta koskevaan työhön. Keskeisiä kohteita ovat myös verkkorikostutkinta, disinformaation torjunta ja vaalien kyberturvallisuus. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Lisää toimia tarvitaan, jotta saadaan poistettua jäljellä olevat esteet ja varmistettua kaikkien mahdollisuudet osallistua vaaleihin. Erityisesti naisten, vammaisten kansalaisten, nuorten ja muiden ryhmien demokraattiseen osallistumiseen olisi panostettava enemmän. Nk. liikkuvien EU:n kansalaisten äänestämiselle on joissakin jäsenvaltioissa vielä esteitä, jotka olisi poistettava. Äänestämistä asuinmaassa tai alkuperämaassa, jos se on kansallisen ja unionin lainsäädännön nojalla mahdollista, olisi helpotettava, jotta liikkuvien EU:n kansalaisten äänestysaktiivisuus nousisi. Ei pidä unohtaa, että noin 13,5 miljoonaa EU:n kansalaista asuu muussa jäsenvaltiossa kuin omassa maassaan. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | ETSK katsoo, että toiseen EU:n jäsenvaltioon muuttaneiden rekisteröitymistä äänestäjiksi olisi yksinkertaistettava ja virtaviivaistettava esimerkiksi ottamalla käyttöön yhteinen vaalirekisteröitymisalusta, joka olisi (tarvittaessa) käytettävissä kaikilla EU:n virallisilla kielillä. EU:n kansalaisille olisi annettava äänioikeus myös alueellisella tasolla, ja olisi perustettava tukipalvelu valtioiden rajat ylittävää äänestystä varten. |
| --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | ETSK korostaa, että miljoonat EU:n kansalaiset ovat edelleen vailla todellista äänioikeutta. ETSK:n tiedonannossa ”Vammaisten henkilöiden todellinen oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa” esitetään monia oikeudellisia ja teknisiä esteitä, joita vammaiset EU:n kansalaiset kohtaavat eri jäsenvaltioissa ja joiden vuoksi he eivät pysty äänestämään, vaikka kuinka haluaisivat. ETSK toistaa 2. joulukuuta 2020 antamassaan lausunnossa ”Tarve taata vammaisille henkilöille todelliset oikeudet äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa” esittämänsä kehotuksen toteuttaa kiireellisesti tarvittavat lainsäädäntömuutokset, jotta kaikilla EU:n kansalaisilla on todellinen äänioikeus Euroopan parlamentin vaaleissa vuonna 2024. |
| --- | --- |

3.3.8

| 3.3.9 | Yksityishenkilöitä olisi kannustettava liittymään Euroopan tason poliittisten puolueiden jäseniksi, jotta he saisivat mahdollisuuden vaikuttaa suoraan EU-tason keskusteluihin ja osallistua niihin. |
| --- | --- |

3.3.9

| 3.3.10 | Kansalaisten pitäisi voida ymmärtää selkeästi, millä kansallisilla poliittisilla puolueilla on olemassa tai suunnitteilla yhteyksiä Euroopan tason puolueisiin. Tämä on erityisen tärkeää ennen vaaleja. |
| --- | --- |

3.3.10

| 3.3.11 | ETSK kannattaa monia Euroopan tulevaisuuskonferenssin toisen kansalaispaneelin ”eurooppalainen demokratia ja eurooppalaiset arvot, oikeudet, oikeusvaltioperiaate ja turvallisuus” (6) esittämiä ehdotuksia: niitä ovat ehdotus yhdenmukaistaa Euroopan parlamentin vaaleja koskevia ehtoja (äänioikeusikäraja, vaalipäivä, vaalipiirejä, ehdokkaita, puolueita ja niiden rahoitusta koskevat vaatimukset) ja panostaminen kasvatukseen ja osaamiseen muun muassa tietosuojan, demokratian sekä populismin tunnistamisen ja torjumisen alalla. |
| --- | --- |

3.3.11

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 730 final, Vaalien luotettavuuden suojeleminen ja demokraattisen osallistumisen edistäminen.

1

(2)  COM(2021) 730 final, Vaalien luotettavuuden suojeleminen ja demokraattisen osallistumisen edistäminen.

2

(3)  ETSK:n lausunto demokratiatoimintasuunnitelmasta.

3

(4)  Special Eurobarometer 507: Democracy in the EU.

4

(5)  Action plan for the implementation of Article 11.

5

(6)  Paneeli 2 – Eurooppalaiset kansalaispaneelit – Euroopan tulevaisuuskonferenssi.

6

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/73

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä”

(COM(2021) 573 final)

(2022/C 275/12)

| Esittelijä: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Rudolf KOLBE |

Esittelijä:

Pierre Jean COULON

Toinen esittelijä:

Rudolf KOLBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 202/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.10.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

2.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

202/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on antanut tiedonannon, jossa esitetään uuden eurooppalaisen Bauhausin konsepti. Tavoitteena on luoda kauniita, kestäviä, osallistavia, saavutettavia ja kohtuuhintaisia elinympäristöjä ja elämisen muotoja kaikille erityisesti vastauksena ilmastokriisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa täysin komission ehdottamaa kokonaisvaltaista ja monialaista lähestymistapaa, jossa tarkoituksena on rakentaa yhdessä vihreämpi ja oikeudenmukaisempi tulevaisuus Euroopalle, edistää tätä uutta elämäntapaa, jossa yhdistetään ”kestävyys tyyliin”, ja vauhdittaa samalla vihreää siirtymää monilla aloilla, jotka liittyvät eurooppalaisten arkielämään, kotiseutuihin, asuin- ja työpaikkoihin, liikkumiseen ja elinympäristöön. Kyseessä on osallistava hanke, joka on jatkumoa vuonna 1919 käynnistetylle historialliselle Bauhaus-suuntaukselle ja sen luomalle maailmanlaajuiselle kulttuuriliikkeelle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti uuden eurooppalaisen Bauhausin kulttuuriulottuvuuteen ”toivon ja tulevaisuudenuskon” hankkeena sekä sen luovaan ulottuvuuteen vihreän siirtymän oleellisena perustana olevan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen kuuluvan rakennusten perusparannusaallon ytimessä. Tämän kulttuuriliikkeen tavoitteena on asettaa kiertotalouden mukaisia ja vähemmän hiili-intensiivisiä tuotteita kaikkien saataville asuin- ja työpaikoilla, julkisissa rakennuksissa ja asunnoissa mahdollisimman lähellä kansalaisia, kaupunkien, maaseudun ja asuinalueiden tasolla edistettävien konkreettisten kokemusten avulla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK yhtyy komission analyysiin innovatiivisten, luontopohjaisten ja kestävästi tuotettujen vähähiilisten materiaalien kysymyksen keskeisestä ulottuvuudesta sekä kolmesta keskeisestä ja erottamattomasta arvosta: kestävyys, estetiikka ja osallisuus tasa-arvoa, saavutettavuutta ja kohtuuhintaisuutta korostaen (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission innovatiiviseen lähestymistapaan, jonka puitteissa on käynnistetty yhteissuunnittelun alustava vaihe mobilisoimalla virallisina kumppaneina toimivien yksityishenkilöiden ja organisaatioiden, kansalaisyhteiskunnan ja hyvin erilaisista ympäristöistä ja erilaisilta aloilta tulevien sidosryhmien yhteisö. Tämän ainutlaatuisen osallistavan yhteissuunnitteluvaiheen avulla on voitu hahmotella yhdessä uuden eurooppalaisen Bauhausin konsepti ja ehdotukset sen täytäntöönpanon seuraaviksi vaiheiksi. ETSK on erityisen tyytyväinen komission aikomukseen jatkaa ja syventää tätä osallistavaa lähestymistapaa käyttämällä New European Bauhaus Lab -laboratorion kaltaisia menetelmiä poliittisten toimien valmistelemiseksi. ETSK katsoo, että prosessin jatkuvuus olisi varmistettava yli institutionaalisen syklin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti yhteissuunnitteluvaiheen alusta lähtien saavutettuun uuden eurooppalaisen Bauhausin maailmanlaajuiseen ulottuvuuteen ja on tyytyväinen huhtikuussa 2021 käydyn, noin 8 000 osallistujaa verkkoon koonneen maailmanlaajuisen vuoropuhelun sekä ensimmäisen uuden eurooppalaisen Bauhausin kilpailun ja uutiskirjeen onnistuneeseen toteutukseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa komission ehdotusta yhdistää Euroopan unionin nykyiset aloitteet uuden eurooppalaisen Bauhausin uusiin toimiin ja rahoitukseen, jotta voidaan testata politiikkatoimia ja välineitä, joiden avulla rakennetaan parempaa arkea mahdollisimman lähellä alueita, Euroopan kansalaisia ja heidän asuinpaikkojaan ja elinympäristöjään. ETSK korostaa, että rahoituksen laajan saannin kannalta on tärkeää tarjota myös joukkorahoituksen kaltaisia helposti saatavilla olevia pienrahoitusmahdollisuuksia ja erityisiä tukitoimenpiteitä niille, jotka eivät pysty itse hakemaan rahoitusta, muun muassa pienille yrityksille, käsityöläisille ja järjestöille, jotka on osallistettava prosessiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK aikoo olla aktiivisesti mukana komission edistämässä osallistavassa toiminnassa ja uusi eurooppalainen Bauhaus -liikkeen luomisessa niin, että käydään vuoropuhelua kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa arkielämän ongelmien ratkaisemiseksi ja elämänlaadun parantamiseksi. ETSK osallistuu tähän osallistavaan hankkeeseen järjestämällä osana komission ehdottamaa vuotuista tapahtumaa konferenssin uudesta eurooppalaisesta Bauhausista ja kansalaisyhteiskunnasta sekä perustamalla kansalaisyhteiskuntafoorumin ehdotuksia ja tukea varten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo ennen kaikkea, että tämän uuden eurooppalaisen Bauhausin konseptin on annettava unionille mahdollisuus tulla lähemmäs kansalaisia ja alueita kaupungeissa ja maaseudulla asianmukaisen viestinnän, aloitteiden ja paikallisten toimien sekä asuin-, elin- ja työympäristössä toteutettavien kokeilujen avulla. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on samaa mieltä kolmesta perusperiaatteesta, jotka tulivat esille yhteiskehittämisprosessissa: globaalin ja paikallisen ulottuvuuden yhdistäminen, osallistuminen ja monialaisuus. Ne edellyttävät paikkalähtöisyyttä asuinalueilla, kaupungeissa ja kylissä toteutettavissa hankkeissa ja aloitteissa, kaupunkien ja esikaupunkialueiden välisten yhteyksien luomista ja kaupungin käsitteen uudistamista globaalilta ja alueelliselta kannalta niin, että samalla otetaan huomioon ilmastonmuutoksen ja vihreän siirtymän maailmanlaajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa varmistamaan aidon synergian uusi eurooppalainen Bauhaus -liikkeen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoon liittyvän lainsäädännön tulevan kehityksen välille ”mahdollistavan kehyksen” avulla, joka olisi luotava ennen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyviä lainsäädäntöehdotuksia ja niiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK korostaa, että kestävien, osallistavien ja esteettisten ratkaisujen etsiminen rakennettua ympäristöä varten riippuu suurelta osin siitä, että varmistetaan laatuun perustuva julkisten hankintojen oikeudellinen kehys, ja kehottaa komissiota ottamaan tämän huomioon julkisia hankintoja koskevien direktiivien tulevassa tarkistuksessa. On määriteltävä, perustettava ja otettava käyttöön uuden eurooppalaisen Bauhausin tunnus sekä julkisten hankintojen että valtiontukien alalla. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa, että uuden eurooppalaisen Bauhausin on edistettävä aktiivisesti pitkän aikavälin investointeja paikalliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin erityisesti uuden eurooppalaisen ohjausjakson ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokkaan täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK ehdottaa, että myös alueilla tarjottavaa uusia ammatteja koskevaa monialaista ammatillista koulutusta edistetään ja rahoitetaan uuden eurooppalaisen Bauhausin puitteissa, jotta voidaan toteuttaa käytännössä ihmisarvoisen työn käsite. |
| --- | --- |

1.14

2.   Tiivistelmä

| 2.1 | Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite edustaa Euroopan unionin tavoitetta luoda kauniita, kestäviä ja osallistavia elinympäristöjä, tuotteita ja elämisen muotoja. Uudessa eurooppalaisessa Bauhausissa korostetaan uutta elämäntapaa, jossa kestävyys yhdistetään tyyliin, ja nopeutetaan näin vihreää siirtymää paitsi talouden eri aloilla, kuten rakennus-, kaluste- ja muotiteollisuudessa, myös yhteiskunnissamme ja arkielämän eri osa-alueilla. Tavoitteena on asettaa kaikkien saataville kiertotalouden mukaisia ja vähemmän hiili-intensiivisiä tuotteita, joilla tuetaan luonnon uudistumista ja suojellaan biodiversiteettiä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Uusi eurooppalainen Bauhaus on toivon ja tulevaisuudenuskon hanke, ja se tuo kulttuurisen ja luovan ulottuvuuden Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, jotta voidaan edistää kestävää innovointia, teknologiaa ja taloutta. Siinä nostetaan esiin ekologisen siirtymän hyödyt paikallistasolla saatujen konkreettisten kokemusten avulla, ja se parantaa arkeamme. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Täytäntöönpanoa varten komissio yhdistää asian kannalta merkitykselliset EU:n aloitteet ja ehdottaa joukon uusia toimia ja rahoitusmahdollisuuksia. Niihin kuuluvat esimerkiksi seuraavat:






  — | New European Bauhaus Lab -laboratorion perustaminen yhteisön kasvattamiseksi ja politiikkatoimien valmistelemiseksi |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

New European Bauhaus Lab -laboratorion perustaminen yhteisön kasvattamiseksi ja politiikkatoimien valmistelemiseksi

| — | alkurahoituksen antaminen uuden eurooppalaisen Bauhausin muutoshankkeille |
| --- | --- |

—

alkurahoituksen antaminen uuden eurooppalaisen Bauhausin muutoshankkeille

| — | uuden eurooppalaisen Bauhausin arvojen mukaisten sosiaalisen asuntotuotannon hankkeiden rahoittaminen |
| --- | --- |

—

uuden eurooppalaisen Bauhausin arvojen mukaisten sosiaalisen asuntotuotannon hankkeiden rahoittaminen

| — | uusi lähestymistapa komission omaan kiinteistöstrategiaan |
| --- | --- |

—

uusi lähestymistapa komission omaan kiinteistöstrategiaan

| — | vihreän siirtymän väylien yhteisluominen rakennus- ja tekstiilialan ekosysteemejä varten |
| --- | --- |

—

vihreän siirtymän väylien yhteisluominen rakennus- ja tekstiilialan ekosysteemejä varten

| — | startup-yrityksille ja kansalaislähtöisille aloitteille suunnatut rahoitushaut |
| --- | --- |

—

startup-yrityksille ja kansalaislähtöisille aloitteille suunnatut rahoitushaut

| — | vuotuinen New European Bauhaus Festival -tapahtuma ja uuden eurooppalaisen Bauhausin kilpailu |
| --- | --- |

—

vuotuinen New European Bauhaus Festival -tapahtuma ja uuden eurooppalaisen Bauhausin kilpailu

| — | uuden eurooppalaisen Bauhausin sisällyttäminen eTwinning- ja DiscoverEU 2022 -hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

uuden eurooppalaisen Bauhausin sisällyttäminen eTwinning- ja DiscoverEU 2022 -hankkeisiin.

| 2.1.3 | Uusi eurooppalainen Bauhaus luo tilan tutkia ja testata politiikkatoimia, rahoitusta ja muita välineitä, joiden avulla on tarkoitus suunnitella ja rakentaa parempaa arkea kaikille sukupolville. |
| --- | --- |

2.1.3

2.2   Yhteissuunnittelun periaate: muutoshanke, johon kaikki voivat osallistua ja vaikuttaa

| 2.2.1 | Yhteissuunnitteluvaiheessa asiasta kiinnostuneet yksityishenkilöt, organisaatiot, poliittiset instituutiot ja yritykset ovat järjestäneet tapahtumia, keskusteluja ja työpajoja. Osana yhteissuunnitteluvaihetta on käynnistetty ensimmäinen uuden eurooppalaisen Bauhausin kilpailu, jossa tuodaan esiin nuorten lahjakkuuksien inspiroivia esimerkkejä ja ideoita. |
| --- | --- |

2.2.1

2.3   Uuden eurooppalaisen Bauhausin muoto

| 2.3.1 | Historiallisesta liikkeestä uuteen eurooppalaiseen Bauhausiin – kolme keskeistä arvoa:






  — | kestävyys, johon sisältyvät ilmastotavoitteet, kiertotalous, saasteettomuus ja biodiversiteetti |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

kestävyys, johon sisältyvät ilmastotavoitteet, kiertotalous, saasteettomuus ja biodiversiteetti

| — | estetiikka – toiminnallisuuden lisäksi huomioidaan kokemuksen laatu ja tyyli |
| --- | --- |

—

estetiikka – toiminnallisuuden lisäksi huomioidaan kokemuksen laatu ja tyyli

| — | osallisuus – korostetaan monimuotoisuutta, tasa-arvoa, saavutettavuutta ja kohtuuhintaisuutta. |
| --- | --- |

—

osallisuus – korostetaan monimuotoisuutta, tasa-arvoa, saavutettavuutta ja kohtuuhintaisuutta.

| 2.3.2 | Yhteiskehittämisen pohjalta on valittu kolme keskeistä periaatetta, joiden olisi ohjattava uutta eurooppalaista Bauhausia:






  — | monitasoinen lähestymistapa: maailmanlaajuisesta paikalliseen |
| --- | --- | --- |

2.3.2

—

monitasoinen lähestymistapa: maailmanlaajuisesta paikalliseen

| — | osallistava lähestymistapa |
| --- | --- |

—

osallistava lähestymistapa

| — | monialainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

—

monialainen lähestymistapa.

| 2.3.3 | Muutospolun temaattiset toimintalinjat:






  — | luontoyhteyden palauttaminen |
| --- | --- | --- |

2.3.3

—

luontoyhteyden palauttaminen

| — | yhteenkuuluvuuden tunteen palauttaminen |
| --- | --- |

—

yhteenkuuluvuuden tunteen palauttaminen

| — | kipeimmin muutosta kaipaavien alueiden ja ihmisten priorisointi |
| --- | --- |

—

kipeimmin muutosta kaipaavien alueiden ja ihmisten priorisointi

| — | tarve elinkaariajattelulle teollisissa ekosysteemeissä. |
| --- | --- |

—

tarve elinkaariajattelulle teollisissa ekosysteemeissä.

2.4   Uuden eurooppalaisen Bauhausin toteuttaminen

Luodaan uuden eurooppalaisen Bauhausin mahdollistava kehys:

| 2.4.1 | Uuden eurooppalaisen Bauhausin yhteisö toiminnassa: New European Bauhaus Lab






  — | merkintästrategia |
| --- | --- | --- |

2.4.1

—

merkintästrategia

| — | innovatiivinen rahoitus |
| --- | --- |

—

innovatiivinen rahoitus

| — | sääntelyn analyysi ja siihen liittyvät kokeilut |
| --- | --- |

—

sääntelyn analyysi ja siihen liittyvät kokeilut

| — | keskeiset tulosindikaattorit. |
| --- | --- |

—

keskeiset tulosindikaattorit.

| 2.4.2 | Kolmitahoinen muutos – kolme tuki- ja rahoitusvälineiden tärkeintä kohdetta:






  — | muutoksen toteuttaminen tietyissä paikoissa paikan päällä |
| --- | --- | --- |

2.4.2

—

muutoksen toteuttaminen tietyissä paikoissa paikan päällä

| — | tarve tehdä asioita eri tavalla innovoinnin toteuttamiseksi, myös parantamalla taitoja ja menetelmiä |
| --- | --- |

—

tarve tehdä asioita eri tavalla innovoinnin toteuttamiseksi, myös parantamalla taitoja ja menetelmiä

| — | tarve mukauttaa toimien taustalla olevia aikomuksia ja ajattelutapoja. |
| --- | --- |

—

tarve mukauttaa toimien taustalla olevia aikomuksia ja ajattelutapoja.

| 2.4.3 | Komissio järjestää keväällä 2022 ensimmäistä kertaa ”New European Bauhaus Festival” -tapahtuman:






  — | ympäristöjen muutoksen toteuttaminen paikan päällä |
| --- | --- | --- |

2.4.3

—

ympäristöjen muutoksen toteuttaminen paikan päällä

| — | muutokset innovoinnille suotuisan ympäristön luomiseksi |
| --- | --- |

—

muutokset innovoinnille suotuisan ympäristön luomiseksi

| — | uusien merkityssisältöjen levittäminen. |
| --- | --- |

—

uusien merkityssisältöjen levittäminen.

2.5   Seuraavat vaiheet

| — | Aktivoidaan eurooppalaisia ja Euroopan ulkopuolisia toimijoita. |
| --- | --- |

—

Aktivoidaan eurooppalaisia ja Euroopan ulkopuolisia toimijoita.

| — | Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan alueiden komitea (AK) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) tekevät yhteistyötä tietoisuuden lisäämiseksi, edustamillaan alueilla käytävän keskustelun edistämiseksi ja kansalaisten aktivoimiseksi. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan alueiden komitea (AK) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) tekevät yhteistyötä tietoisuuden lisäämiseksi, edustamillaan alueilla käytävän keskustelun edistämiseksi ja kansalaisten aktivoimiseksi.

| — | Jäsenvaltiot ja viranomaiset tekevät yhteistyötä kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla unohtamatta kansalaisyhteiskunnan osallistumista. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot ja viranomaiset tekevät yhteistyötä kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla unohtamatta kansalaisyhteiskunnan osallistumista.

| — | Aluksi jäsenvaltioita pyydetään nimeämään uuden eurooppalaisen Bauhausin yhteyspisteenä toimiva taho, joka kokoaa ja koordinoi kyseisessä maassa toteutettavaa toimintaa ja osallistuu EU:n laajuiseen epäviralliseen tietojen- ja kokemustenvaihtoverkostoon. |
| --- | --- |

—

Aluksi jäsenvaltioita pyydetään nimeämään uuden eurooppalaisen Bauhausin yhteyspisteenä toimiva taho, joka kokoaa ja koordinoi kyseisessä maassa toteutettavaa toimintaa ja osallistuu EU:n laajuiseen epäviralliseen tietojen- ja kokemustenvaihtoverkostoon.

| — | Euroopan komissio raportoi aloitteen edistymisestä vuonna 2022. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio raportoi aloitteen edistymisestä vuonna 2022.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK korostaa, että ”uuden eurooppalaisen Bauhausin yhteisö toiminnassa: New European Bauhaus Lab” on erittäin tärkeä toimi, joka jatkaa ja syventää uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen osallistavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että sääntelyn analyysi ja siihen liittyvät kokeilut ovat prioriteettina uudessa eurooppalaisessa Bauhausissa, ja korostaa, että sääntelyjärjestelmän mukauttaminen on olennaisen tärkeää uuden eurooppalaisen Bauhausin tavoitteiden toteuttamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK korostaa, että rakennettua ympäristöä varten tarkoitetut kestävät, osallistavat ja esteettiset ratkaisut riippuvat suurelta osin siitä, että varmistetaan julkisille hankinnoille laatuun perustuva oikeudellinen kehys. Julkisia hankintoja koskevan kehyksen uudistamisen olisikin oltava New European Bauhaus Labin ytimessä. Samassa yhteydessä olisi keskusteltava myös yksityisen sektorin kannalta ilmastomyötäisen arkkitehtuurin kehittämiseen tarkoitettujen kannustimien ja uutta perusparannuskulttuuria avointen kilpailujen sekä palkintojen ja avustusten myöntämisen avulla edistävän rakennuskulttuurin (Baukultur) roolista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että sääntelyn analyysissä olisi keskityttävä myös standardointijärjestelmään. Innovointi kaikilla aloilla (tekniikka ja tiede) edellyttää kykyä reagoida uusimpaan tietoon ei vain noudattamalla normeja, jotka ovat joka tapauksessa usein jo vanhentuneita nopean teknologisen kehityksen vuoksi, vaan myös käyttämällä vastaavia vaihtoehtoisia ratkaisuja. Vastaaviin vaihtoehtoisiin ratkaisuihin turvautuminen eli normien noudattamatta jättäminen voi johtaa vakaviin vastuuongelmiin oikeudenkäynneissä, ja tuomioistuimessa on edelleen hyvin vaikea näyttää toteen, että vaihtoehtoiset ratkaisut ovat samanarvoisia (tai usein parempia). Myös harmonisoitujen standardien ja erityisesti rakennusmateriaalien kohdalla on erittäin tärkeää pohtia tapoja tukea paremmin vaihtoehtoisia innovatiivisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että uudet rahoitusmahdollisuudet ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan tukea Bauhausin tavoitteiden toteuttamista, pitää aloite käynnissä ja pitää yllä eri sidosryhmien innostusta. Kun otetaan huomioon, että EU:n rahoitusjärjestelmästä on hyvin vaikea päästä hyötymään – monimutkaisten rahoitus- ja myöntämisperusteiden sekä monien muiden vaatimusten (muun muassa ennakkomaksujen) vuoksi – ja saavutettu rahoitusosuus on suhteellisen alhainen, on olemassa riski, että näihin toimiin osallistuvat vain ne tavanomaiset tahot, joilla on kokemusta hankkeiden esittämisestä unionin tasolla, eivätkä paljon laajemmat kohderyhmät. Tämä ongelma ei koske ainoastaan uutta eurooppalaista Bauhausia, mutta sen kohdalla on erittäin tärkeää mennä pidemmälle ja tarjota myös helposti saatavilla olevia pienemmän mittakaavan rahoitusmahdollisuuksia ja erityisiä rahoitustoimenpiteitä niille, joilla ei ole resursseja hakea rahoitusta. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää tiivistä yhteistyötä unionin jäsenvaltioiden, komission, kauppa- ja ammattikamarien, oppilaitosten ja muiden asiaankuuluvien eturyhmien välillä. On huolehdittava siitä, että uuden eurooppalaisen Bauhausin rahoitusvaihtoehdot perustuvat (myös) kansallisella tasolla edellä mainittuihin periaatteisiin ja että rahoitusta on saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK korostaa, että on tärkeää tarjota kestävää ja osallistavaa suunnittelua varten monitieteistä perus- ja jatkokoulutusta yliopistoissa ja muissa korkea-asteen oppilaitoksissa ja ottaa ammatillisissa organisaatioissa käyttöön jatkuvan täydennyskoulutuksen malleja. ”Uudelleenkoulutuksen” ja ”täydennyskoulutuksen” käsitteiden on mahdollistettava erityisesti ihmisarvoisen työn käsitteen käytännön toteuttaminen. |
| --- | --- |

3.6

3.7   Kommentteja muutospolun temaattisista toimintalinjoista

| 3.7.1 | ETSK on tyytyväinen kestävän, osallistavan ja esteettisen kaupunki- ja maaseutukehityksen ja laajassa mielessä ymmärretyn kaupunkisuunnittelun painottamiseen, sillä kyseessä on tärkeä väline uuden eurooppalaisen Bauhausin painopisteiden toteuttamisessa. Komitea korostaa tarvetta keskittyä seuraaviin seikkoihin:






  — | Vahvistetaan aluesuunnittelussa, maankäytön suunnittelussa ja kaavoituspolitiikassa sitoutumista maaperän sulkemisen, maankäytön ja maankäytön muutosten vähentämiseen täysin avoimesti osallistamalla sidosryhmät. |
| --- | --- | --- |

3.7.1

—

Vahvistetaan aluesuunnittelussa, maankäytön suunnittelussa ja kaavoituspolitiikassa sitoutumista maaperän sulkemisen, maankäytön ja maankäytön muutosten vähentämiseen täysin avoimesti osallistamalla sidosryhmät.

| — | Edistetään unionin ja jäsenvaltioiden tasolla johdonmukaisesti kaupunkien, pikkukaupunkien ja kylien sisäistä kehittämistä (laatuun perustuva hylättyjen alueiden uudelleenkäyttö), jotta voidaan luoda kokonaisvaltainen kampanja kehittämisen suunnittelua varten. |
| --- | --- |

—

Edistetään unionin ja jäsenvaltioiden tasolla johdonmukaisesti kaupunkien, pikkukaupunkien ja kylien sisäistä kehittämistä (laatuun perustuva hylättyjen alueiden uudelleenkäyttö), jotta voidaan luoda kokonaisvaltainen kampanja kehittämisen suunnittelua varten.

| — | Nykyaikaistetaan kestävällä tavalla kaupunkien ja kylien rakenteita ilmastonmuutoksen, öljyn jälkeisen aikakauden ja tietoyhteiskunnan tilanteessa. |
| --- | --- |

—

Nykyaikaistetaan kestävällä tavalla kaupunkien ja kylien rakenteita ilmastonmuutoksen, öljyn jälkeisen aikakauden ja tietoyhteiskunnan tilanteessa.

| — | Ylläpidetään ja elvytetään rakennuskantaa olennaisena osana kiertotaloutta ja kulttuuriperinnön säilyttämistä ja otetaan erityisiksi painopisteiksi sosiaalinen asuntotuotanto, työläiskaupunginosat ja julkiset rakennukset. Edistetään samalla ymmärrystä rakennuskannan ja sosiaalisen tilan välisestä vuorovaikutuksesta ja parannetaan teknistä ja vihreää infrastruktuuria suunnitteluun kuuluvana tehtävänä, joka voidaan toteuttaa eri erikoisalojen tasapainoisen yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

—

Ylläpidetään ja elvytetään rakennuskantaa olennaisena osana kiertotaloutta ja kulttuuriperinnön säilyttämistä ja otetaan erityisiksi painopisteiksi sosiaalinen asuntotuotanto, työläiskaupunginosat ja julkiset rakennukset. Edistetään samalla ymmärrystä rakennuskannan ja sosiaalisen tilan välisestä vuorovaikutuksesta ja parannetaan teknistä ja vihreää infrastruktuuria suunnitteluun kuuluvana tehtävänä, joka voidaan toteuttaa eri erikoisalojen tasapainoisen yhteistyön avulla.

| 3.7.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että korostetaan vihreän siirtymän väylien yhteisluomista rakennusalalle, jonka hiilidioksidipäästöt ovat valtavat. Uusien rakennustuotteiden ja -menetelmien kehittäminen yhteistyössä suunnittelijoiden, rakennustuotteiden valmistajien ja rakennusteollisuuden kanssa kehittämällä uusia yhteistyömalleja (elinkaari, kierrätettävyys, vähäisemmät ympäristövaikutukset, uusiutuva energia jne.) on tärkeä tekijä tämän siirtymän onnistumisessa, ja sitä olisi tuettava miettimällä uudelleen nykyistä standardointijärjestelmää. Perusparannusaalto on olennainen osa vihreän kehityksen ohjelmaa, sillä on tarpeen keskittyä rakennuskannan kunnossapitoon. Se on jopa tärkein toimenpide resurssien säilyttämiseksi ja rakennusjätteen välttämiseksi. On kehitettävä uusia tekniikoita ja prosesseja rakennusjätteen kierrättämiseksi, mutta myös materiaalien uudelleen käyttämiseksi tai uusien laadukkaampien rakennusmateriaalien käyttöönottamiseksi (uusiojalostus). |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on antanut tiedonannon, jossa esitetään uuden eurooppalaisen Bauhausin konsepti. Tavoitteena on ”luoda kauniita, kestäviä ja osallistavia elinympäristöjä, tuotteita ja elämisen muotoja” kaikille eurooppalaisille vastauksena ilmastokriisiin. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | ETSK kannattaa komission ehdottamaa lähestymistapaa, jossa tarkoituksena on rakentaa yhdessä vihreämpi ja oikeudenmukaisempi tulevaisuus Euroopalle, edistää tätä uutta elämäntapaa, jossa yhdistetään ”kestävyys tyyliin”, ja vauhdittaa samalla vihreää siirtymää monilla aloilla, jotka liittyvät eurooppalaisten arkielämään, asuin- ja työpaikkoihin, liikkumiseen ja elinympäristöön. Kyseessä on osallistava hanke, joka on jatkumoa vuonna 1919 käynnistetylle historialliselle Bauhaus-suuntaukselle ja sen luomalle maailmanlaajuiselle kulttuuriliikkeelle. |
| --- | --- |

3.7.4

| 3.7.5 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti uuden eurooppalaisen Bauhausin kulttuuriulottuvuuteen toivon ja tulevaisuudenuskon hankkeena sekä sen luovaan ulottuvuuteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen kuuluvan rakennusten perusparannusaallon (2) ytimessä. Tämän kulttuuriliikkeen tavoitteena on oltava kiertotalouden mukaisten ja vähemmän hiili-intensiivisten tuotteiden tarjoaminen kaikkien saataville asuin- ja työpaikoilla, julkisissa rakennuksissa ja asunnoissa konkreettisten kokemusten avulla, joita on edistettävä mahdollisimman lähellä kansalaisia heidän kotiseutujensa tai asuinalueidensa tasolla. |
| --- | --- |

3.7.5

| 3.7.6 | ETSK yhtyy komission analyysiin innovatiivisten, luontopohjaisten ja kestävästi tuotettujen vähähiilisten materiaalien kysymyksen keskeisestä ulottuvuudesta sekä kolmesta keskeisestä ja erottamattomasta arvosta: kestävyys, estetiikka ja osallisuus tasa-arvoa, saavutettavuutta ja kohtuuhintaisuutta korostaen. |
| --- | --- |

3.7.6

| 3.7.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission innovatiiviseen lähestymistapaan, jonka puitteissa on käynnistetty yhteissuunnittelun alustava vaihe mobilisoimalla virallisina kumppaneina toimivien yksityishenkilöiden ja organisaatioiden, kansalaisyhteiskunnan ja hyvin erilaisista ympäristöistä ja erilaisilta aloilta tulevien sidosryhmien yhteisö. Tämän ainutlaatuisen osallistavan yhteissuunnitteluvaiheen avulla on voitu hahmotella yhdessä uuden eurooppalaisen Bauhausin konsepti ja ehdotukset sen täytäntöönpanon seuraaviksi vaiheiksi. |
| --- | --- |

3.7.7

| 3.7.8 | ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti yhteissuunnitteluvaiheen alusta lähtien saavutettuun uuden eurooppalaisen Bauhausin maailmanlaajuiseen ulottuvuuteen ja on tyytyväinen huhtikuussa 2021 käydyn, noin 8 000 osallistujaa verkkoon koonneen maailmanlaajuisen vuoropuhelun sekä ensimmäisen uuden eurooppalaisen Bauhausin kilpailun ja uutiskirjeen (3) onnistuneeseen toteutukseen. |
| --- | --- |

3.7.8

| 3.7.9 | ETSK katsoo, että tämän uuden eurooppalaisen Bauhausin konseptin on annettava Euroopan unionille mahdollisuus tulla lähemmäs kansalaisia ja heidän kotiseutujaan tarkoituksenmukaisen viestinnän ja kansalaisten kanssa toteutettavien aloitteiden ja toimien sekä asuin-, elin- ja työympäristössä toteutettavien paikallisten kokeilujen avulla. |
| --- | --- |

3.7.9

| 3.7.10 | ETSK panee kiinnostuneena merkille sosiaalisten, kohtuuhintaisten ja kestävien asuinalueiden esittelyhankkeita koskevien ehdotuspyyntöjen käynnistämisen ensivaiheessa. Jatkossa ne kuuluvat vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan alaisen uuden eurooppalaisen kaupunkialoitteen ja käyttöön otettavan erityisen kaupunkikehityksen rahoitusvälineen piiriin. |
| --- | --- |

3.7.10

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK kannattaa komission ehdotusta yhdistää Euroopan unionin nykyiset aloitteet uuden eurooppalaisen Bauhausin uusiin toimiin ja uuteen rahoitukseen, jotta voidaan testata politiikkatoimia ja välineitä, joiden avulla voidaan rakentaa parempaa arkea mahdollisimman lähellä alueita, Euroopan kansalaisia ja heidän asuinpaikkojaan ja tarjota kohtuuhintaista ja kaikkien ulottuvilla olevaa asumista. Liikkuvuutta koskevat kysymykset olisi otettava jatkuvasti huomioon. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Uuden eurooppalaisen Bauhausin toimenpiteitä ja tarkoitusta varten varattua uutta EU:n rahoitusta koskevia ohjeita ja niiden toimintaa on yksinkertaistettava, jotta järjestöt ja paikallisyhteisöt voivat hyödyntää niitä samassa yhteissuunnittelun hengessä ja mahdollisimman lähellä Euroopan kansalaisia, heidän elämänpiiriään ja asuinalueitaan. Uutta eurooppalaista Bauhausia varten on kehitettävä joukkorahoitusta, ja on varmistettava, että paikalliset toimijat voivat saada tällaista rahoitusta keskitetyn palvelupisteen kautta jokaisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On oltava aktiivisesti mukana Euroopan komission edistämässä osallistavassa toiminnassa ja uusi eurooppalainen Bauhaus -liikkeen perustamisessa niin, että käydään vuoropuhelua kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa arkielämän ongelmien ratkaisemiseksi ja elämänlaadun parantamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK:n on tärkeää osallistua aktiivisesti tähän osallistavaan hankkeeseen sekä liikkeeseen ja järjestää vuosittain konferenssi uudesta eurooppalaisesta Bauhausista ja kansalaisyhteiskunnasta, jota komitea edustaa komission ehdottamassa vuotuisessa New European Bauhaus Festival -tapahtumassa, sekä perustaa uuden eurooppalaisen Bauhausin kansalaisyhteiskuntafoorumi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK suosittaa jakamaan yhteiskehittämisprosessin aikana esiin tulleet kolme perusperiaatetta – globaalin ja paikallisen ulottuvuuden yhdistäminen, osallistuminen, myös muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistuminen, ja monialaisuus – soveltamalla paikkalähtöistä lähestymistapaa hankkeisiin ja aloitteisiin asuinalueilla, kylissä ja kaupungeissa niin, että samalla otetaan huomioon ilmastonmuutoksen ja vihreän siirtymän maailmanlaajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että myös yhteissuunnitteluvaiheessa esiin tulleet temaattiset toimintalinjat tulisi jakaa. Niitä ovat luontoyhteyden palauttaminen, yhteenkuuluvuuden tunteen palauttaminen, kipeimmin muutosta kaipaavien alueiden ja ihmisten priorisointi tarjoamalla kohtuuhintaisia ja kaikkien saavutettavissa olevia ratkaisuja erityisesti asumisen suhteen sekä pitkän aikavälin elinkaariajattelu teollisten ekosysteemien ja rakennusten ja asuntojen käyttöiän suhteen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK kehottaa varmistamaan aidon synergian uusi eurooppalainen Bauhaus -liikkeen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoon liittyvän lainsäädännön tulevan kehityksen välille liikkeen konkretisoimiseksi ja ”mahdollistavan kehyksen” vaatimuksen täyttämiseksi erityisesti julkisten hankintojen ja valtiontukien osalta. ETSK ehdottaa uusi eurooppalainen Bauhaus -tunnuksen luomista. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että uuden eurooppalaisen Bauhausin asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta välttämättömiä pitkän aikavälin investointeja paikalliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin olisi käsiteltävä erikseen eurooppalaisen ohjausjakson ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tehokkaan täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK katsoo myös, että uuden eurooppalaisen Bauhausin yhteydessä on edistettävä EU:n toimien ja ohjelmien puitteissa alueilla kehitettävää uusiin ammatteihin tähtäävää monitieteistä perus- ja jatkokoulutusta. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 93.

1

(2)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 73.

2

(3)  https://ec.europa.eu/newsroom/neb/newsletter-archives/view/service/2137

3

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/80

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö”

(COM(2021) 660 final)

(2022/C 275/13)

| Esittelijät: | Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Esittelijät:

Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 2.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 193/10/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 1.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

2.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

193/10/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Komission analyysi osoittaa, että tärkein energian hintojen nousuun vaikuttava tekijä on kaasun kysynnän jyrkkä maailmanlaajuinen kasvu. Nousua ovat vauhdittaneet vielä talouden elpyminen, EU:hun suuntautuvien toimitusten kiristyminen, rahoitusmarkkina- ja talouskriisin jälkeisestä säästöpolitiikasta johtuva investointien puute sekä infrastruktuurin kunnossapidon viivästyminen pandemian takia. Lisäksi sähkön hinnat ovat nousseet myös kausittaisten sääolosuhteiden vuoksi (alhainen veden taso ja tuuli kesällä), mikä on vähentänyt uusiutuvan energian tuotantoa Euroopassa. Hintojen nousun vaikutus päästökauppajärjestelmään on ollut vain vähäinen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU on matkalla kohti vuoden 2030 ilmastotavoitteita, jotka johtavat ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä. Siirtymän edellyttämien valtavien investointien lisäksi tarvitaan myös koko energiaekosysteemin mukauttamista. Kun pyritään luopumaan fossiilisista polttoaineista ja – eräissä jäsenvaltioissa – ydinenergiasta, muiden lähteiden saatavuus kaventuu ja riippuvuus niistä harvoista lähteistä, jotka jäävät jäljelle, lisääntyy. Tämä tekee Euroopan energiajärjestelmästä entistä haavoittuvamman pääasiassa hintojen epävakauden vuoksi, ja tarvitaan nopeaa reagointia, jotta voidaan varmistaa vakaa ja ennustettavissa oleva energian hintaympäristö. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nykyinen energian hintakriisi ei vaikuttaisi niin voimakkaasti Euroopan kansalaisiin ja yrityksiin, jos Eurooppa ei olisi niin riippuvainen fossiilisten polttoaineiden tuonnista. Eräät maat käyttävät tätä riippuvuutta hyväksi geopoliittisiin tarkoituksiin. Sen seurauksena eurooppalaiset yritykset ja kuluttajat kärsivät. Suurin osa jäsenvaltioista ei ole onnistunut vähentämään tätä riippuvuutta, vaikka komissio määrittelee riippuvuuden vähentämisen yhdeksi energiaunionin strategisista tavoitteista muun muassa sen ohella, että kuluttajista tehdään energiajärjestelmän keskeisiä toimijoita. EU:n energiapolitiikka on jäänyt molempien suhteen kauas omista tavoitteistaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sähköistämistä pidetään yleisesti keskeisenä välineenä Euroopan hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, ja sähköistämistarpeen kasvaessa Euroopassa tarvitaan huomattavia investointeja kestäviin päästöttömiin ja vähähiilisiin energialähteisiin. Onkin tarpeen maksimoida toimet uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi. Tällä voisi olla hintoja alentava vaikutus, ja se lisäisi varmasti EU:n energiaomavaraisuutta (jolloin EU ei olisi niin riippuvainen valtioista, jotka käyttävät energianlähteitä geopoliittisena vaikutuskeinona). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on oltava aktiivinen rooli kuluttajien kaikenlaisiin huolenaiheisiin vastaamisessa, ja niiden on tiedotettava kuluttajille proaktiivisesti heidän oikeuksistaan nykyisessä korkeiden hintojen vaiheessa. Toimittajia on myös kehotettava varmistamaan tariffeja määrittäessään, että kuluttajille on edelleen tarjolla vakaa hinnoittelu eikä ainoastaan vaihtuva hinnoittelu, joka perustuu pörssikehitykseen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että energian hinnannousun yhteydessä toteutettavat toimenpiteet eivät saa heikentää ilmastopoliittisia toimia. Olisikin tuettava ehdottomasti niitä, joihin hinnankorotukset vaikuttavat, antamalla heille esimerkiksi mahdollisuus toteuttaa energiansäästötoimenpiteitä ja osallistua itse uusiutuvan energian tuotantoon ja käyttöön yksittäin tai yhteisöissä ja siten hyötyä vähäpäästöisten ja päästöttömien energialähteiden halvemmista hinnoista. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää suoraa taloudellista tukea sekä veropohjaisia välineitä tehokkaimpina ja välittömästi käytettävissä olevina toimenpiteinä, jotka auttavat haavoittuvassa asemassa olevia. Samalla komitea tukee erityisten jäsenvaltiokohtaisten ratkaisujen luomista vastaukseksi yksittäisten maiden todellisiin olosuhteisiin, esimerkiksi energiatoimitusten katkaisemisen estäminen kylmän kauden aikana, pitkän aikavälin osamaksusuunnitelmat ja erilaisten veropoliittisten välineiden käyttö niissä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa paitsi hätätoimenpiteitä vakavien sosiaalisten seurauksien välttämiseksi myös markkina-arviointeja, joilla testataan energiamarkkinoiden toimijoiden käyttäytymistä. ETSK viittaa samalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 artiklassa tarkoitettuihin yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyviin unionin yhteisiin arvoihin, jotka esitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (SEU) liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26 yleishyödyllisistä palveluista. Näin voitaisiin lisätä tehokkuutta ja poistaa markkinoiden toimintapuutteita. Viranomaisten suorittamaa markkinavalvontaa on tehostettava. Tässä yhteydessä kannattaa harkita EU:n jäsenvaltioiden mahdollisuutta ostaa kaasua ja öljyä yhdessä, etenkin kun otetaan huomioon Ukrainan viimeaikaiset tapahtumat, jotka ovat tehneet selväksi EU:n tarpeen parantaa kykyään turvata energiahuoltonsa geopoliittisissa kriiseissä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lisäksi on parannettava siirtoverkkojärjestelmää siten, että laajennetaan rajayhdysjohtoja, ja on kehitettävä varastointi-infrastruktuuria. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Tarvitaan kannustimia, joilla kotitalouksia ja yrityksiä motivoidaan hankkimaan energiaa säästäviä tuotteita ja teknologiaa ja tuottamaan itse energiaa. Suoran tuen, jota annetaan sitä tarvitseville, on oltava kohdennettua eikä yleiskattavaa. Siinä on korostettava sosiaalista ulottuvuutta, eikä se saisi estää vihreän siirtymän toteuttamista. Voitaisiin harkita ajallisesti rajoitettua tukea (esim. ensimmäiselle 300 kWh:lle sähköä henkeä ja kotitaloutta kohden) määriteltävään tulorajaan asti. Suoraa tukea olisi myös myönnettävä määriteltävän tulorajan alittuessa edellyttäen, että kyseisessä tilanteessa ei ole saatavilla kohtuuhintaista vaihtoehtoista ratkaisua. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Nykyinen hintakriisi tarjoaa myös mahdollisuuksia. Se lisää uusiutuviin energialähteisiin ja energiansäästötoimiin investoimisen houkuttelevuutta Euroopassa. Monilla kansalaisilla ei kuitenkaan ole varaa näihin investointeihin. Tarvitaan tarkoitusta varten suunniteltuja tukiohjelmia unionin, jäsenvaltioiden sekä alueiden ja kuntien tasolla, jotta kansalaiset voivat toimia aktiivisina kuluttajina puhtaan energian säädöspaketin mukaisesti ja hyötyä uusiutuvan energian kustannusten laskusta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK korostaa energiantoimittajien tärkeää roolia keskeisinä toimijoina yleishyödyllisten palvelujen saatavuuden kannalta ja toteaa, että energiamarkkinoiden rakenteen muuttuminen viimeisten 20 vuoden aikana on johtanut siihen, että jäsenvaltioilla on aiempaa vähemmän poliittisia välineitä energiakustannusten nousuun puuttumiseksi. Energiamarkkinoiden nykyisessä rakenteessa näyttää olevan puutteita, jotka koskevat reagointia hintojen epävakauteen ja etujen tarjoamista pienille uusiutuvan energian tuottajille ja kaikille kuluttajille. ETSK kehottaakin Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen, joka tarjoaa tehokkaan ratkaisun näihin puutteisiin ja sopii yhteen vihreän siirtymän kanssa. |
| --- | --- |

1.12

2.   Taustaa, faktoja ja konteksti (komission tiedonannon mukaan)

| 2.1 | Euroopan komissio on antanut tiedonannon siitä, miten vastata energian hintojen nousuun. Välineistön muodossa julkaistun tiedonannon taustalla on lyhyellä aikavälillä tapahtunut energian hintojen jyrkkä nousu, joka vaikuttaa kielteisesti covid-19-pandemian jälkeiseen elpymiseen ja EU:n väestön hyvinvointiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Energian hintoja koskevassa tiedonannossa esitetään joukko toimenpiteitä sitä varten, miten EU:n ja jäsenvaltioiden olisi reagoitava näinä vaikeina aikoina. Siihen sisältyy välittömiä sekä lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimenpiteitä. Niihin kuuluu sekä hätäapuvälineitä että korvauksiin perustuvia välineitä ja myös investointeja sekä institutionaalisia ja menettelyllisiä muutoksia. Keskeisinä kohderyhminä ovat kotitaloudet sekä pienet ja keskisuuret yritykset. Välineistö tarjoaa koordinoidun lähestymistavan riskialtteimpien ryhmien suojelemiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kaasun tukkuhinta on noussut EU:ssa vuodesta 2019 syyskuuhun 2021 keskimäärin 429 prosenttia ja sähkön tukkuhinta 230 prosenttia. Vähittäishintojen nousu on ollut toistaiseksi paljon maltillisempaa (kaasu 14 prosenttia ja sähkö 7 prosenttia), mutta tämän talven lyhyen aikavälin ennusteen mukaan myös ne saattavat seurata tukkuhintoja. Tämä kehitys tarkoittaisi kovaa iskua kotitalouksien budjetteja ja yritysten kassavirtaa ajatellen. Tarvitaankin legitiimejä politiikkatoimia, vaikka ennusteiden mukaan markkinoiden pitäisi vakiintua kaasun osalta huhtikuuhun 2022 mennessä ja sähkön osalta vuoteen 2023 mennessä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Suuret hintaerot ovat kuitenkin suurelta osin seurausta markkinoista. Tämä koskee osittain myös päästökauppajärjestelmää, jossa on ollut samanlaista hinnannousua. Tammikuusta 2020 marraskuuhun 2021 päästöoikeuksien hinta nousi noin 20 eurosta tonnilta noin 75 euroon tonnilta. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komission analyysi osoittaa, että tärkein hintoja nostava tekijä on kaasun kysynnän jyrkkä maailmanlaajuinen kasvu, ja EU:n päästökauppajärjestelmän kehitys on vaikuttanut hintojen nousu vain vähän. Kaasun kysynnän kasvua on kiihdyttänyt talouden elpyminen, EU:hun suuntautuvien toimitusten kiristyminen ja infrastruktuurin kunnostamisen viivästyminen pandemian vuoksi. Lisäksi sähkön hinnat ovat nousseet kausittaisten sääolosuhteiden vuoksi (alhainen veden taso ja tuuli kesällä). Tämä on vähentänyt uusiutuvan energian tuotantoa Euroopassa. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio toteaa, että hinnannousut ovat ”tilapäisiä”, ja esittää hyvän analyysin tämän väittämän tueksi. Komissio huomauttaa myös, että uusiutuvien energialähteiden kehitys on täysin erilainen fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna, koska kustannukset ovat laskeneet jatkuvasti vuosien ajan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Yhtä ainoaa kaikille sopivaa ratkaisua ei ole olemassa. Energian hinnat vaihtelevat suuresti eri puolilla EU:ta. Tämä johtuu muun muassa siitä, että jäsenvaltiot puuttuvat markkinoihin tällä hetkellä hyvin eri tavoin, esimerkiksi veroilla ja tulleilla, vapautuksilla tai rasitteilla, jotka vaikuttavat usein vain joihinkin kuluttajiin. Joissakin jäsenvaltioissa kotitalouksien energianhinnat perustuvat useimmiten sähkön ja maakaasun pörssihintoihin (vaihtuvat hinnat). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Suuri riippuvuus fossiilisten polttoaineiden tuonnista on myös uhka toimitusvarmuudelle Euroopassa, kuten tällä hetkellä on nähtävissä. Toimitusten taso pakotti tyhjentämään kaasun varastointilaitokset, ja kaasuvarastot ovat laskeneet Euroopassa ennätyksellisen alhaiselle tasolle. Euroopan komission olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin käyttääkseen vahvaa neuvotteluasemaansa suurena ja Venäjän kannalta strategisesti tärkeänä tukkuhankkijana. |
| --- | --- |

2.8

3.   Yleistä

| 3.1 | EU on matkalla kohti vuoden 2030 ilmastotavoitteita, jotka johtavat ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä. Siirtymän edellyttämien valtavien investointien lisäksi tarvitaan myös koko energiaekosysteemin mukauttamista. Kun pyritään luopumaan fossiilisista polttoaineista ja – eräissä jäsenvaltioissa – ydinenergiasta, muiden lähteiden saatavuus kaventuu ja riippuvuus niistä harvoista lähteistä, jotka jäävät jäljelle, lisääntyy. Tämä tekee Euroopan energiajärjestelmästä entistä haavoittuvamman pääasiassa hintojen epävakauden vuoksi, ja tarvitaan nopeaa reagointia, jotta voidaan varmistaa vakaa ja ennustettavissa oleva energian hintaympäristö. ETSK onkin tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio reagoi nopeasti energian hinnannousuun, ja on samaa mieltä tiedonannon sisällöstä ja pääosin myös ehdotetuista välineistä. ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään pikaisesti näitä välineitä, jotta voidaan lieventää hinnankorotusten kielteisiä vaikutuksia heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK ymmärtää, että ehdotetuissa välittömissä toimenpiteissä keskitytään enemmän energiamarkkinoiden kehityksen kielteisten seurausten poistamiseen ja että keskipitkän aikavälin toimenpiteillä pyritään ratkaisemaan syyt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kannattaa välittömiä toimenpiteitä ja niiden luonnetta. Näissä toimenpiteissä keskitytään kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin. Vaikutukset kohdistuvat eniten energiaköyhiin kotitalouksiin sekä pieni- ja keskituloisiin kotitalouksiin, koska ne käyttävät huomattavasti suuremman osan tuloistaan energiaan. Kuitenkin myös yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin ja energiaintensiivisiin teollisuudenaloihin, kohdistuvat vaikutukset ovat suuret. Korkeiden energianhintojen vaikutus tuntuu eri tavoin eri aloilla ja kiihdyttää osaltaan huomattavasti inflaatiota. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Todettakoon myös, että kaasun tukkuhinnat eivät ole olleet vuonna 2021 merkittävästi korkeammat kuin vuonna 2008 tai 2012. Kaasumarkkinat ovat hyvin epävakaat. Suuret hintaerot ovat kuitenkin suurelta osin seurausta markkinoista. Komission analyysi osoittaa, että tärkein energian hintojen nousuun vaikuttava tekijä on kaasun kysynnän jyrkkä maailmanlaajuinen kasvu. Nousua ovat vauhdittaneet vielä talouden elpyminen, EU:hun suuntautuvien toimitusten kiristyminen, rahoitusmarkkina- ja talouskriisin jälkeisestä säästöpolitiikasta johtuva investointien puute sekä infrastruktuurin kunnossapidon viivästyminen pandemian takia ja lisäksi kausittaiset sääolosuhteet (alhainen veden taso ja tuuli kesällä), jotka ovat vähentäneet uusiutuvan energian tuotantoa Euroopassa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK katsoo, että yhteiskuntaa olisi motivoitava kannustimilla, taloudellisella tuella erityisesti pienituloisille kotitalouksille ja muille heikossa asemassa oleville ryhmille sekä riippumattomalla neuvonnalla, jotta fossiilisista polttoaineista siirryttäisiin uusiutuviin energialähteisiin, joille ovat ominaisia paitsi suhteellisen korkeat alkuinvestointikustannukset myös alhaiset tuotanto- ja toimintakustannukset. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Fossiilisen energian tukien asteittainen poistaminen on myös merkittävä kannustin. Fossiilisten polttoaineiden tuet kasvoivat vuosina 2015–2019 EU:ssa 4 prosenttia ja laskivat huomattavasti vuonna 2020. Ne laskivat 10 prosenttia energia-alalla ja 4 prosenttia teollisuudessa, kun taas liikenteessä ne nousivat 25 prosenttia. Kotitalouksien saamat lämmitysöljyn ja maakaasun kulutukseen kohdistuvat tuet nousivat 13 prosenttia (1). Tuilla on tärkeä rooli sosiaalisesti, sillä niillä varmistetaan, että siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen tapahtuu oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on aina ollut sillä kannalla, että energian hintojen on oltava totuudenmukaisia, mikä tarkoittaa, että hintojen olisi katettava kaikki ulkoisvaikutukset. Tässä mielessä on perusteltua odottaa, että fossiilisten polttoaineiden korkeammat hinnat tarjoavat markkinavetoisia kannustimia energian säästämiseksi ja siirtymiseksi uusiutuviin energialähteisiin. Lisäksi fossiilisille energialähteille myönnettävien ympäristön kannalta haitallisten tukien lopettaminen nostaa hintoja. Energian hinnannousun sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia on kuitenkin analysoitava huolellisesti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Sähköistämistä pidetään yleisesti keskeisenä välineenä Euroopan hiilestä irtautumista koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, ja sähköistämistarpeen kasvaessa Euroopassa tarvitaan huomattavia investointeja kestäviin päästöttömiin ja vähähiilisiin energialähteisiin. Tukea energia-alan tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin, esimerkiksi energian varastointiratkaisuihin, on tehostettava. ETSK korostaa myös tarvetta tukea energiantuotantoa nk. energiayhteisöjen kautta, jotta energiaa kulutetaan siellä, missä sitä tuotetaan, ja jotta varmistetaan toimitusten vakaus tietyille alueille. Energian jakaminen energiayhteisöjen kautta mahdollistaa sen, että yhteisön jäsenet, myös haavoittuvassa asemassa olevat energiankuluttajat tai pk-yritykset, jotka eivät pysty itse investoimaan uusiutuviin energialähteisiin, voivat hyötyä uusiutuvien energialähteiden kustannusten alenemisen eduista. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Euroopan suuren tuontiriippuvuuden vähentäminen auttaisi myös alentamaan energian hintoja. Eräät EU:n ulkopuoliset maat käyttävät tätä riippuvuutta hyväksi geopoliittisiin tarkoituksiin. Sen seurauksena eurooppalaiset yritykset ja kuluttajat kärsivät. Onkin aivan oikein, että komissio on jo vuosi sitten asettanut energiavarojen tuonnin vähentämisen strategiseksi tavoitteeksi esimerkiksi energiaunionin strategiakehyksessä. Pelkkä tavoitteiden asettaminen ei kuitenkaan riitä, kun tähän asti saavutetut tulokset ovat olleet varsin vaatimattomia (ks. TEN/724). Tarvitaan konkreettisia toimia, mutta ne puuttuvat. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tulevien energiankantajien, kuten vedyn, suhteen on vaara, että tuontiriippuvuus kasvaa entisestään. Monet puhuvat väitetysti halvan vedyn tuonnin puolesta, mutta ohittavat sen tosiasian, että se altistaisi Euroopan vielä enemmän Euroopan ulkopuolisten maiden hintamanipuloinnille geopoliittisten intressien takia ja johtaisi siihen, että lasku jäisi kuluttajien maksettavaksi. Tämä on tunnettu ongelma jo ensimmäisen öljykriisin ajalta vuonna 1973. Sittemmin lähes mitään kehitystä oikeaan suuntaan ei ole tapahtunut esimerkiksi energiaunionin strategiakehyksessä annetuista lupauksista huolimatta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK katsoo, että yhteiskuntaa olisi motivoitava kannustimilla, taloudellisella tuella ja riippumattomalla neuvonnalla, jotta fossiilisista polttoaineista siirryttäisiin uusiutuviin energialähteisiin, joille ovat ominaisia paitsi suhteellisen korkeat alkuinvestointikustannukset myös alhaiset tuotanto- ja toimintakustannukset. Valitettavasti kaikki uusiutuvat energialähteet eivät ole vakaita, joten energiansaannin turvaamiseksi tarvitaan varastointiteknologiaa ja siirtymävaiheessa sellaisia lähteitä kuin kaasua tai turvallisia ja kestäviä päästöttömiä ja vähähiilisiä energialähteitä. Euroopan komission olisikin käynnistettävä kampanja puhtaan energian hyödyistä. ETSK:n olisi osallistuttava kampanjaan ja tarjottava sitä varten asiantuntemustaan. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Loppukuluttajilla on kaksi tapaa keventää välittömästi energialaskuaan: a) säästää energiaa ja b) käyttää paikallisesti tuotettua uusiutuvaa energia. Ongelmana on se, että molempiin tarvitaan alkuinvestointeja (mm. lämpöeristys, taloudellisemmat uudet laitteet, aurinkosähköjärjestelmät). Korkeista energian hinnoista eniten kärsivillä ei ole yleensä varaa näihin investointeihin. Valtiojohtoinen hankinta voisi auttaa tässä: valtio rahoittaisi etukäteen tällaiset investoinnit, ja kuluttajat kattaisivat osalla energia- ja lämmityskulujen säästöjään korot ja takaisinmaksut. Loput säästöistä he voisivat pitää itsellään. Tämä malli on osoittautunut toimivaksi kehitysmaissa. Se voitaisiin siirtää helposti Eurooppaan. On tärkeää noudattaa kuluttajalainsäädännön vähimmäisvaatimuksia, kuten avointa kirjanpitoa ja irtisanomisvaihtoehtoja. Toisena vaihtoehtona ovat suorat investointituet. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Korvaustoimenpiteiden on oltava kohdennettuja eikä yleisiä. Niissä on otettava huomioon sosiaalinen ulottuvuus, eivätkä ne saa haitata vihreän siirtymän toteuttamista. Voitaisiin harkita ajallisesti rajoitettua tukea (esim. ensimmäiselle 300 kWh:lle sähköä henkeä ja kotitaloutta kohden) määriteltävään tulorajaan asti. Heikossa asemassa oleville ryhmille on myönnettävä tukea, jos he ovat tilanteessa, jossa saatavilla ei ole kohtuuhintaista vaihtoehtoista ratkaisua lämmitykseen tai liikkumiseen. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita poistamaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton tekniset esteet, kuten tuuliturbiinilaitosten pitkät rakennuslupaprosessit. ETSK kehottaa myös jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuuksien mukaan 5G:n käyttöä vihreässä siirtymässä energiankulutuksen ja säästöjen optimoimiseksi. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission aikomukseen käsitellä tätä kysymystä vuonna 2022. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK kehottaa lisäämään energialähteiden autonomiaa, sillä suuri riippuvuus tuonnista vaikuttaa energian hintoihin. Komissio on asettanut energiavarojen tuonnin vähentämisen strategiseksi tavoitteeksi. Tarvitaan konkreettisia toimia, ja riippuvuutta tuonnista on vältettävä tulevien energiankantajien, kuten vedyn kohdalla. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK kannattaa paitsi hätätoimenpiteitä vakavien sosiaalisten seurauksien välttämiseksi myös markkina-arviointeja, joilla testataan energiamarkkinoiden toimijoiden käyttäytymistä. ETSK viittaa samalla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 14 artiklassa tarkoitettuihin yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin liittyviin unionin yhteisiin arvoihin, jotka esitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen (SEU) liitetyssä pöytäkirjassa N:o 26 yleishyödyllisistä palveluista. Näin voitaisiin parantaa ja tehostaa markkinoita ja poistaa niiden toimintapuutteita. Viranomaisten suorittamaa markkinavalvontaa on tehostettava. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota seuraamaan jatkuvasti energiamarkkinoiden poikkeuksellista tilannetta, arvioimaan tuloksia päivittäin ja mukauttamaan hyväksyttyjen toimenpiteiden intensiteettiä tilanteen kehittymisen pohjalta. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Vaikka ETSK on ollut aina sitä mieltä, että tarvitaan vahva päästökauppajärjestelmä kielteisten ulkoisvaikutusten hinnoittelua varten, on otettava huomioon, että hiilidioksidipäästöjä tuotantoprosessissa aiheuttavat ja siten päästöoikeuksia tarvitsevat yritykset kilpailevat rahoituslaitosten ja välittäjien kanssa. Päästökauppa on väline, jota käytetään ulkoisvaikutusten, kuten ilmastovahinkojen, hinnoitteluun, mutta siitä ei pitäisi tulla markkinapaikkaa taloudelliselle keinottelulle. Euroopan komission olisi analysoitava, mitä vaihtoehtoja Euroopan unionilla on, jotta se voisi suunnitella markkinarakenteita, joilla estetään tällainen kuluttajien, yhtiöiden ja sijoittajien kannalta erittäin epäterve kehitys. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK korostaa energiantoimittajien tärkeää roolia keskeisinä toimijoina yleishyödyllisten palvelujen saatavuuden kannalta ja toteaa, että energiamarkkinoiden rakenteen muuttuminen viimeisten 20 vuoden aikana on johtanut siihen, että jäsenvaltioilla on aiempaa vähemmän poliittisia välineitä energiakustannusten nousuun puuttumiseksi. Energiamarkkinoiden nykyisessä rakenteessa näyttää olevan puutteita, jotka koskevat reagointia hintojen epävakauteen ja etujen tarjoamista pienille uusiutuvan energian tuottajille ja kaikille kuluttajille. ETSK kehottaakin Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen, joka tarjoaa tehokkaan ratkaisun näihin puutteisiin ja sopii yhteen vihreän siirtymän kanssa. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | ETSK korostaa, että on tärkeää toteuttaa keskipitkän aikavälin toimenpiteitä, joilla tuetaan EU:n energiamarkkinoiden häiriönsietokykyä ja kestävyyttä ja kohtuuhintaisten energiatuotteiden saatavuutta. On erityisen tärkeää lisätä uusiutuviin energialähteisiin tehtävien investointien määrää (koska iso osa nykyisestä perinteisestä kapasiteettista ei ole pian saatavilla) ja siten tukea markkinoiden tarjontapuolta. Samalla on yhtä lailla tärkeää kehittää energianjakelun yhteenliitettävyyttä ja varmuutta kaikkialla EU:ssa ja edistää julkisia investointeja verkkoinfrastruktuuriin. Muutoin Euroopan komission ajatus siitä, että energian hintavakauden ja kestävyyden kannalta parasta on ottaa käyttöön uusia uusiutuvia energialähteitä, ei toteudu. |
| --- | --- |

3.20

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on vakuuttunut siitä, että loppukäyttäjille hyödykkeitä tarjoavia energiayhtiöitä varten olisi otettava käyttöön uusia, tarkempia ja tiukempia sääntöjä. ETSK:n mukaan osa näistä yhtiöistä ei ole toiminut asianmukaisesti. Toisin sanoen toimittajien pitäisi pystyä kestämään hintojen vaihtelut markkinoilla, eikä niiden pitäisi joutua sanomaan välittömästi irti kuluttajien kanssa tehtyjä sopimuksia. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että niillä on riittävä pääomavaranto tai että ne täyttävät tietyt edellytykset. ETSK katsoo, että kansallisten sääntelyviranomaisten tehtäviin tulisi kuulua myös markkinatoimijoiden vastuuvelvollisuuden säännöllinen ja perusteellinen analysointi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kansallisilla sääntelyviranomaisilla on oltava aktiivinen rooli kuluttajien kaikenlaisiin huolenaiheisiin vastaamisessa, ja niiden on tiedotettava kuluttajille proaktiivisesti heidän oikeuksistaan nykyisessä korkeiden hintojen vaiheessa. Tähän kuuluu tietojen tarjoaminen toimittajien vaihtamisesta ja peruutusvaihtoehdoista tai riippumattomat portaalit, joissa voidaan vertailla hintoja ja ehtoja, mutta myös tuki riitatapauksissa ja välimiesmenettelyjen käyttöönotto. Toimittajia on myös kehotettava varmistamaan tariffeja määrittäessään, että kuluttajille on edelleen tarjolla vakaa hinnoittelu eikä ainoastaan vaihtuva hinnoittelu, joka perustuu pörssikehitykseen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK ehdottaa proaktiivisempaa kuluttajansuojapolitiikkaa niin, että pyritään tiedottamaan kuluttajille ja parantamaan yhtiöiden kriisivalmiutta. Tähän kuuluu muun muassa velvoite suojautua ongelmalliselta tukkumarkkinahintojen nousulta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kuluttajat tarvitsevat parempaa suojaa, avoimia sopimusehtoja, tehokasta hintavalvontaa, riippumatonta neuvontaa ja yksinkertaisia lainvalvontamahdollisuuksia erityisesti lämmityksen ja jäähdytyksen tarjonnan alalla. Energiansäästösopimukset ja laitesopimukset on erotettava toisistaan. Olisi säädettävä oikeudellisesti, että vuokralaiset maksavat vain ”todelliset” käyttökustannukset energian toimituksesta. Rakennuksen lämmöntuotannossa nämä kustannukset ovat ainoastaan käytetyn energialähteen kustannukset, joihin on lisätty lämmitysjärjestelmän kunnossapidosta ja tukemisesta aiheutuvat kohtuulliset kustannukset. Tällaisia perussopimuksia tekevien, esimerkiksi kiinteistön rakennuttajien ja vuokranantajien, olisi kannettava sopimus- ja rahoitusriskit. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK pitää suoraa taloudellista tukea sekä veropohjaisia välineitä tehokkaimpina ja välittömästi käytettävissä olevina toimenpiteinä, jotka auttavat haavoittuvassa asemassa olevia. Samalla komitea tukee erityisten jäsenvaltiokohtaisten ratkaisujen luomista, jotta voidaan vastata yksittäisten maiden todellisiin olosuhteisiin, esimerkiksi energiatoimitusten katkaisemisen estäminen kylmän kauden aikana, pitkän aikavälin osamaksusuunnitelmat ja erilaisten veropoliittisten välineiden käyttö niissä. Jäsenvaltioiden on myös otettava käyttöön erityisiä välineitä ja ohjelmia, joilla autetaan erityisen pienituloisia kotitalouksia toteuttamaan energiatehokkuustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Verotuksen osalta komissio suosittelee välineistössään, että energiaan liittyvät verot alennettaisiin direktiiveissä (energiaverodirektiivi, alv-direktiivi) asetetuille vähimmäistasoille. Vihreän energian ja erityisesti uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön saatavuuden edistämiseksi tarvitaan verokanta, jossa eritellään energialähteiden ympäristövaikutukset, kuten komissio ehdotti energiaverodirektiivin muuttamisen yhteydessä (COM 2021 (563)). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK korostaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten tai toimijoiden tärkeää roolia energiaköyhien kotitalouksien tukemisessa. Usein tietyt toimenpidekokonaisuudet, esimerkiksi Itävallassa lämmitysavustukset, joilla tuetaan lämmityksen ja lämpimän veden saatavuutta kohtuullisella hinnalla, ovat osavaltioiden (alueiden) ja kuntien vastuulla. Nämä tukipalvelut olisi lueteltava kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa, jotta jäsenvaltioiden välinen vertailu olisi mahdollista ja jotta sen pohjalta voisi tapahtua vastavuoroista oppimista. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kohtuuhintaisen energian saatavuus on keskeinen edellytys sosiaaliselle osallistumiselle ja ihmisarvoisille elinoloille, sillä energia mahdollistaa valon ja lämmön saannin, liikenteen ja viestinnän. Energiaköyhyydestä kärsivät ihmiset eivät voi hyödyntää näitä palveluja huoletta, mikä rajoittaa huomattavasti heidän jokapäiväistä elämäänsä. Tällaiseen tilanteeseen joutumista on pyrittävä välttämään päättäväisesti, ja energiaköyhyyttä on torjuttava kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

4.8

Bryssel 24. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 950 final.

1

---

LIITE

Käsittelyssä hylättiin seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 3.12

Muutetaan.

| Jaoston lausunto | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Loppukuluttajilla on kaksi tapaa keventää välittömästi energialaskuaan: a) säästää energiaa ja b) käyttää paikallisesti tuotettua uusiutuvaa energia. Ongelmana on se, että molempiin tarvitaan alkuinvestointeja (mm. lämpöeristys, taloudellisemmat uudet laitteet, aurinkosähköjärjestelmät). Korkeista energian hinnoista eniten kärsivillä ei ole yleensä varaa näihin investointeihin.
  Valtiojohtoinen hankinta voisi auttaa tässä: valtio rahoittaisi etukäteen tällaiset investoinnit, ja kuluttajat kattaisivat osalla energia- ja lämmityskulujen säästöjään korot ja takaisinmaksut. Loput säästöistä he voisivat pitää itsellään. Tämä malli on osoittautunut toimivaksi kehitysmaissa. Se voitaisiin siirtää helposti Eurooppaan. On tärkeää noudattaa kuluttajalainsäädännön vähimmäisvaatimuksia, kuten avointa kirjanpitoa ja irtisanomisvaihtoehtoja. Toisena vaihtoehtona ovat suorat investointituet. | Loppukuluttajilla on kaksi tapaa keventää välittömästi energialaskuaan: a) säästää energiaa ja b) käyttää paikallisesti tuotettua uusiutuvaa energia. Ongelmana on se, että molempiin tarvitaan alkuinvestointeja (mm. lämpöeristys, taloudellisemmat uudet laitteet, aurinkosähköjärjestelmät). Korkeista energian hinnoista eniten kärsivillä ei ole yleensä varaa näihin investointeihin. |

Jaoston lausunto

Muutosehdotus

Loppukuluttajilla on kaksi tapaa keventää välittömästi energialaskuaan: a) säästää energiaa ja b) käyttää paikallisesti tuotettua uusiutuvaa energia. Ongelmana on se, että molempiin tarvitaan alkuinvestointeja (mm. lämpöeristys, taloudellisemmat uudet laitteet, aurinkosähköjärjestelmät). Korkeista energian hinnoista eniten kärsivillä ei ole yleensä varaa näihin investointeihin.
  Valtiojohtoinen hankinta voisi auttaa tässä: valtio rahoittaisi etukäteen tällaiset investoinnit, ja kuluttajat kattaisivat osalla energia- ja lämmityskulujen säästöjään korot ja takaisinmaksut. Loput säästöistä he voisivat pitää itsellään. Tämä malli on osoittautunut toimivaksi kehitysmaissa. Se voitaisiin siirtää helposti Eurooppaan. On tärkeää noudattaa kuluttajalainsäädännön vähimmäisvaatimuksia, kuten avointa kirjanpitoa ja irtisanomisvaihtoehtoja. Toisena vaihtoehtona ovat suorat investointituet.

Loppukuluttajilla on kaksi tapaa keventää välittömästi energialaskuaan: a) säästää energiaa ja b) käyttää paikallisesti tuotettua uusiutuvaa energia. Ongelmana on se, että molempiin tarvitaan alkuinvestointeja (mm. lämpöeristys, taloudellisemmat uudet laitteet, aurinkosähköjärjestelmät). Korkeista energian hinnoista eniten kärsivillä ei ole yleensä varaa näihin investointeihin.

Perustelu

Poistetaan tekstin loppuosa, koska siitä ei saa selvää, ehdotettu ratkaisu on epäselvä eikä ole asianmukaista ehdottaa ratkaisumallien siirtämistä kehitysmaista Eurooppaan ilman perusteellista tarkistusta.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 44 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 120 |
| Pidättyi äänestämästä: | 51 |

Puolesta:

44

Vastaan:

120

Pidättyi äänestämästä:

51

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden asettamisesta saataville unionin markkinoilla ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta”

(COM(2021) 706 final – 2021/0366(COD))

(2022/C 275/14)

| Esittelijä: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Florian MARIN |

Esittelijä:

Arnold PUECH D’ALISSAC

Toinen esittelijä:

Florian MARIN

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 17.1.2022
  Euroopan unionin neuvosto, 17.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 225/3/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 17.1.2022

Euroopan unionin neuvosto, 17.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

9.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

225/3/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti komission asetusehdotukseen. Komission lainsäädäntöaloite on hyvin ajoitettu ja erittäin merkityksellinen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Vaikka komitea ymmärtää komission pyrkimyksen tasapainoon helpon täytäntöönpanon ja tehokkuuden välillä, se katsoo, että asetuksen soveltamisalaa olisi laajennettava:






  — | Asetusta ei tulisi rajoittaa koskemaan vain metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä. Myös tuotteisiin ja hyödykkeisiin, joiden tuotanto on johtanut muiden arvokkaiden suojeluekosysteemien tuhoutumiseen, mukaan lukien savannit, kosteikot, turvemaat, mangrovesuot tai rantojen puskurivyöhykkeet, olisi sovellettava kieltoa, jolla estetään niiden saattaminen Euroopan markkinoille. |
| --- | --- | --- |

1.2

—

Asetusta ei tulisi rajoittaa koskemaan vain metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä. Myös tuotteisiin ja hyödykkeisiin, joiden tuotanto on johtanut muiden arvokkaiden suojeluekosysteemien tuhoutumiseen, mukaan lukien savannit, kosteikot, turvemaat, mangrovesuot tai rantojen puskurivyöhykkeet, olisi sovellettava kieltoa, jolla estetään niiden saattaminen Euroopan markkinoille.

| — | Merkittävät metsien kannalta riskejä aiheuttavat hyödykkeet, kuten maissi, sokeri ja kumi, olisi sisällytettävä asetuksen soveltamisalaan sen voimaantulosta lähtien. Lisäksi johdettujen tuotteiden luetteloa olisi laajennettava, ja asetuksen olisi katettava sellaisista eläimistä saadut tuotteet, joita ruokitaan metsien kannalta riskejä aiheuttavilla hyödykkeillä, jotta vältetään vuotoilmiö ja epäreilu kilpailu. |
| --- | --- |

—

Merkittävät metsien kannalta riskejä aiheuttavat hyödykkeet, kuten maissi, sokeri ja kumi, olisi sisällytettävä asetuksen soveltamisalaan sen voimaantulosta lähtien. Lisäksi johdettujen tuotteiden luetteloa olisi laajennettava, ja asetuksen olisi katettava sellaisista eläimistä saadut tuotteet, joita ruokitaan metsien kannalta riskejä aiheuttavilla hyödykkeillä, jotta vältetään vuotoilmiö ja epäreilu kilpailu.

| — | Asetuksessa on käsiteltävä metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen lisäksi myös muita erittäin tärkeitä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kysymyksiä, jotka kytkeytyvät sen kattamien tuotteiden tuotantoon. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun on kyse ihmisoikeuskysymyksistä, työntekijöiden oikeudenmukaisesta kohtelusta ja työntekijöiden oikeuksiin liittyvistä seikoista. Se, että vaaditaan lainmukaisuutta pelkästään tuottajamaan osalta, kuten ehdotuksessa säädetään, on riittämätöntä samoista syistä kuin se on riittämätöntä metsäkadon välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Asetuksessa on käsiteltävä metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen lisäksi myös muita erittäin tärkeitä sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä kysymyksiä, jotka kytkeytyvät sen kattamien tuotteiden tuotantoon. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun on kyse ihmisoikeuskysymyksistä, työntekijöiden oikeudenmukaisesta kohtelusta ja työntekijöiden oikeuksiin liittyvistä seikoista. Se, että vaaditaan lainmukaisuutta pelkästään tuottajamaan osalta, kuten ehdotuksessa säädetään, on riittämätöntä samoista syistä kuin se on riittämätöntä metsäkadon välttämiseksi.

| 1.3 | Ehdotetun säädöksen tehokkuus ja tuloksekkuus riippuu siitä, millainen etusija sille annetaan jäsenvaltioissa, sekä kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten toiminnallisista valmiuksista. Tärkeänä painopisteenä on varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot harjoittavat tehokasta ja tuloksekasta valvontaa, että aloitteeseen osoitetaan tarvittavat varat ja että järjestelmät ovat toimintavalmiina kaikissa jäsenvaltioissa ennen kuin asetus tulee voimaan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Monien hyödykkeiden kohdalla Eurooppa ei ole läheskään suurin ostajataho. Mitä tulee näihin hyödykkeisiin, Euroopan kysyntäpuoleen rajoittuneiden toimien vaikutus metsäkatoon voi olla vähäinen. Ensisijaisena painopisteenä tulee olla kysyntäpuolen aloitteisiin liittyvä poliittinen yhteistyö ja yhdenmukaistaminen muiden suurten tuojamaiden kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dokumentaatiota koskevien unionin vaatimusten täyttäminen tulee olemaan vaikeaa tuottajamaille ja -alueille, varsinkin maanviljelijöille ja pientilallisille. ETSK katsoo, että ehdotetun lainsäädännön kustannuksia ei tulisi siirtää pienviljelijöille, jotka ansaitsevat hädin tuskin riittävästi tullakseen toimeen.
  Euroopan unionin on oltava yhteydessä tuottajamaiden kanssa ja tarjottava apuaan ja yhteistyötä, jotta ne voivat toteuttaa unionin vaatimusten täyttämiseksi vaadittavat toimenpiteet. Komission olisi todettava pientilallisten, myös naisten, mahdollinen rooli muutoksen edistäjinä ja varmistettava näiden tosiasiallinen, vapaa, merkityksellinen ja tietoon perustuva osallisuus. Köyhien maiden tuottajille olisi annettava tarpeeksi sopeutumisaikaa.
  Sertifioinnin rooli ja ehdotetun lainsäädännön vaikutus maanviljelijöihin, mukaan lukien pientilalliset ja paikalliset yhteisöt, on arvioitava etukäteen ja näiden arviointien pohjalta tehdyt päätelmät on otettava osaksi asetusta ennen sen voimaantuloa. |
| --- | --- |

1.5

Euroopan unionin on oltava yhteydessä tuottajamaiden kanssa ja tarjottava apuaan ja yhteistyötä, jotta ne voivat toteuttaa unionin vaatimusten täyttämiseksi vaadittavat toimenpiteet. Komission olisi todettava pientilallisten, myös naisten, mahdollinen rooli muutoksen edistäjinä ja varmistettava näiden tosiasiallinen, vapaa, merkityksellinen ja tietoon perustuva osallisuus. Köyhien maiden tuottajille olisi annettava tarpeeksi sopeutumisaikaa.

Sertifioinnin rooli ja ehdotetun lainsäädännön vaikutus maanviljelijöihin, mukaan lukien pientilalliset ja paikalliset yhteisöt, on arvioitava etukäteen ja näiden arviointien pohjalta tehdyt päätelmät on otettava osaksi asetusta ennen sen voimaantuloa.

| 1.6 | Seuraamusten olisi oltava vakuuttavasti varoittavia. Samalla seuraamusten ja nollatoleranssin ei kuitenkaan tulisi johtaa riskinoton välttelyyn. Jos ostajat Euroopan markkinoilla välttävät muita kuin merkityksettömän metsäkadon riskin alueita kokonaan, on vaarana, että syrjäseutujen maanviljelijät ja pientilalliset jäävät hyljeksittyyn asemaan. Lisäksi vaarana on se, että Eurooppa menettää mahdollisuutensa antaa tukensa muutoksessa kohti kestävämpiä tuotantotapoja alueilla, joilla sillä on eniten merkitystä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Euroopassa vallitsee pysyväisluonteinen proteiinin puute, jota paikataan tällä hetkellä proteiinipitoisella tuontirehulla, josta osa tuodaan metsäkatoriskille alttiilta alueilta.
  Euroopan on tultava omavaraisemmaksi kasviproteiinin suhteen. Euroopan unionin olisi myös kehitettävä erityinen strategia, joka nivoutuu Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja EU:n innovaatiorahastoon ja jonka avulla kehitetään uusia proteiininlähteitä, laajennetaan niiden tuotantoa ja tehdään niistä markkinakelpoisia. Se voisi sisältää monivuotisten ruohokasvien ympäristöystävällisen biojalostuksen ja proteiinien laajamittaisen tuotannon metaanilla viljeltävien mikrolevien turvin. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan on tultava omavaraisemmaksi kasviproteiinin suhteen. Euroopan unionin olisi myös kehitettävä erityinen strategia, joka nivoutuu Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja EU:n innovaatiorahastoon ja jonka avulla kehitetään uusia proteiininlähteitä, laajennetaan niiden tuotantoa ja tehdään niistä markkinakelpoisia. Se voisi sisältää monivuotisten ruohokasvien ympäristöystävällisen biojalostuksen ja proteiinien laajamittaisen tuotannon metaanilla viljeltävien mikrolevien turvin.

| 1.8 | Pk-yrityksiä koskevat vapautukset ja maiden vertailuanalyysijärjestelmään perustuva yksinkertaistettu asianmukaisen huolellisuuden velvoite eivät saisi jättää aukkoja, jotka voisivat tehdä asetuksesta tehottoman. Toisaalta asetus ei saisi synnyttää tarpeettomia hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia. Komission olisi arvioitava huolellisesti, ovatko ehdotetut säännökset, jotka koskevat maantieteellistä paikannusta jopa yksittäisten maa-alojen tasolla ja tiettyjä näyttövelvoitteita alhaisen riskin maissa, oikeasuhteisia tai tarpeellisia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnalla olisi oltava konkreettinen rooli seurattaessa metsäkadon vähentämisessä saavutettuja tuloksia. Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta ja Euroopan alueiden komiteasta olisi tultava Euroopan komission perustaman sidosryhmäfoorumin jäseniä. Foorumille olisi annettava keskeinen rooli lainsäädännön täytäntöönpanon seurannassa. Foorumiin kuuluville sidosryhmille olisi tarjottava tukea satelliittidatan käytössä, ja datan omistajuus olisi otettava huomioon. Jäsenvaltioiden on omaksuttava yhteinen toimintatapa metsien terveyden ja tilan määrittämisessä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Asetuksen täytyy olla johdonmukainen niiden sopimusten suhteen, jotka EU:lla on kauppakumppaniensa kanssa. Koska EU on sekä tärkeä tuojataho että suurin viejä, sille on erittäin tärkeää pitää yllä toimivaa, reilua ja kestäväpohjaista kansainvälistä kauppajärjestelmää. |
| --- | --- |

1.10

2.   Tausta

| 2.1 | Euroopan komissio julkaisi 17. marraskuuta 2021 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tiettyjen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen liittyvien hyödykkeiden ja tuotteiden saattamisesta unionin markkinoille ja viennistä unionin ulkopuolelle sekä asetuksen (EU) N:o 995/2010 kumoamisesta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Säädöshanke mainittiin heinäkuussa 2019 annetussa komission tiedonannossa EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi. Ehdotus on osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, EU:n biodiversiteettistrategiaa ja Pellolta pöytään -strategiaa. Ehdotuksessa otetaan myös huomioon eräitä tärkeitä elementtejä Euroopan parlamentin 22. lokakuuta 2020 antamasta päätöslauselmasta, joka sisältää komissiolle osoitettuja suosituksia EU:n oikeudellisesta kehyksestä EU-vetoisen maailmanlaajuisen metsäkadon pysäyttämiseksi ja kehityksen suunnan kääntämiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Asetuksen tavoitteena on hillitä eurooppalaisesta kulutuksesta ja tuotannosta aiheutuvaa metsäkatoa ja metsien tilan heikkenemistä. Tämän odotetaan puolestaan vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä ja maailmanlaajuista luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä. Säädöshankkeen tavoitteena on minimoida sellaisten tuotteiden kulutus, jotka ovat peräisin 31. joulukuuta 2020 jälkeen tapahtuvaan metsäkatoon tai metsien tilan heikkenemiseen liittyvistä toimitusketjuista, sekä lisätä laillisten ja metsäkatoa aiheuttamattomien hyödykkeiden ja tuotteiden kysyntää ja kauppaa EU:ssa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotetussa asetuksessa esitetään määritelmät käsitteille ”metsä”, ”metsäkato”, ”istutettu metsä” ja ”viljelymetsä”, jotka perustuvat FAO:n näiden käsitteiden määritelmiin mutta joihin on tehty eräitä merkittäviä muutoksia. ”Metsän tilan heikkenemisen” määritelmä poikkeaa merkittävästi vastaavasta FAO:n määritelmästä. Asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita voidaan saattaa unionin markkinoille tai asettaa saataville unionin markkinoilla tai viedä vain siinä tapauksessa, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | tuotteet tai hyödykkeet ovat metsäkatoa aiheuttamattomia |
| --- | --- | --- |

2.4

—

tuotteet tai hyödykkeet ovat metsäkatoa aiheuttamattomia

| — | ne on tuotettu tuottajamaan asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisesti ja |
| --- | --- |

—

ne on tuotettu tuottajamaan asiaankuuluvan lainsäädännön mukaisesti ja

| — | ne on katettu asianmukaisen huolellisuuden velvoitetta koskevassa vakuutuksessa. |
| --- | --- |

—

ne on katettu asianmukaisen huolellisuuden velvoitetta koskevassa vakuutuksessa.

| 2.5 | Ehdotuksen 1 artiklassa esitetään asetuksen soveltamisala luettelemalla ”asianomaiset” hyödykkeet ja tuotteet: nautaeläimet, kaakao, kahvi, palmuöljy, soija ja puu. Lisäksi liitteessä 1 nimetään tietyt ”asianomaiset tuotteet”, jotka sisältävät asianomaisia hyödykkeitä, joita on ruokittu tai jotka on valmistettu käyttämällä niitä, tuotteen HS-nimikkeeseen viitaten.
  Asetuksen soveltamisalasta päätettiin arvioimalla, mitkä parametrit antaisivat sille mahdollisuuden vähentää tehokkaimmin unionin panosta hyödyke- ja tuotevetoiseen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen, ja punnitsemalla komission (puutteellisia) valmiuksia tutkia asetuksen soveltamisen mahdollisia vaikutuksia kaikkiin johdettuihin tuotteisiin.
  Liitteessä I olevan johdettujen tuotteiden luettelon kattavuutta tarkastellaan uudelleen viimeistään kahden vuoden päästä asetuksen voimaantulosta. Komissio voi antaa delegoituja säädöksiä uusien ”asianomaisten tuotteiden” sisällyttämiseksi luetteloon. |
| --- | --- |

2.5

Asetuksen soveltamisalasta päätettiin arvioimalla, mitkä parametrit antaisivat sille mahdollisuuden vähentää tehokkaimmin unionin panosta hyödyke- ja tuotevetoiseen metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen, ja punnitsemalla komission (puutteellisia) valmiuksia tutkia asetuksen soveltamisen mahdollisia vaikutuksia kaikkiin johdettuihin tuotteisiin.

Liitteessä I olevan johdettujen tuotteiden luettelon kattavuutta tarkastellaan uudelleen viimeistään kahden vuoden päästä asetuksen voimaantulosta. Komissio voi antaa delegoituja säädöksiä uusien ”asianomaisten tuotteiden” sisällyttämiseksi luetteloon.

| 2.6 | Toimijoiden asianmukaisen huolellisuuden velvoitteeseen kuuluvat tiedon, dokumentaation ja datan kerääminen sekä riskinarviointi- ja riskinvähentämistoimenpiteet. Asetuksen vaatimusten täyttämiseen tarvittaviin tietoihin sisältyvät toimittajan tiedot, tuotantomaan yksilöiminen ja kaikkien sellaisten maa-alueiden paikannuskoordinaatit, joissa asianomaiset hyödykkeet ja tuotteet on tuotettu, sekä tuotannon päivämäärä ja aikaväli. Kauppaa käyviin pk-yrityksiin sovelletaan kevyempiä asianmukaisen huolellisuuden velvoitteita. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Asianmukaisen huolellisuuden järjestelmä on tulosperusteinen, ja siihen sisältyy toimijoiden velvoite varmistaa, ettei ole olemassa riskiä tai on ainoastaan ”merkityksetön” riski siitä, että hyödykkeet ja tuotteet eivät ole laillisia ja/tai metsäkatoa aiheuttamattomia. Jos toimijat eivät täytä tätä velvoitetta, näitä kielletään saattamasta asianomaisia hyödykkeitä ja tuotteita EU:n markkinoille tai viemästä niitä EU:n markkinoilta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotettuun asetukseen sisältyy maiden vertailuanalyysijärjestelmä, jonka avulla komissio pystyy luokittelemaan valtiot tai yksittäisten valtioiden alueet niiden metsäkatotyyppien mukaan, joihin asetuksen kattamat tuotteet liittyvät. Riskiluokkia on kolme: alhainen, keskimääräinen ja suuri riski. Toimijoiden ja jäsenvaltioiden viranomaisten velvoitteet vaihtelevat tuotantomaan tai -alueen riskitason mukaan. Alhaisen riskin maiden tai alueiden tapauksessa sovelletaan ”yksinkertaistettua asianmukaisen huolellisuuden velvoitetta”, ja suuren riskin maista tapahtuvan tuonnin suhteen toimivaltaisten viranomaisten tulee harjoittaa tehostettua valvontaa. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Asetukseen sisältyy jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa toimivaltaisten viranomaistensa kautta hyödykkeiden ja tuotteiden tehokkaat tarkistukset, minkä osana ne laativat suunnitelman riskiperusteisen toimintatavan omaksumiseksi. Toimivaltaisten viranomaisten on lisäksi suoritettava toimijoiden tarkastuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät valtuudet ja resurssit velvollisuuksiensa täyttämiseksi. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK pyrkii asetusehdotusta koskevalla lausunnollaan tuomaan esiin kansalaisyhteiskunnan näkökulman asetukseen. |
| --- | --- |

2.10

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti komission asetusehdotukseen. Suuri osa maailmanlaajuisesta metsäkadosta liittyy maatalousmaa-alan laajentamiseen ja naudanlihan, puun, palmuöljyn ja soijan kaltaisten hyödykkeiden kysyntään. EU on näiden tuotteiden tärkeä kuluttaja, ja osa niistä on tuotettu tavalla, joka ei ole kestävä ja aiheuttaa metsäkatoa. Komission säädösaloite onkin hyvin ajoitettu ja erittäin merkityksellinen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea odottaa EU-asetuksen olevan vahva viesti markkinoille ja vahva kannustin, jolla saadaan aikaan muutos ja metsäkatoa aiheuttamattoman tuotannon dokumentointi toimitusketjuissa, joissa EU on tärkeä kansainvälinen ostajataho. Lisäksi yhteiset EU:n säännöt luovat tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tiettyjen hyödykkeiden osalta Eurooppa ei ole läheskään suurin tuoja, ja sen mahdollisuudet vaikuttaa toimitusketjujen organisointiin ja logistiikkaan tuottajamaissa ovat vähäisemmät. Pienten ja suurten yritysten välille on tehtävä selvä ero metsäkadon osalta. Suuryritysten vaikutusvalta toimitusketjussa on erittäin suuri.
  Metsäkatoa aiheuttamattomiin kysyntäpuolen aloitteisiin liittyvän poliittisen yhteistyön ja yhdenmukaistamisen muiden suurten tuojamaiden kanssa olisi oltava tärkeä painopiste. Tuleva COP27-konferenssi voisi olla tilaisuus päästä poliittiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

3.3

Metsäkatoa aiheuttamattomiin kysyntäpuolen aloitteisiin liittyvän poliittisen yhteistyön ja yhdenmukaistamisen muiden suurten tuojamaiden kanssa olisi oltava tärkeä painopiste. Tuleva COP27-konferenssi voisi olla tilaisuus päästä poliittiseen sopimukseen.

| 3.4 | Yhteistyö tuottajamaiden kanssa on sitäkin tärkeämpää niiden tukemiseksi metsäkadon perimmäisiin syihin puuttumisessa. Metsäkatoon vaikutetaan suoraan vähentämällä köyhyyttä sekä tarjoamalla mahdollisuuksia kunnolliseen ja ihmisarvoiseen toimeentuloon muun muassa investoimalla laadukkaisiin työpaikkoihin ja maaseudun kehitykseen. Metsäkadon vähentämisessä on otettava huomioon metsien kulttuuriarvo erityisesti maaseutu- ja metsäalueyhteisöille. EU:n olisi pyrittävä edistämään kestävien metsänhoitotapojen soveltamista puunkorjuussa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Osan eräiden maiden metsäkadosta aiheuttavat maanviljelijät ja maaseudun yhteisöt, jotka turvautuvat puuhun polttoaineena ja lämmön lähteenä tai raivaavat pieniä maa-aloja viljelyä ja laiduntamista varten. Valtaosa metsäkadosta johtuu kuitenkin metsien muuttamisesta kaupallisiksi maatalousyrityksiksi. Ehdotettua asetusta ei ole määrä soveltaa paikallisyhteisöihin, jotka raivaavat omistamiaan tai hallinnoimiaan metsiä omien elinkeinojensa tukemiseksi, jos se ei johda kyseisellä maalla viljeltyjen tuotteiden saattamiseen EU:n markkinoille. Tukimekanismit, kuten rahoitustuki ja -yhteistyö, joissa mainitut ryhmät ovat mukana, tulevat myös olemaan tärkeitä tekijöitä metsäkadon vähentämiseksi. ETSK katsoo, ettei tarkasteltavana olevan asetuksen kustannuksia saisi sälyttää pienviljelijöille, jotka tulevat hädin tuskin ansioillaan toimeen, päätyipä näiden tilan tuotanto vientiin tai ei. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ensisijaisena tavoitteena olisi oltava erityisesti laajamittaisten käytäntöjen tai sellaisten pienten ja keskisuurten toimijoiden harjoittamien käytäntöjen eliminoiminen, joissa metsää kaadetaan kaupallisen maatalouden tarpeisiin tai muihin teollisiin tarkoituksiin (kuten kaivostoiminta, luonnonvarojen hyödyntäminen tai niihin liittyvä infrastruktuuri). On tärkeää lisätä tietoisuutta metsien roolista ja merkityksestä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja hiilen sitomisessa EU:ssa ja tuotantovaltioissa, ja tähän tarkoitukseen olisi myönnettävä EU-rahoitusta. Hyvien käytäntöjen siirtäminen, ”temaattisten siltojen” rakentaminen ja keskitetyt asiointipisteet verkkoalustoilla kautta maailman ovat välttämättömiä. Koulutus ja ammattitaitoinen työvoima ovat olennaisia tekijöitä metsäkadon vähentämisessä pitkällä aikavälillä. Vaihtoehtona yhä suurempien maa-alojen ottamiselle maatalouskäyttöön olisi harkittava teknisen tuen ohjelmia, joilla lisätään tuottavuutta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK kehottaa perustamaan nopean reagoinnin mekanismin, jolla tuetaan metsiä EU:ssa ja sen ulkopuolella suojelevia henkilöitä ja kansalaisyhteiskunnan tahoja. Metsien ja ympäristön suojelu, maanvyöryjen estäminen ja elinympäristöjen suojeleminen ovat suuria riskejä paikallisille ja alkuperäisväestön yhteisöille, joiden jäseniä jopa surmataan, koska he suojelevat ja puolustavat ympäristöä. Näin on sekä EU:n ulkopuolella että eräissä EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Suuri enemmistö maanviljelijöistä ja pientilallisista ei syyllisty laittomaan toimintaan tai aiheuta metsäkatoa, ja kasvava määrä maanviljelijöitä ja pientilallisia tekee yhteistyötä paikallisten, eurooppalaisten ja muiden kansainvälisten kollegojen kanssa vastuullisten käytäntöjen dokumentoimiseksi sertifiointijärjestelyjen tai maisemahankkeiden puitteissa.
  Näitä ihmisiä ei saisi unohtaa. EU:n on lähestyttävä tuottajamaita ja tarjottava yhteistyötään sellaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa, jotka ovat tarpeen ehdotettujen toimitusketjun jäljitettävyysvaatimusten täyttämiseksi ja hyödykkeiden maakohtaisten jäljitettävyysjärjestelmien kehittämiseksi sinne, missä niitä tällä hetkellä ei ole. Tuottajamaille olisi annettava tarvittava sopeutumisaika. |
| --- | --- |

3.8

Näitä ihmisiä ei saisi unohtaa. EU:n on lähestyttävä tuottajamaita ja tarjottava yhteistyötään sellaisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa, jotka ovat tarpeen ehdotettujen toimitusketjun jäljitettävyysvaatimusten täyttämiseksi ja hyödykkeiden maakohtaisten jäljitettävyysjärjestelmien kehittämiseksi sinne, missä niitä tällä hetkellä ei ole. Tuottajamaille olisi annettava tarvittava sopeutumisaika.

| 3.9 | Ehdotetun asetuksen ei pitäisi johtaa ainoastaan EU:n toimitusketjujen ”viherryttämiseen” metsäkadon taustalla olevien tekijöiden jäädessä huomiotta. Yksi ehdotetun lainsäädännön mahdollisista seurauksista on se, että jotkut eurooppalaiset toimijat saattavat päätyä hankkimaan tuotteitaan tai hyödykkeitään ”turvallisemmista” maista (mikäli mahdollista) välttääkseen metsäkadon tai lainvastaisuuden riskin. Mikäli näin tapahtuu, EU:n käymä kauppa metsien kannalta riskialttiilla hyödykkeillä erityisen suuren riskin maissa voi vähetä, mikä saattaa supistaa EU:n mahdollisuuksia vaikuttaa metsien hallinnointiin kyseisissä maissa. Jos ostajatahot Euroopan markkinoilla karttavat täysin muita kuin merkityksettömän metsäkadon riskin alueita, Eurooppa saattaa menettää mahdollisuutensa antaa tukensa muutoksessa kohti kestävämpiä tuotantotapoja alueilla, missä sillä on eniten merkitystä, ja tätä olisi vältettävä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Asetuksessa säädetyt velvoitteet olisi ulotettava koskemaan myös rahoitusalaa. Näin varmistetaan, että asianomaisten hyödykkeiden ja tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, kauppaan tai markkinoille saattamiseen liittyvät rahoituspalvelut ja investoinnit eivät kytkeydy metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen tai kansallisten lakien ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien rikkomiseen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, yhteinen maatalouspolitiikka ja Pellolta pöytään -strategia voivat aiheuttaa EU:n maataloustuotannon vähenemisen tulevaisuudessa (1). Euroopan viherryttämisen ei kuitenkaan tulisi johtaa tuotannon ympäristövaikutusten ulkoistamiseen. Euroopan on investoitava maataloustuotantoon, joka voi jatkua entisen suuruisena tai kasvaa samalla kun se muuttuu ympäristöystävällisemmäksi ja kestäväpohjaisemmaksi. Vuoden 2023 YMP:n mukainen muu kuin tuotantokäytössä oleva alue lisää maailman tuotantotarpeita ja kasvattaa metsäkadon riskiä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Euroopassa vallitsee pysyväisluonteinen proteiinin puute, jota tätä nykyä paikataan proteiinipitoisella tuontirehulla, josta osa tuodaan metsäkatoriskin alaisilla alueilta.
  Maailman kasvava väkiluku ja kasvava globaali keskiluokka merkitsevät vielä suurempaa maailmanlaajuista kysyntää. Euroopan on paitsi tultava omavaraisemmaksi kasviproteiinin ja rehuproteiinin suhteen myös investoitava teknologioihin, joiden avulla se pystyy tuottamaan enemmän proteiinia ottamatta lisää maata tuotantokäyttöön.
  Euroopan unionin olisi myös kehitettävä erityinen, mahdollisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja EU:n innovaatiorahastoon nivoutuva strategia, jolla laajennetaan vaihtoehtoisten proteiininlähteiden tuotantoa ja tehdään niistä markkinakelpoisia. Siihen voisi kuulua monivuotisten ruohokasvien biojalostaminen ja proteiinien laajamittainen tuotanto metaanilla viljeltävien mikrolevien avulla. |
| --- | --- |

3.12

Maailman kasvava väkiluku ja kasvava globaali keskiluokka merkitsevät vielä suurempaa maailmanlaajuista kysyntää. Euroopan on paitsi tultava omavaraisemmaksi kasviproteiinin ja rehuproteiinin suhteen myös investoitava teknologioihin, joiden avulla se pystyy tuottamaan enemmän proteiinia ottamatta lisää maata tuotantokäyttöön.

Euroopan unionin olisi myös kehitettävä erityinen, mahdollisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan ja EU:n innovaatiorahastoon nivoutuva strategia, jolla laajennetaan vaihtoehtoisten proteiininlähteiden tuotantoa ja tehdään niistä markkinakelpoisia. Siihen voisi kuulua monivuotisten ruohokasvien biojalostaminen ja proteiinien laajamittainen tuotanto metaanilla viljeltävien mikrolevien avulla.

| 3.13 | Euroopan maataloussektori kärsii nopeasti nousevista tuotantopanosten hinnoista, jotka todennäköisesti johtavat elintarvikkeiden hintojen nousuun. Euroopan kansalaisten varainkäyttöön vaikuttavat jo tällä hetkellä korkeat energian hinnat. Toimenpiteiden valinnassa ja asetuksen täytäntöönpanon ajoittamisessa olisi noudatettava varovaisuutta, jotta tuotantoketjuilla olisi aikaa mukautua eivätkä hinnat nousisi jyrkästi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Metsien kannalta riskipitoisten tuotteiden kysynnän odotetaan kasvavan maapallon väkimäärän lisääntyessä ja globaalin keskiluokan kasvaessa. Kuluttajia olisi informoitava kestävyysajattelun mukaisten, terveellisten ja tasapainoisten kulutustottumusten merkityksestä, kuten asiakokonaisuuteen NAT/755 kuuluvassa lausunnossa (2) todetaan. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Asetuksen olisi oltava johdonmukainen niiden sopimusten kanssa, jotka EU:lla on kauppakumppaniensa kanssa. Koska EU on sekä tärkeä tuojataho että suurin viejä, on sen etujen mukaista pitää yllä toimivaa, reilua ja kestäväpohjaista kansainvälistä kauppajärjestelmää. Hallinnollisen taakan keventämiseksi olisi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita koskevien vaatimusten mukaisuus tarkastettava silloin, kun niitä tuodaan EU:n alueelle. Kun tuotteet on hyväksytty markkinoille, niiden olisi voitava liikkua EU:n alueella vapaasti ilman lisätarkastusten tarvetta. |
| --- | --- |

3.15

4.   Erityishuomiot

| 4.1 | Muilla ekosysteemeillä, kuten savanneilla, kosteikoilla, turvemailla, mangrovesoilla tai rannikon puskurivyöhykkeillä, on korkea suojeluarvo, ja niiden tila uhkaa monissa tapauksissa heiketä. Nämä korkean suojeluarvon alueet olisi sisällytettävä asetukseen. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi harkittava aarniometsien suojelemista ottamalla ne Unescon suojelun piiriin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tiettyjä merkittäviä metsien kannalta riskejä aiheuttavia hyödykkeitä, kuten maissia, sokeria ja kumia, ei ole sisällytetty asetuksen soveltamisalaan. Johdettuja tuotteita on lueteltu vain muutama, mikä heikentää asetuksen vaikutusta. Asetuksen vaikuttavuuden varmistamiseksi kaikkien metsäkatoon, metsien tilan heikkenemiseen ja korkean arvon suojelualueiden menetykseen liittyvien tuotteiden on kuuluttava sen soveltamisalaan. Erityistä huomiota on kiinnitettävä kumiin, maissiin, banaaneihin, sokeriruokoon ja kaikkiin soijalla ruokituista eläimistä saatuun lihalajeihin (kuten sianliha ja siipikarjanliha). ETSK kehottaa painokkaasti laatimaan puumassainventaarion EU:n tasolla. Tämä asia olisi ratkaistava lähitulevaisuudessa. Asetuksessa käytettyjen keskeisten määritelmien (esim. ”metsäkadon aiheuttamattomuus” tai ”metsän tilan heikkeneminen”) olisi vastattava FAO:n määritelmiä. Mukautetut määritelmät tai FAO:n määritelmiin vain osittain pohjautuvat määritelmät luovat vain tulkinnanvaraa ja saattavat siten aiheuttaa oikeudellista epävarmuutta talouden toimijoille. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Asetuksen noudattamisen valvonta on jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käsissä. Ehdotetun lainsäädännön tehokkuus riippuu siten sille annetusta etusijasta ja viranomaisten toiminnallisista valmiuksista kussakin jäsenvaltiossa. Ensisijaisesti olisi varmistettava tarvittavien varojen osoittaminen sekä se, että jäsenvaltioissa on käytössä asiaankuuluvat järjestelmät. Nimenomaiset investoinnit tietotekniikkainfrastruktuuriin, henkilöresursseihin ja kunkin jäsenvaltion viranomaisten toiminnallisten valmiuksien lisäämiseen tehokasta ja asianmukaista seurantaa, vertailua ja riskinarviointia varten ovat tärkeitä. Tähän tarkoitukseen olisi hyödynnettävä tekoälyä. Yhteisöjen, joihin asetusta sovelletaan, olisi otettava käyttöön avoin seurantajärjestelmä (mukaan lukien asianmukaista huolellisuuttaa koskevien raporttien julkaiseminen muodossa, joka ei vaaranna luottamuksellisia liiketoimintatietoja). Kyseeseen tuleva aikaraja on asetettava menneisyyteen, jotta ei sallita metsäkadon jatkuvan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Asetuksessa keskitytään metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen, jotka ovat yhteydessä tiettyjen hyödykkeiden ja valmisteiden tuotantoon ja kulutukseen Euroopassa. Siinä ei kuitenkaan käsitellä muita hyvin tärkeitä sosiaalisia ja ekologisia kysymyksiä, jotka liittyvät asetuksen kattamien valmisteiden tuotantoon. Todettakoon erityisesti, että valittu lähestymistapa ihmisoikeuksien suojeluun nähden perustuu yksinomaan kansallisen oikeudellisen kehyksen nojalla sovellettaviin lakeihin. Tämä jättää merkittäviä puutteita, kun ajatellaan alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen maaoikeuksien turvaamista ja muita kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja. |
| --- | --- |

4.4

Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotuksensa täydentämistä ohjeilla, jotka koskevat toimitusketjujen asianmukaisen huolellisuuden velvoitetta ja riskinarviointia kullakin hyödykkeiden alalla. Ohjeisiin olisi sisällytettävä mahdollisia tietolähteitä, joita asianomaiset vastuulliset toimijat voisivat hyödyntää, kuten sertifiointijärjestelmät, jotka täyttävät tietyt vähimmäisvaatimukset. Tavoitteena olisi oltava johdonmukaisten järjestelyjen perustaminen vastuullisia ja metsäkatoa aiheuttamattomia tuotantoketjuja varten. Tämän pohjana on useiden olemassa olevien sertifiointijärjestelyjen parissa tehty tärkeä työ.

| 4.5 | Viimeistään viisi vuotta asetuksen voimaantulon jälkeen komissio arvioi sekä sen vaikutusta maanviljelijöihin, erityisesti pientilallisiin, alkuperäisväestöihin ja paikallisiin yhteisöihin että mahdollista lisätuen tarvetta. Ehdotetussa asetuksessa säädetään myös, että on arvioitava, tarvitaanko uusia kaupan helpottamisen välineitä, joilla tuetaan asetuksen tavoitteiden saavuttamista sertifiointijärjestelyjen tunnustamisen kautta, sekä näiden välineiden toteuttamiskelpoisuutta.
  Komitea katsoo kuitenkin, että sertifioinnin rooli ja vaikutus maanviljelijöihin, myös pientilallisiin ja paikallisiin yhteisöihin, ovat olennaisia ehdotetun asetuksen toiminnan sekä sen vaikutuksen – niin tarkoitetun kuin tahattomankin – kannalta. Ne on otettava ennakkoarviointien kohteeksi, ja näistä ennakkoarvioinneista saadut päätelmät on otettava huomioon asetuksessa ennen sen voimaantuloa. |
| --- | --- |

4.5

Komitea katsoo kuitenkin, että sertifioinnin rooli ja vaikutus maanviljelijöihin, myös pientilallisiin ja paikallisiin yhteisöihin, ovat olennaisia ehdotetun asetuksen toiminnan sekä sen vaikutuksen – niin tarkoitetun kuin tahattomankin – kannalta. Ne on otettava ennakkoarviointien kohteeksi, ja näistä ennakkoarvioinneista saadut päätelmät on otettava huomioon asetuksessa ennen sen voimaantuloa.

| 4.6 | Pk-yrityksiä koskevat vapautukset ja maiden vertailuanalyysijärjestelmään perustuva yksinkertaistettu asianmukaisen huolellisuuden velvoite eivät saisi jättää säädökseen aukkoja, jotka voisivat tehdä asetuksesta tehottoman. Asetuksen ei tulisi kuitenkaan synnyttää tarpeettomia hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia. Ihmisoikeuksia ja ympäristöoikeuksia yritystoiminnassa käsittelevä EU:n julkinen luokituslaitos (3) voi auttaa pk-yrityksiä täyttämään velvoitteensa. Komission olisi arvioitava huolellisesti, ovatko ehdotetut säännökset, jotka koskevat sijainnin paikannusta yksittäisten maa-alojen tasolla ja todistamisvelvollisuuksia alhaisen riskin maissa, oikeasuhteisia tai tarpeellisia. Osa vaatimuksista johtaisi EU:ssa ristiriitoihin jäsenvaltioita koskevaan toissijaisuusperiaatteeseen liittyen ja aiheuttaisi ennen kaikkea kohtuuttomia rasitteita pientilallisille, joiden osuus EU:n tuotannosta on huomattava. Luokittelun tarkat kriteerit on avoimuuden nimissä julkaistava. Pienmetsänomistajia EU:ssa ja sen ulkopuolella on tuettava metsänhoidon kestäväpohjaisuuden parantamisessa, kestävän rahoituksen hankkimisessa ja kestävyysperiaatteiden mukaisten metsätuotteiden tarjoamisessa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Asetuksen 22 ja 24 artikla sisältävät säännöksiä, jotka koskevat asetuksen vastaisten hyödykkeiden tai tuotteiden vetämistä markkinoilta ja mahdollista tuhoamista. Tämä olisi useimmissa tapauksissa ristiriidassa muiden tärkeiden EU:n toimintapolitiikkojen ja periaatteiden kanssa, mukaan lukien niiden, jotka koskevat ruokahävikin vähentämistä. ETSK suosittaakin, että komissio harkitsee näitä säännöksiä uudelleen, jotta vältetään arvokkaiden resurssien tuhoaminen. Ehdotetun asetuksen (3 artikla) nojalla puutavaraa, joka on saatu laillisesta (luvallisesta) metsän raivaamisesta pelloksi, ei saisi saattaa markkinoille. Sopivassa asetuksen kohdassa olisi täsmennettävä, että markkinoillesaattamiskielto ei koske automaattisesti puutavaraa, joka on peräisin tietynlaisesta luvallisesta ja yhteiskunnan kannalta tarpeelliseksi todettuun maankäytön muutokseen liittyvästä raivauksesta. Tällaisten säännösten olisi perustuttava monien jäsenvaltioiden metsälainsäädännöstä löytyviin säännöksiin, joiden mukaan jalostus sallitaan poikkeuksellisissa olosuhteissa esimerkiksi metsitysasteen, metsänhoidon ja uusilla istutuksilla korvaamisen perusteella. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK katsoo, että tarvitaan EU:n ohjeistukseen perustuva jäsenvaltioiden yhteinen lähestymistapa taloudellisiin ja muihin kuin taloudellisiin seuraamuksiin sekä vakavimmissa lainrikkomistapauksissa rikosoikeudellisiin seuraamuksiin nähden. Seuraamusten määrittämiseksi on myös vahvistettava läpinäkyvät perusteet, joiden omaksumista on edistettävä. Hallinnollisten sakkojen ja seuraamusten lisäksi asetuksessa olisi säädettävä, että toimijat voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla saattaa vastuuseen asetuksen säännösten noudattamatta jättämisestä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Komission materiaalissa esitetty laillisuuskäsitys ei ole kyllin jämerä ihmisoikeustilanteeseen puuttumiseksi. ETSK katsoo, että puheena olevassa säädöksessä tarvitaan tehokkaampia välineitä, kuten siviilioikeudellista vastuuta ja vakuutuksia. EU:n tuontituotteisiin olisi sisällytettävä työntekijöiden työoloja ja -ehtoja, yhdistymisvapautta ja oikeudenmukaista kohtelua koskevat todennusperusteet. Kestävän metsänhoidon kriteerien ja metsäkatoon liittyvien näkökohtien lisäksi metsäteollisuuden työntekijöiden, metsäalueiden yhteisöjen ja alkuperäiskansojen osalta on otettava huomioon työntekijöiden oikeudet, terveys ja turvallisuus, sukupuoli, uran ennakoitavuus, oikeudenmukaisen eläkejärjestelmän käytettävyys ja laadukkaat työpaikat. Oikeudenmukaisen maanomistuksen ja maan saatavuuden olisi oltava ensisijaisia painopisteitä. Kansainvälisesti tunnustettujen ihmisoikeuksien olisi oltava osa asianmukaisen huolellisuuden menettelyjä, markkinoille saattamista koskevia vaatimuksia ja vertailuanalyysin kriteerejä. Pakkotyön ja lapsityön esiintymistä on valvottava tarkkaan, ja ne on eliminoitava. Direktiivin 3 artiklan b) kohdassa olisi kansallisen lainsäädännön lisäksi otettava huomioon myös kansainvälisesti merkittävät sosiaalilausekkeet ja ihmisoikeuskriteerit, jotka perustuvat ILO:n keskeisiin yleissopimuksiin, erityisesti itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevaan yleissopimukseen nro 169 vuodelta 1989 (C169) ja maatalousalan työturvallisuutta ja terveyttä koskevaan vuoden 2001 yleissopimukseen nro 184 (C184) ja muihin kansainvälisiin ihmisoikeusvälineisiin (4). Tämän olisi kuvastuttava myös ehdotetun asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnalla olisi oltava konkreettinen rooli seurattaessa metsäkadon vähentämistoimien tehokkuutta. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja Euroopan alueiden komitean olisi oltava jäseniä Euroopan komission sidosryhmäfoorumissa, jolle olisi annettava keskeinen rooli lainsäädännön täytäntöönpanon seurannassa. Foorumiin kuuluville sidosryhmille olisi tarjottava tukea satelliittidatan käytössä, ja datan omistajuus olisi otettava huomioon. Jäsenvaltioiden on tarpeen omaksua yhteinen toimintatapa metsien terveyden ja tilan määrittämisessä. |
| --- | --- |

4.10

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121368

1

(2)  ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistäminen EU:ssa” (EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9).

2

(3)  Ks. ETSK:n oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Yhdistyneiden kansakuntien sitova sopimus yrityksistä ja ihmisoikeuksista”, kohta 1.15 (EUVL C, C/97, 24.3.2020, s. 9).

3

(4)  Esimerkkeinä ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, Euroopan sosiaalinen peruskirja, Euroopan unionin perusoikeuskirja ja vapaaehtoiset maa- ja luonnonvaraoikeuksien hyvää hallintaa koskevat ohjeistot.

4

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/95 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jätteiden siirroista sekä asetusten (EU) N:o 1257/2013 ja (EU) 2020/1056 muuttamisesta”

(COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD))

(2022/C 275/15)

| Esittelijä: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Anastasis YIAPANIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 22.11.2021
  neuvosto, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 160/2/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 22.11.2021

neuvosto, 1.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

9.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

160/2/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uudeksi asetukseksi ja siihen liittyvään tiedonantoon ja pitää ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua EU:n ensisijaisena tavoitteena. Unionissa tuotettu jäte olisi kierrätettävä unionissa ympäristön, talouden ja yhteiskunnan kannalta kestävällä tavalla, jos se vain on teknisesti mahdollista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan mahdollisimman pian käyttöön sähköisen tiedonvaihtojärjestelmän (EDI), sopimaan yhdenmukaisista perusteista ennakkohyväksyntämenettelyjä varten ja valtuuttamaan komissio antamaan delegoituja säädöksiä yhteistä jäteluokitusta varten. Operatiivisten valmiuksien parantamiseen olisi tarjottava välittömästi varoja ja teknistä apua. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | On kiireesti tarpeen siirtyä uusiin liiketoimintamalleihin, jotka antavat maapallolle enemmän kuin mitä ne ottavat. Työterveyttä ja -turvallisuutta sekä työoloja on suojeltava ja valvottava asianmukaisesti. ETSK kehottaa investoimaan työntekijöiden koulutukseen ESR+:n erityismäärärahoilla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa lisäämään rahoitusmahdollisuuksia EU:n kierrätyslaitosten perustamiseksi ja/tai nykyaikaistamiseksi sekä innovatiivisten teknologioiden kehittämiseksi jätteiden uudelleenkäyttöä ja kierrätystä varten. Kierrätyskapasiteetin lisääminen EU:n rajojen sisällä auttaa pienentämään hiili- ja ympäristöjalanjälkeä ja lisää alan työllisyyttä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että yhdenmukaistetun rahoitusvakuuslaskelman tulisi kattaa selvästi kaikki jätteiden siirrosta aiheutuvat riskit, mutta se ei saa rasittaa liikaa yrityksiä eikä etenkään pk-yrityksiä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen kolmannen osapuolen suorittamista tarkastuksista, jotka toteutetaan EU:hun sijoittautuneiden tai pätevien EU:n ilmoitettujen laitosten valtuuttamien tarkastajien johdolla laitos- ja maakohtaisesti, ja katsoo, että työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen olisi oltava tarkkailijoina menettelyissä. Lisäksi olisi vahvistettava seuranta-, valitus- ja seuraamusmenettelyjä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK peräänkuuluttaa enintään kahden vuoden siirtymäkautta asetuksen hyväksymisen jälkeen. Lisäksi määräaika, jonka kuluessa kauttakulkumaan toimivaltaisten viranomaisten on esitettävä perustellut vastalauseet hyödynnettäviksi tarkoitettujen jätteiden suunnitellusta siirrosta, olisi lyhennettävä kymmeneen päivään, ja samaa siirtoa koskevien vastalauseiden esittäminen olisi oltava mahdollista vain kerran. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Komitea kehottaa laajentamaan EDI-järjestelmän koskemaan kaikkia vientiin, tuontiin ja kauttakuljetukseen tarkoitettuja jätteiden siirtoja. Järjestelmän olisi oltava toiminnassa mahdollisimman pian, jopa ennen Euroopan komission ehdottamaa kahden vuoden määräaikaa. Sen vuoksi tarvitaan riittävästi henkilöstöä ja teknisiä resursseja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että laadukkaan kierrätettävän jätteen vienti ja erityisesti sellaisten jätteiden vienti, jotka sisältävät paljon kriittisiä raaka-aineita, haittaa EU:n kestävyyttä ja heikentää sen maailmanlaajuista kilpailukykyä. Jätehuoltoinfrastruktuuriin on investoitava erityisesti maissa, joissa on käynnistetty rikkomusmenettelyjä. Jätteen vientimääristä olisi tehtävä perusarviointi, jotta voidaan havaita muutokset jätteiden siirrossa ja suojella näin EU:ta sekä tukea vihreän kehityksen ohjelmassa ja kiertotalouden toimintasuunnitelmassa määritettyjen EU:n tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kaikkien OECD:n jäsenmaiden ja OECD:n ulkopuolisten maiden olisi täytettävä samat tiukat ympäristösitoumuksia koskevat kriteerit, jotka on vahvistettu EU:ssa, ja olisi esitettävä todisteet siitä, että kaikki vastaanottavat maat käsittelevät jo omat jätteensä ympäristön kannalta kestävällä tavalla EU:n normeja sekä ILO:n keskeisiä yleissopimuksia ja työelämän normeja vastaavasti. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kannattaa tarkastus- ja tutkintamenettelyjen täytäntöönpanoa, kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä keskenään ja unionin kanssa ja peräänkuuluttaa yhdenmukaistettua seuraamusjärjestelmää, joka on tehokas ja oikeassa suhteessa rikkomukseen. Ei-luottamukselliset tiedot olisi asetettava julkisesti kaikkien asianomaisten osapuolten, kuten työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, kuntien ja kansalaisten, saataville. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Valmistajia on kannustettava suunnittelemaan tuotteensa siten, että ne soveltuvat uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen. Tarvitaan kansallisia ja eurooppalaisia strategioita, joihin osallistetaan työmarkkinaosapuolet, pk-yritysten edustajat ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, ja niitä on edistettävä yhteistyöfoorumien kautta. Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumi (1) on tästä erinomainen esimerkki. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan mahdollisuutta perustaa uusioraaka-ainemarkkinoiden seurantakeskus, jolla olisi neuvoa-antava rooli suhteessa Euroopan komissioon ja joka voisi analysoida ja suositella alakohtaisia kehityspolitiikkoja ja keinoja nykyisten pullonkaulojen poistamiseksi sekä arvokkaiden uusioraaka-aineiden pitämiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Lopuksi komitea kehottaa tekemään perusteellisen vaikutustenarvioinnin asetuksen täytäntöönpanosta viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. |
| --- | --- |

1.14

2.   Johdanto ja yleiset huomiot

| 2.1 | Metallien, mineraalien, biomassan ja fossiilisten polttoaineiden kaltaisten materiaalien kulutuksen odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2060 mennessä (2), mikä puolestaan johtaa luonnollisesti siihen, että vuotuinen jätemäärä kasvaa 70 prosenttia vuoteen 2050 mennessä (3). Korkean tulotason maat ovat maailman suurimpia jätteiden viejiä, kun taas kehitysmaat ovat suurimpia tuojia (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Valmistajat käyttävät noin 40 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista raaka-aineisiin. Tällä hetkellä vain 12 prosenttia EU:n teollisuudessa käytetyistä materiaaliresursseista on peräisin kierrätetyistä tuotteista ja kierrätysmateriaaleista (5). Suurin este uusioraaka-aineiden käytölle on niiden korkea hinta ensiöraaka-aineisiin verrattuna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komissio julkaisi 17. marraskuuta 2021 ehdotuksen asetukseksi jätteiden siirroista ja asetusten (EU) N:o 1257/2013 (6) ja (EU) 2020/1056 (7) muuttamisesta (”asetus”). Se korvaa 15 vuotta vanhan jätteiden siirroista annetun asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (8) Euroopan parlamentin (9) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (10) pyydettyä sen tarkistusta, ja se perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (11) ja kiertotalouden toimintasuunnitelmassa (12) ilmoitettuihin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jätteen määrän kasvu ja talouden kehitys ovat lisänneet jätteiden vientiä EU:sta kolmansiin maihin, mikä puolestaan on aiheuttanut joitakin kielteisiä ympäristö- ja terveysvaikutuksia vastaanottomaissa. Asetuksen tarkoituksena on helpottaa ja nopeuttaa uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen tarkoitetun jätteen EU:n sisäisiä siirtomenettelyjä, ottaa käyttöön selkeitä sääntöjä jätteiden viennille, tuonnille ja kauttakuljetukselle sekä panna täytäntöön EU:n nykyinen kehys laittomien siirtojen estämiseksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uudeksi asetukseksi ja siihen liittyvään tiedonantoon ja pitää ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua EU:n ensisijaisena tavoitteena. EU:n olisi ilmastonmuutoksen torjunnan edelläkävijänä voitava käsitellä alueellaan tuotetut jätteet sen sijaan että se vie niitä muihin maihin. On kiireesti tarpeen siirtyä uusiin liiketoimintamalleihin, jotka antavat maapallolle enemmän kuin mitä ne ottavat, ja tätä on täydennettävä kaikkien asianomaisten sidosryhmien kestävällä toiminnalla. Olisi ensisijaisesti investoitava edelleen ympäristöä säästäviin jätehuoltoinfrastruktuureihin, erityisesti maissa, joissa on käynnistetty rikkomusmenettelyjä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Talouden kannalta jätteellä voi olla merkittävää arvoa uusioraaka-aineiden talteenottoa ajatellen, sillä se edistää EU:n kiertotaloutta, vähentää riippuvuutta tietyistä primaariraaka-aineista ja alentaa samalla primaariraaka-aineiden tuottamiseen Euroopassa tarvittavaa energiankulutusta sekä vähentää hiilidioksidipäästöjä. Lisäksi ETSK katsoo, että laadukkaan kierrätettävän jätteen vienti ja erityisesti sellaisten jätteiden vienti, jotka sisältävät paljon kriittisiä raaka-aineita, on vahingoksi EU:n kestävyydelle ja heikentää se maailmanlaajuista kilpailukykyä, kun ulkoisille kilpailijoille annetaan arvokkaita resursseja. |
| --- | --- |

2.6

3.   EU:n sisäiset jätteiden siirrot

| 3.1 | Komission järjestämästä sidosryhmien kuulemisesta kävi ilmi, että on tarvetta






  — | ilmoitusmenettelyjen digitalisoinnille |
| --- | --- | --- |

3.1

—

ilmoitusmenettelyjen digitalisoinnille

| — | nopeutetun menettelyn päivittämiselle |
| --- | --- |

—

nopeutetun menettelyn päivittämiselle

| — | jätteen luokittelua ja rahoitusvakuuksien laskentaa koskeville yhteisille ja avoimille säännöille |
| --- | --- |

—

jätteen luokittelua ja rahoitusvakuuksien laskentaa koskeville yhteisille ja avoimille säännöille

| — | yhdenmukaisuudelle läheisyysperiaatteen ja jätehierarkian kanssa. |
| --- | --- |

—

yhdenmukaisuudelle läheisyysperiaatteen ja jätehierarkian kanssa.

| 3.2 | Vuoden 2006 asetuksen hajanainen täytäntöönpano eri puolilla EU:ta on johtanut pitkiin EU:n sisäisiin jätteiden siirtomenettelyihin ja jatkuvaan byrokratiaan. Tämä aiheuttaa viivästyksiä ja taloudellisia menetyksiä talouden toimijoille, mikä vähentää niiden halukkuutta siirtää jätteitä materiaalien hyödyntämistä varten EU:n sisällä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK katsoo, että silloin kun se on teknisesti mahdollista, unionissa tuotettu jäte olisi kierrätettävä unionissa ympäristön, talouden ja yhteiskunnan kannalta kestävällä tavalla ja aina ympäristö-, terveys- ja turvallisuusnormeja noudattaen. Suurempi määrä sisäisesti siirrettävää jätettä ja nopeammat menettelyt tehostavat kiertotaloutta unionissa, edistävät EU:n kilpailukykyä ja strategista riippumattomuutta ja luovat perustan uusille työpaikoille. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kierrätyskapasiteetin lisääminen EU:n rajojen sisällä on äärimmäisen tärkeää, ja se auttaa pienentämään hiili- ja ympäristöjalanjälkeä. Se voisi myös lisätä työllisyyttä tällä alalla. Euroopan komission esittämät luvut, joiden mukaan kierrätys- ja uudelleenkäyttöaloilla syntyy 9 000–23 000 uutta työpaikkaa, ovat lupaavia ja voivat olla vielä suurempia, jos kierrätyskapasiteettia lisätään asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea pitää täysin kestämättömänä sitä, että jotkin jäsenvaltiot turvautuvat edelleen paperipohjaisiin menettelyihin ja että joskus jopa saman jäsenvaltion alueilla on erilaisia tulkintoja täytäntöönpanomenettelyistä. ETSK kehottaakin jäsenvaltioita ottamaan mahdollisimman pian käyttöön Euroopan komission ehdottamat digitaaliset ratkaisut ja varmistamaan sujuvan siirtymisen yhdenmukaistettuun ja avoimeen eurooppalaiseen kehykseen, sopimaan yhdenmukaistettujen kriteerien hyväksymisestä ennakkohyväksyntämenettelyjä varten ja valtuuttamaan komission antamaan delegoituja säädöksiä yhteistä jäteluokitusta varten. Operatiivisten valmiuksien lisäämiseen olisi tarjottava välittömästi varoja ja teknistä apua. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komissio ehdottaa jätteiden siirtoa koskevan rahoitusvakuuslaskentamenettelyn yhdenmukaistamista. ETSK on tyytyväinen siihen, että tämä lisää ennakoitavuutta yritysten kannalta, mutta kehottaa laskemaan nämä määrät oikeasuhteisesti tavalla, joka ei aiheuta lisärasitetta talouden toimijoille. ETSK katsoo, että rahoitusvakuuden olisi katettava selvästi kaikki jätteiden siirrosta aiheutuvat riskit, mutta se ei saa rasittaa liikaa yrityksiä, varsinkin kun prosessiin osallistuu monia pk-yrityksiä, joiden varat ovat rajalliset. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Lopuksi ETSK kehottaa lisäämään Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia EU:n kierrätyslaitosten perustamiseksi ja/tai nykyaikaistamiseksi sekä innovatiivisten tekniikoiden kehittämiseksi jätteiden uudelleenkäyttöä ja kierrätystä varten. Kierrätyksestä peräisin olevien raaka-aineiden loppumarkkinat on kehitettävä viipymättä, jotta voidaan luoda täysin toimivat uusioraaka-ainemarkkinat ja muuntaa käytöstä poistetut tuotteet uudeksi raaka-aineeksi tuotantoa varten. EU:n olisi myös parannettava kierrätettyjen materiaalien saatavuutta ja laatua siten, että materiaali säilyttäisi ominaispiirteensä kierrättämisen jälkeen ja sillä voitaisiin korvata primaariraaka-aineita myöhemmässä käytössä. Tämä johtaa jalostuskapasiteetin lisääntymiseen unionissa, uusiin laadukkaisiin ja vihreisiin työpaikkoihin sekä mahdollisuuteen tunnistaa raaka-ainetyypit, joista syntyy arvotonta jätettä, ja poistaa tai korvata ne pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.7

4.   Jätteiden vienti, tuonti ja kauttakuljetukset

| 4.1 | Viimeisten 17 vuoden aikana kolmansiin maihin viedyn jätteen määrä on kasvanut 75 prosenttia noin 33 miljoonaan tonniin vuodessa (13), ja hyvin usein on kiinnitetty vain vähän tai ei ollenkaan huomiota siihen, miten vastaanottavat laitokset toimivat ja käsittelevät jätteitä. Tuodun jätteen määrä on 16 miljoonaa tonnia vuodessa, ja 70 miljoonaa tonnia jätettä kaupataan EU:n sisällä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU on osapuolena yli 80 vapaakauppasopimuksessa, joista noin 40 ei ole vielä voimassa tai niistä neuvotellaan parhaillaan. ETSK pitää erittäin epäasiallisena sitä, että vain kahdessa niistä mainitaan nimenomaisesti kiertotalous (14), ja kehottaa keskittymään laajemmin kestävää kehitystä koskevien lukujen vahvistamiseen kaikissa nykyisissä ja tulevissa vapaakauppasopimuksissa ja varmistamaan niiden tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kiinan, Intian, Thaimaan, Vietnamin ja Malesian melko vähän aikaa sitten asettamat muovijätteen kauppaa koskevat rajoitukset ovat tuoneet esiin EU:n liiallisen riippuvuuden ulkomaisesta jätteen käsittelystä. Kestämätön riippuvuus jätteiden viennistä tekee EU:n talouden alttiiksi toimitusketjujen häiriöille. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jätteiden viennissä olisi noudatettava kaikilta osin avoimuussääntöjä ja tarjottava julkisesti saatavilla olevaa tietoa ympäristön kannalta kestävistä vastaanottajamaan jätehuoltonormeista. ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen kolmannen osapuolen suorittamasta EU:n ulkopuolella sijaitsevien jätteenkäsittelylaitosten tarkastuksista ja katsoo, että niihin olisi sisällytettävä yksityiskohtaisia sääntöjä ympäristöjalanjäljestä ja työoloista. Uudelleenkäyttöön tarkoitettuja tuotteita siirrettäessä olisi säilytettävä saastuttaja maksaa -periaate, ja laajennetun tuottajavastuun maksujen olisi seurattava tuotteen mukana, koska kuluttajat ovat maksaneet ne jätevaiheen kattamiseksi riippumatta siitä, missä se tapahtuu. Lisäksi työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen olisi oltava osallisina tarkastusmenettelyissä, ja avoimen datan infrastruktuureja on rahoitettava ja ne on asetettava saataville. Kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien valitusmekanismeja olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK kehottaa EU:hun sijoittautuneita tai EU:n ilmoitettujen laitosten valtuuttamia päteviä tarkastajia toteuttamaan laitos- ja maakohtaisia tarkastuksia sen varmistamiseksi, että jätteen vastaanottajana olevassa maassa noudatetaan EU-maissa sovellettavia ihmisten terveyttä koskevia ja ympäristö- ja sosiaalinormeja. Tarvitaan yksityiskohtaisempia tarkastusmenettelyjä, ja on vahvistettava seurantakriteerit, valitusmenettelyt ja seuraamukset. Lisäksi on määritettävä (määrään ja riskiin perustuvat) kriteerit, joiden perusteella voidaan käynnistää tarkastuksia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Komitea kannustaa pk-yrityksiä toteuttamaan kolmansissa maissa sijaitsevia laitoksia koskevia tarkastusmenettelyjä tuottajavastuujärjestöjen kautta, sillä sen pitäisi keventää tällaisiin toimiin liittyvää taloudellista taakkaa. Työterveyttä ja -turvallisuutta sekä työoloja on suojeltava ja valvottava asianmukaisesti. Investoinnit työntekijöiden koulutukseen ja taitotietoon olisi katettava ESR+:n erityismäärärahoilla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK toteaa, että viranomaiset ja talouden toimijat tarvitsevat jonkin verran sopeutumisaikaa voidakseen soveltaa ja noudattaa uusia sääntöjä. ETSK katsoo kuitenkin, että ehdotettu kolmen vuoden määräaika asetuksen voimaantulon jälkeen ei ole kunnianhimoinen, ja toivoo enintään kahden vuoden siirtymäkautta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Euroopan komissio on ehdottanut 30 päivän määräaikaa, jonka kuluessa kauttakulkumaan toimivaltaisten viranomaisten on esitettävä perustellut vastalauseet hyödynnettäviksi tarkoitettujen jätteiden suunnitellusta siirrosta. ETSK katsoo, että toimivuuden varmistamiseksi ja tarpeettomien viivästyksien välttämiseksi määräaikaa olisi lyhennettävä kymmeneen päivään. Lisäksi ETSK kehottaa ottamaan käyttöön selkeän rajoituksen, jolla näitä viranomaisia estetään vastustamasta samaa siirtoa useammin kuin kerran. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Komitea kehottaa laajentamaan EDI-järjestelmän koskemaan kaikkia vientiin, tuontiin ja kauttakuljetukseen tarkoitettuja jätteiden siirtoja. Tämä on ainoa keino varmistaa näiden prosessien jäljitettävyys ja avoimuus siten, että niissä noudatetaan samoja sääntöjä kuin sisäisissä siirroissa. Komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä kaikin tavoin siihen, että järjestelmä saadaan käyttöön mahdollisimman pian, jopa ennen ehdotettua kahden vuoden määräaikaa. Tätä varten ETSK peräänkuuluttaa riittäviä henkilö- ja teknisiä resursseja. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Se, että tietyt kohdemaat voidaan vapauttaa velvollisuudesta osoittaa, missä määrin ne täyttävät ihmisten terveyttä ja ympäristöä koskevat keskeiset vaatimukset, pelkästään sillä perusteella, että ne ovat OECD:n jäseniä, on uudistuksen hengen vastaista ja voi heikentää koko järjestelmää. ETSK katsoo, että OECD:n jäsenmaiden ja OECD:n ulkopuolisten maiden olisi noudatettava jätteiden viennissä samoja tiukkoja ympäristösitoumuksia koskevia kriteerejä, jotka on vahvistettu EU:ssa. Lisäksi ETSK kehottaa vaatimaan todisteita siitä, että kaikki vastaanottavat maat käsittelevät jo omat jätteensä ympäristön kannalta kestävällä tavalla EU:ssa sovellettavaa käytäntöä vastaavasti sekä noudattavat ILO:n keskeisiä yleissopimuksia ja työelämän normeja. |
| --- | --- |

4.10

5.   Jätteiden laiton kauppa

| 5.1 | Vuoden 2006 asetuksen erilaiset täytäntöönpanomenettelyt eri jäsenvaltioissa ovat johtaneet jätteiden laittomien siirtojen lisääntymiseen. Lukuja on vaikea arvioida, mutta oletuksena on, että 30 prosenttia kaikista jätteiden siirroista Euroopassa on laittomia ja että niiden arvo on noin 9,5 miljardia euroa vuodessa (15). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Sidosryhmien kuulemisessa on käynyt ilmi, että jätteiden laittomien siirtojen torjuntamenettelyjen tehostamiselle on olemassa vahva kannatus. Jätteiden viennin, tuonnin ja kauttakulun tehostettu valvonta on tarpeen ympäristörikollisuuden ja laittoman kaupan torjumiseksi. ETSK suhtautuu myönteisesti tarkastus- ja tutkintamenettelyjen täytäntöönpanoon ja kannattaa niitä sekä kehottaa jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä keskenään ja unionin kanssa järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan uuden EU:n strategian 2021–2025 (16) mukaisesti. OLAFin osallistumisella voidaan kompensoida joidenkin jäsenvaltioiden henkilöstövajetta ja varmistaa tehokkaampi yhteistyökehys. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Jätteiden laiton kauppa on edelleen yksi vakavimmista ympäristörikoksista, ja sitä pidetään tuottoisana ja vähäriskisenä toimintana, jolla on tuhoisia seurauksia ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut, että jätteiden laitonta kauppaa koskevien tunnistettujen laittomien tapausten havaitseminen on edelleen vähäistä ja että syytteeseenpanoaste on muita rikostyyppejä alhaisempi, ja seuraamukset eivät ole myöskään oikeasuhteisia ja varoittavia (17). Tämä johtuu pääasiassa siitä, että jätteiden siirtoketjut ovat hyvin monimutkaisia ja sen osoittaminen, että asianosaiset olivat tietoisia laittomasta toiminnasta, on vaikeaa erityisesti siksi, että jäte voi vaihtaa omistajaa ja maata useita kertoja ennen kuin se hävitetään laittomasti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Teollisuuden sidosryhmillä ja kansalaisjärjestöillä on valmiudet seurata mahdollisia laittomia jätteiden siirtoja ja raportoida niistä, kunhan niillä on pääsy tietoihin. ETSK kehottaakin asettamaan ei-luottamukselliset tiedot kaikkien asianomaisten osapuolten, kuten työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, kuntien ja kansalaisten, saataville. ETSK uskoo, että kattava tietojen keruu ja avoimuuden lisääminen tehostavat valvontaa ja vähentävät jätteiden laittomia siirtoja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK katsoo kuitenkin, että tunnistetut laittomat jätekauppiaat ja toimijat, joiden on todettu syyllistyneen inhimilliseen asiakirjavirheeseen, on erotettava aiempaan tapaan selvästi toisistaan erityisesti liitteen VII (18) osalta. ETSK peräänkuuluttaa yhdenmukaistettua seuraamusjärjestelmää, joka on tehokas ja oikeassa suhteessa rikkomukseen. |
| --- | --- |

5.5

6.   Loppuhuomiot

| 6.1 | Kaikille olisi nyt oltava selvää, että me tuotamme liikaa jätettä, samalla kun uusista luonnonvaroista on puutetta. ETSK kehottaa luomaan sääntelykehyksen, jolla kannustetaan kierrätettyjen materiaalien käyttöön, mikä puolestaan vähentää hiilidioksidipäästöjä ja estää arvokkaiden jätteiden päätymisen kaatopaikoille. Jätteen käyttö resurssina on kiertotalouden toimintasuunnitelman ytimessä, ja ETSK on jo todennut, että ”taloudellisen kehityksen erottamiseksi luonnonvarojen kulutuksesta ja siitä seuraavista ympäristövaikutuksista EU:n on asetettava itselleen kunnianhimoisia tavoitteita” (19). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kiertotalouden periaatteiden mukaisesti komitea kehottaa esittämään lainsäädäntöehdotuksia, joilla valmistajia kannustetaan suunnittelemaan tuotteensa siten, että ne soveltuvat uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen, ja kehittämään kiertotalouden liiketoimintamalleja. Tähän siirtymään kannustavien ja tuotteiden ennenaikaista vanhenemista torjuvien eurooppalaisten ja kansallisten strategioiden ja lainsäädäntökehysten suunnitteluun on otettava mukaan työmarkkinaosapuolet, pk-yritysten edustajat ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot. Kiertotalouteen siirtyminen tarkoittaa yhtäältä tuotteiden arvon säilyttämistä taloudessa pidempään ja toisaalta uusioraaka-aineiden käytön lisäämistä. Sen vuoksi on erittäin tärkeää helpottaa innovatiivisten ratkaisujen saatavuutta jätteen muuntamiseksi uusioraaka-aineiksi, ja sitä on edistettävä verkkoalustojen (kuten Euroopan kiertotalouden sidosryhmäfoorumin) ja parhaiden käytäntöjen jakamisen avulla. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK katsoo, että EDI-järjestelmän käyttöönotto on välttämätöntä ja EU:n digitaalistrategian (20) mukaista, ja kehottaa panemaan sen nopeasti täytäntöön, koska se voi vähentää yritysten taloudellisia tappioita ja varmistaa nopeammat menettelyt ja laadunvalvonnan. ETSK katsoo myös, että sähköinen järjestelmä lisää avoimuutta ja tehokkuutta, parantaa tietojen jäljitettävyyttä, tarjoaa puitteet jäsenvaltioiden väliselle tiiviille yhteistyölle ja kannustaa kehittämään vakaat jätemarkkinat. Lisäksi komitea ehdottaa nykyaikaisen teknologian (esineiden internetin ja satelliittien) käyttöä valvontatarkoituksiin ja lohkoketjuteknologian käyttöä tietoturvatarkoituksiin. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | On tehtävä selvä ero uudelleenkäytettäviksi ja kierrätettäviksi tarkoitettujen jätteiden siirtojen ja muulla tapaa hyödynnettäviksi – esimerkiksi poltettaviksi – tarkoitettujen jätteiden siirtojen välillä. On ehdottoman tärkeää, että alusta alkaen on käytettävissä oikeat tutkintavälineet ja selkeät kriteerit, joilla estetään verukkeiden pohjalta toteutetut jätteiden siirrot. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Komitea kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan mahdollisuutta perustaa uusioraaka-ainemarkkinoiden seurantakeskus, joka voisi analysoida ja suositella alakohtaisia kehityspolitiikkoja ja keinoja nykyisten pullonkaulojen poistamiseksi. Seurantakeskuksen toimintaan olisi otettava mukaan kaikki asiaankuuluvat eurooppalaiset sidosryhmät, ja sillä olisi oltava neuvoa-antava rooli suhteessa komissioon. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK katsoo myös, että Euroopan komission olisi tehtävä perusteellinen vaikutustenarviointi asetuksen täytäntöönpanosta viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. |
| --- | --- |

6.6

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

1

(2)  OECD (2018), Global Material Resources Outlook to 2060.

2

(3)  Maailmanpankki: A Global Snapshot of Solid Waste Management to 2050.

3

(4)  Euroopan ympäristöpolitiikan instituutti: EU circular economy and trade.

4

(5)  Eurostat: Circular Economy in the EU.

5

(6)  EUVL L 330, 10.12.2013, s. 1.

6

(7)  EUVL L 249, 31.7.2020, s. 33.

7

(8)  EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

8

(9)  Euroopan parlamentti: Waste Shipment Regulation Revision of Regulation (EC) No 1013/2006 on shipments of waste.

9

(10)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky” (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 118).

10

(11)  COM(2019) 640 final.

11

(12)  COM(2020) 98 final.

12

(13)  Komission tiedonanto ”Meidän jätteemme, meidän vastuumme”.

13

(14)  Vapaakauppasopimukset Meksikon ja Uuden-Seelannin kanssa.

14

(15)  Kysymyksiä ja vastauksia EU:n uusista jätteiden siirtoja koskevista säännöistä.

15

(16)  Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskeva EU:n strategia vuosiksi 2021–2025.

16

(17)  Katsaus nro 04/2020: EU:n toimet muovijäteongelman ratkaisemiseksi.

17

(18)  Liite VII – Tiedot, jotka on liitettävä jätteiden siirtoihin.

18

(19)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ilmanlaadun sekä vesi- ja jätehuollon alalla” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33).

19

(20)  EU:n digitaalistrategia – Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa.

20

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/101

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta”

(COM(2021) 550 final)

(2022/C 275/16)

| Esittelijät: | Cillian LOHAN ja Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Esittelijät:

Cillian LOHAN ja Stefano MALLIA

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 9.2.2022 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 24.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 198/2/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 13.9.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

9.2.2022

Hyväksyminen täysistunnossa

24.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

198/2/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Siirtymässä kohti ilmastoneutraalia yhteiskuntaa on omaksuttava toimintamalli, joka johtaa kukoistavaan talouteen. Jos haluamme EU:n olevan edelläkävijä ja kelpaavan esimerkiksi muulle maailmalle, Eurooppaan tulee pyrkiä kehittämään kaikkein toimivin malli, joka on oikeudenmukainen sekä taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävä. Sellaisen mallin omaksuminen, joka ei johda kestävän kehityksen pohjalta tapahtuvaan kasvuun, vain eristäisi Euroopan kansainvälisellä tasolla ja tasoittaisi tietä muiden globaalien kilpailijoiden nousulle johtoasemaan. EU:n ilmastodiplomatialla on tärkeä rooli edistettäessä eurooppalaista toimintamallia ja pyrittäessä varmistamaan, että EU:n ja sen kanssa kilpailevien maanosien välinen kilpailu on reilua. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pyrkiminen vuoden 2030 tarkistettuihin tavoitteisiin 55-valmiuspaketissa ehdotetulla tavalla vaikuttaa epätasaisesti eri toimialoihin, alueisiin, yhteisöihin ja yksittäisiin ihmisiin eri puolilla Eurooppaa. ETSK suosittaa, että Euroopan komissio kartoittaa ja analysoi näihin huoliin vastaamiseksi yksityiskohtaisesti siirtymän vaikutuksia työllisyyteen ja osaamiseen eri maissa, alueilla ja toimialoilla, alihankkijat ja arvoketjun loppupään toimijat mukaan luettuina. Yhtä kaikille sopivaa ratkaisua ei ole olemassa, joten siirtymän toteuttamiseksi kaavaillut toimenpiteet on sovitettava eri puolilla Eurooppaa vallitseviin erilaisiin tilanteisiin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat sekä tarve varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EU:n toimielinten olisi laadittava lisäehdotuksia mittavien julkisten ja yksityisten investointien liikkeelle saamiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla siirtymän tukemiseksi niillä toimialoilla ja alueilla, joilta kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vaatii radikaaleja muutoksia. ETSK on vakaasti sitä mieltä, että oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja sen soveltamisalaa olisi kasvatettava tätä silmällä pitäen huomattavasti, jotta se olisi edessä olevien haasteiden tasalla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita ehdottamaan uutta hallintokehystä vihreään siirtymään liittyvien työelämän muutosten ennakoimiseksi ja hallitsemiseksi. Lisäksi tulee kannustaa jäsenvaltioita perustamaan kolmikantaisia ”oikeudenmukaisen siirtymän toimikuntia”, joiden kautta alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat osallistua kansallisten ja alueellisten oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmien toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että EU:n olisi pyrittävä ilmastoneutraaliuteen (kasvihuonekaasupäästöjen nollanettopäästöt) siten, että samanaikaisesti varmistetaan kilpailukyky ja kohtuuhintaisen energian saatavuus yrityksille ja kansalaisille. Euroopan kilpailukykyä turvattaessa tulee myös huolehtia siitä, että EU:n kilpailijat noudattavat korkeimman tason ympäristö- ja sosiaalinormeja. Hiilivuodon torjunnan tehostaminen kolmansista maista tuotavien tuotteiden osalta on olennaisen tärkeää ympäristövaikutusten toteutumisen sekä EU:n ilmastopolitiikan yhteiskunnallisen hyväksynnän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU:n sääntelykehyksen avulla on varmistettava, että tulevien vuosikymmenten kilpailukykyisimmät yritykset toimivat kestäväpohjaisten ja vähähiilisten liiketoimintamallien edelläkävijöinä. ETSK onkin vakaasti sitä mieltä, että sääntelyllä olisi luotava mahdollisuuksia uusien teknologioiden kehittämiselle ja käyttöönotolle markkinoilla, mukaan lukien kysyntäpuolen toimenpiteet edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi ja vähähiilisten tuotteiden kulutuksen edistämiseksi. Lisäksi kaikille 55-valmiuspaketissa esitetyille säädösehdotuksille olisi tehtävä kilpailukykyvaikutusten arviointi kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvät periaatteet huomioon ottaen, jotta kaikki yrityksiin kohdistuvat vaikutukset ymmärrettäisiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK:n vankkumattomana näkemyksenä on, että erityistä huomiota on kiinnitettävä niihin talouden aloihin, joilla toimii paljon mikro- ja pk-yrityksiä. Mikro- ja pk-yritykset voivat vauhdittaa Euroopan talouden vähähiilistämistä edistävien tuotteiden ja ratkaisujen innovointia. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Koska ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvät kriisit kytkeytyvät toisiinsa, toimintapolitiikan on ehdottoman tärkeää olla johdonmukaista. Energian ja raaka-aineiden käytön väheneminen kiertotalouden myötä täydentää uusia teknologioita. Alakohtaisista strategioista ja rahoitusmalleista olisi tehtävä 55-valmiuspaketin tavoitteiden mukaisia esimerkiksi varmistamalla, että maanomistajille, maan käyttäjille tai viljelijöille maksetaan korvausta maaperän toimimisesta luonnollisena hiilivarastona ja että ympäristölle haitalliset tuet lopetetaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | On olennaisen tärkeää tiedottaa selkeästi ja rehellisesti ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä tarvittavien järeiden ja laaja-alaisten toimien kustannuksista ja hyödyistä. Nämä muutokset vaikuttavat kaikkiin toimialoihin ja alueisiin, eivätkä hyödyt välttämättä näy heti. Laajan tuen varmistaminen edellyttää kaikilta yhteiskunnan jäseniltä ennennäkemättömän vahvaa ymmärrystä ja sitoutumista. |
| --- | --- |

1.9

2.   Lausunnon antamisperuste ja rakenne

| 2.1 | Käsillä olevassa lausunnossa esitetään ETSK:n kokonaisnäkemys komission 14. joulukuuta ehdottamasta 55-valmiuspaketista. Siinä painotetaan tarvetta toteuttaa paketin avulla sosiaalisesti oikeudenmukainen, kilpailukykyä edistävä ja vihreä siirtymä. ETSK antaa erilliset lausunnot paketin kaikista asiaankuuluvista säädösehdotuksista. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK korostaa, että 55-valmiuspaketti tulee kytkeä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaan ja kestävän kehityksen tavoitteisiin, joita komitea on ilmaissut tukevansa aiemmissa lausunnoissaan. Kestävän kehityksen tavoitteet ovat erityisen hyödyllisiä, koska ne ovat maailmanlaajuisia ja kattavat paitsi komission esittämän paketin taustavaikuttimena olevan kiireellisen ilmasto-ongelman myös muut taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden kannalta välttämättömät tavoitteet, jotka on täytettävä, jotta paketin täytäntöönpano onnistuisi. Seuraavassa esitettävä lausunto pohjautuu näin ollen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden kolmeen keskeiseen päämäärään. |
| --- | --- |

2.2

3.   Perusperiaatteet – ETSK:n erityiset näkemykset komission asiakirjasta

Sosiaalisesti oikeudenmukainen siirtymä

| 3.1 | ETSK ehdottaa päätöslauselmassaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista ”uutta kertomusta Euroopalle: kertomusta, joka yhdistää Euroopan kaukaisen historian ja lähimenneisyyden tähän päivään ja tarjoaa vision tulevaisuudesta, joka perustuu rajatylittävään yhteistyöhön ja Europan kansojen välisten yhteyksien lujittamiseen ja jonka perusperiaatteita ovat yhteisvastuu, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sukupolvien välinen yhteistyö, sukupuolten tasa-arvo, kestäväpohjainen hyvinvointi ja oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitalisaatio. Julkista tukea näille arvoille on ehdottomasti lisättävä, jotta kasvu- ja hallintomallista voidaan muokata kestäväpohjaisempi, jotta voidaan rakentaa tasa-arvoisempi yhteiskunta ja jotta kansalaisyhteiskunnan organisaatioille voidaan antaa keskeinen sija uudelleenrakentamisessa ja elpymisessä” (1). ETSK uskoo vakaasti, että hyvin suunniteltuna 55-valmiuspaketin täytäntöönpano edistää tämän uuden kertomuksen toteutumista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on myös todennut, että keskeisenä tavoitteena tulee olla oikeudenmukainen ja kestäväpohjainen elpyminen covid-19-kriisistä ja sitä kautta osallistavamman yhteiskunnan luominen, kestävän kilpailukyvyn rakentaminen ja yhteistyöhenkisen ilmapiirin aikaansaaminen, samalla kun otetaan kaikilta osin huomioon toisiinsa kietoutuvat sosiaaliset, taloudelliset, demokraattiset ja väestöön ja ilmastoon liittyvät kriisit EU:n jäsenvaltioissa, vihreän ja digitaalisen siirtymän välttämättömyys sekä pandemian aiheuttamat pitkän aikavälin rakennemuutokset (2). EU:n perimmäisenä tavoitteena tulee olla sellaisen eurooppalaisen sosiaalisen markkinatalousmallin vahvistaminen, jossa kestäväpohjainen, kilpailukykyinen talous ja edistyksellinen sosiaalipolitiikka kulkevat käsi kädessä. Seuraavana askeleena on toteuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, jota ETSK on kannattanut alusta saakka. Vihreän kehityksen ohjelma on Euroopan uusi kasvustrategia, jossa tärkeimmällä sijalla ovat hyvinvointi, kestävyys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus. Oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliin elämäntapaan, niin että samalla edistetään laadukkaita työpaikkoja, kestäväpohjaista yrittäjyyttä ja innovointia sekä myös kiertotaloutta ja yhteisötaloutta, on Euroopan menestyksen avaintekijä (3). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Esitetty 55-valmiuspaketti on ponnahduslauta Euroopan talouden saattamiseksi ilmastoneutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Tällainen siirtymä edellyttää elämäntapamme sekä työskentely- ja toimintatapojemme perusteellista uudelleenarviointia. Koska yhtä kaikille sopivaa ratkaisua ei ole olemassa, siirtymän toteuttamiseksi kaavaillut toimenpiteet on sovitettava eri puolilla Eurooppaa vallitseviin erilaisiin tilanteisiin ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat sekä tarve varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pyrkiminen vuoden 2030 tarkistettuihin tavoitteisiin 55-valmiuspaketissa ehdotetulla tavalla vaikuttaa epätasaisesti eri toimialoihin, alueisiin, yhteisöihin ja yksittäisiin ihmisiin eri puolilla Eurooppaa. On selvää, että nopea siirtyminen vähähiiliseen talouteen aiheuttaa valtavia haasteita kansalaisille, työntekijöille, yrityksille ja alueille, erityisesti niille, jotka ovat riippuvaisimpia hiili-intensiivisistä toimi- ja teollisuudenaloista. Lisäksi on syytä huomata, että hiilestä irtautuminen on mittava haaste myös reuna-alueilla sijaitseville jäsenvaltioille. Jos näihin haasteisiin ei vastata riittävällä tavalla, eriarvoisuus saattaa lisääntyä ja seurauksena voidaan nähdä laajamittaisia uudelleenjärjestelyjä, työttömyyttä ja teollisuustoiminnan alasajoja eri alueilla, maissa ja toimintaympäristöissä. Tämä voi johtaa yhteiskunnallisen hyväksynnän puutteeseen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman poliittiseen vastustukseen EU:n kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan näihin huoliin vastaamiseksi uusia politiikkatoimia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman sosiaalisen ja työelämään liittyvän ulottuvuuden vahvistamiseksi. Komission tämänhetkiset säädösehdotukset on kylläkin laadittu vuoteen 2030 ulottuvan kunnianhimoisen ja ehdottoman tarpeellisen ilmastotavoitteen saavuttamista silmällä pitäen, mutta niihin ei sisälly riittäviä toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että siirtymä on eurooppalaisten työntekijöiden ja pienituloisten kotitalouksien kannalta oikeudenmukainen. Jotta paketissa ehdotettu ilmastotavoite olisi yhteiskunnallisesti hyväksyttävä, sitä olisi täydennettävä vastaavalla sosiaalisella tavoitteella EU:n neuvoston äskettäin esittämien Porton julistusten, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja ILO:n antamien oikeudenmukaista siirtymää koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK esittää EU:n toimielimille seuraavat konkreettiset kehotukset paketin sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi: |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Tulee kartoittaa ja analysoida yksityiskohtaisesti siirtymän vaikutuksia työllisyyteen ja osaamiseen eri maissa, alueilla ja toimialoilla, alihankkijat ja arvoketjun loppupään toimijat mukaan luettuina. Myös vaikutuksia julkiseen talouteen, kauppavirtoihin ja kuluttajiin on tarkasteltava. Tällainen tarkka kartoitus täydentäisi komission aiemmin tekemien vaikutustenarviointien tarjoamaa yleiskuvaa ja tuottaisi tarvittavat tiedot asianmukaisen työllisyys-, sosiaali- ja aluepolitiikan kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Tulee laatia lisäehdotuksia mittavien julkisten ja yksityisten investointien liikkeelle saamiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla siirtymän tukemiseksi niillä toimialoilla ja alueilla, joilta kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vaatii radikaaleja muutoksia. Tällaisia investointeja edistettäessä ei saa unohtaa myöskään jäsenvaltioita, joita mittakaavaedut eivät suosi, joilla on yhteyksiin liittyviä haasteita ja joiden mahdollisuudet vähentää päästöjä ovat heikot. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja sen soveltamisalaa olisi laajennettava tätä silmällä pitäen huomattavasti, jotta se olisi edessä olevien haasteiden tasalla. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Tulee varmistaa, että kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin sisältyy oikeudenmukaista siirtymää koskevia strategioita. Kun kansallisia energia- ja ilmastosuunnitelmia päivitetään vuonna 2023, jäsenvaltioita olisi vaadittava yksilöimään niissä järjestelmällisesti kaikki 55-valmiuspaketin johdosta odotettavissa olevat sosiaaliset haasteet ja esittämään tarkoin, mitä toimenpiteitä ja resursseja niihin vastaaminen edellyttää. Tällaisia oikeudenmukaisen siirtymän strategioita tarvitaan, jotta voidaan tukea työntekijöitä siirtymässä, taata asianmukainen ammattikoulutus, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus sekä edistää vaihtoehtoisten laadukkaiden työpaikkojen luomista samalle seudulle. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi osallistettava työmarkkinavuoropuhelun sekä kansalaisyhteiskunnan foorumien kautta asianmukaisesti osaamisstrategioiden ja aktiivisten työmarkkinastrategioiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Tulee ehdottaa uutta hallintokehystä, jonka avulla ennakoidaan ja hallitaan vihreään siirtymään liittyviä työelämän muutoksia. Kehyksessä olisi taattava työntekijöiden oikeus saada tietoa ja tulla kuulluksi, kun heidän työpaikoillaan ja alueillaan laaditaan oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmia. Kehyksessä tulee myös vahvistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua sekä laajempaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa nykyisten oikeuksien täytäntöönpanoon nojautuen. |
| --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Tulee varmistaa, että Euroopan tason työmarkkinavuoropuhelun nykyisillä rakenteilla, kuten sosiaalialan kolmikantahuippukokouksella, alakohtaisilla neuvottelukomiteoilla ja eurooppalaisilla yritysneuvostoilla, on asiaankuuluva rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan liittyvien politiikkojen kehittämisessä ja seurannassa, siirtymäväylien luomisessa teollisuuden ekosysteemeille ja elpymissuunnitelmien laadinnassa. |
| --- | --- |

3.6.5

| 3.6.6 | Tulee kannustaa jäsenvaltioita perustamaan kolmikantaisia ”oikeudenmukaisen siirtymän toimikuntia”, joiden kautta alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat esittää suosituksia ja osallistua neuvotteluihin kansallisista ja alueellisista oikeudenmukaisen siirtymän suunnitelmista. Jäsenvaltioiden, alueiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan panos on ratkaisevan tärkeä asianmukaisen reagoinnin varmistamiseksi ja uskottavuuden antamiseksi sitoumukselle, jonka mukaan ketään ei jätetä selviytymään yksin. |
| --- | --- |

3.6.6

| 3.7 | Tulevat ilmastopolitiikat vaikuttavat voimakkaasti kaikkiin kansalaisiin, erityisesti kun on kyse hiilen hinnoittelumekanismeista. Pyrkimyksistä saavuttaa vuoden 2030 tavoitteet aiheutuu väistämättä kustannuksia, jotka koettelevat etenkin pienituloisimpia. Nämä kustannukset on selitettävä asianmukaisesti. On ryhdyttävä sosiaalisiin tai erityistoimenpiteisiin kaikkein heikoimmassa asemassa olevien kansalaisten suojelemiseksi ja tukemiseksi, sillä lisäkustannukset vaikuttavat heihin kaikkein voimakkaimmin. Tällaiset toimenpiteet ovat keskeisiä pyrittäessä varmistamaan, että kansalaiset hyväksyvät muutokset ja siirtymä pystytään siten toteuttamaan hallitusti. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on laatinut erillisen lausunnon, jossa se ilmaisee suhtautuvansa myönteisesti sosiaalisen ilmastorahaston perustamiseen hiilen uudenlaisen hinnoittelun kielteisten sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten lieventämiseksi ja rahoituksen tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotta voidaan tukea niiden toteuttamia toimenpiteitä, joilla puututaan tällaisen päästökaupan sosiaalisiin vaikutuksiin, jotka kohdistuvat taloudellisesti heikompiin kotitalouksiin, mikroyrityksiin ja liikenteen käyttäjiin. Kuten lausunnossa (asiakokonaisuus TEN/759) todetaan, ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään sosiaalisen ilmastorahaston synergioita muiden käytettävissä olevien rahoitusvarojen kanssa ja käyttämään sitä mahdollisimman tehokkaasti (4). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK toteaa myös, että markkinapohjaisilla mekanismeilla pystytään turvaamaan taloudellinen kehitys ja sovittamaan sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tarpeet tasapainoisesti yhteen siirtymän yhteydessä ja ohjaamaan unioni siten vakaasti kohti pitkäjänteistä kestävää muutosta. Lisäksi tarvitaan muutoksia toimintakulttuurissa ja -tavoissa sekä systeemisiä muutoksia eri alojen käytännöissä, ja ympäristön kannalta haitalliset tuet on lopetettava (5). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK muistuttaa myös, että meitä kaikkia koskettavat suuret haasteet ja ne syvällekäyvät muutokset taloudessamme, suhtautumisessamme luontoon ja ympäristöön ja omassa elämässämme, jotka ovat välttämättömiä, jotta maailmasta voisi tulla aidosti kestäväpohjainen, voivat johtaa onnistuneeseen tulokseen vain, jos kansalaiset, työntekijät ja heitä edustavat organisaatiot osallistetaan aktiivisesti (6). |
| --- | --- |

3.10

Kilpailukykyä edistävä siirtymä

| 3.11 | Yritysmaailma pyrkii kaikin tavoin vastaamaan ilmastonmuutoksen haasteeseen ja on valmis toteuttamaan tarvittavat toimet 55 prosentin vähennystavoitteen saavuttamiseksi. Yksityinen sektori on valmis hoitamaan oman osuutensa, tekemään mittavat investoinnit tarvittavaan infrastruktuuriin ja teknologiaan ja luomaan laadukkaita työpaikkoja. Kaikki tämä edellyttää kuitenkin ennakoitavissa olevaa investointien sääntelykehystä. Kaikille 55-valmiuspaketissa esitetyille säädösehdotuksille olisi tehtävä kilpailukykyvaikutusten arviointi kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvät periaatteet huomioon ottaen, jotta kaikki yrityksiin kohdistuvat vaikutukset ymmärrettäisiin asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vihreän kehityksen ohjelma tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden rakentaa vahvempaa ja kestävämpää tulevaisuutta, ja eurooppalaisten yritysten on oltava erottamaton osa kaikkia tulevaisuuden ratkaisuja. EU:n olisi pyrittävä ilmastoneutraaliuteen (kasvihuonekaasupäästöjen nollanettopäästöt) siten, että samanaikaisesti varmistetaan kilpailukyky ja kohtuuhintaisen energian saatavuus yrityksille ja kansalaisille. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Euroopan kilpailukykyä turvattaessa tulee myös huolehtia siitä, että sekä EU:ssa että sen ulkopuolella toimivat kilpailijat noudattavat korkeimman tason ympäristö- ja sosiaalinormeja. Tämä olisi otettava huomioon myös EU:n ja kolmansien maiden välisissä kauppasopimuksissa. Sääntelykehyksen avulla on varmistettava, että tulevien vuosikymmenten kilpailukykyisimmät yritykset toimivat kestäväpohjaisten ja vähähiilisten liiketoimintamallien edelläkävijöinä. Kilpailukyvyn turvaamista ei pidä tulkita väärin niin, että kyse olisi verukkeesta toimia maailmanlaajuisilla markkinoilla vihreiden standardien osalta pienimmän yhteisen nimittäjän mukaan. On tärkeää pyrkiä lisäämään vähähiilisten tavaroiden ja palvelujen vientiä kolmansiin maihin johdonmukaisen strategian puitteissa. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vähähiilinen teknologia edellyttää kuitenkin lyhyellä aikavälillä valtavia pääomainvestointeja, ja siihen liittyvät käyttökustannukset ja teknologiset riskit ovat useimmiten suurempia kuin perinteisessä teknologiassa. Uusien liiketoimintamallien varhaisia omaksujia olisi tuettava sen varmistamiseksi, ettei niiden innovatiivisuus kostaudu heikompana kilpailuasemana. Tuen yhteydessä on noudatettava periaatetta, jonka mukaan rahoitusvälineiden tulee olla yhdenvertaisesti pk-yritysten käytettävissä, ja sen on perustuttava yksinomaan ilmastotavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Jotta tarvittavia massiivisia investointeja hiilettömään sähköntuotantoon olisi helpompi tehdä, tarvitaan selkeyttä pitkän aikavälin markkinasignaalien ja -välineiden suhteen. Uusiutuvan energian hankkeiden toteuttamisen hankalimpia pullonkauloja ovat pitkät ja monimutkaiset lupamenettelyt. ETSK kannattaa voimakkaasti tähän liittyviä komission toimia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat investointipäätökset on tehtävä aivan lähiaikoina eli Euroopan talouden ollessa vasta toipumassa covid-19-pandemian aiheuttamasta talouskriisistä. EU:n on siksi olennaisen tärkeää sovittaa vihreän kehityksen ohjelma ja elpymis- ja palautumistukiväline tasapainoisesti yhteen, jotta voidaan edistää investointeja tulevaisuuteen suuntautuviin teknologioihin ja käytäntöihin. EU:n poliittisten päättäjien olisi myös varmistettava, että 55-valmiuspaketin ja NextGenerationEU-välineen tuella pyritään saamaan aikaan uusia laadukkaita työpaikkoja ja että tässä yhteydessä hyödynnetään vihreän siirtymän kannalta strategisen tärkeiden alojen työllistämispotentiaalia. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Säädösehdotusten puitteissa on varmistettava, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään edistämällä muutosvoimaisten investointien tekemistä Euroopassa. Tämä lujittaisi Euroopan johtavaa asemaa kansainvälisissä ilmastonmuutosneuvotteluissa. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EU- ja jäsenvaltiotason teollisuuspolitiikoilla olisi vastattava hiilestä irtautumiseen liittyviin haasteisiin. Teollisuutta ja työntekijöitä on autettava vähähiiliseen talouteen siirtymisessä erityisesti sellaisilla aloilla, joilla päästöjä on vaikea vähentää ja jotka altistuvat kansainväliselle kilpailulle, kuten energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla tai maataloudessa. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään tehokkaasti hiili-intensiivisten tuotteiden tuotannon syrjäyttämisen ja tuontiin siirtymisen riski. Niin kauan kuin kolmannet maat eivät tee vastaavia sitoumuksia, EU:n kunnianhimoisemmat ilmastotavoitteet edellyttävät tehostettua hiilivuodon torjuntaa paitsi teollisuuden kilpailukyvyn säilyttämiseksi ja epäreilun kilpailun torjumiseksi myös ympäristövaikutusten toteutumisen ja EU:n ilmastopolitiikan yhteiskunnallisen hyväksynnän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Kuten edellä todetaan, työmarkkinavuoropuhelun avulla olisi kehitettävä oikeudenmukaisen siirtymän strategioita sen varmistamiseksi, että vaikutusten kohteena olevien alojen työntekijät saavat tarvitsemaansa uudelleenkoulutusta ja pystyvät siirtymään työpaikasta toiseen. Prosessin aikana on olennaisen tärkeää taata riittävä sosiaalinen suojelu ja hyvin toimivat julkiset palvelut, joiden avulla tuetaan ja autetaan siirtymävaiheessa olevia työntekijöitä. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Erityistä huomiota tulee kiinnittää myös niihin talouden aloihin, joilla toimii paljon pk-yrityksiä. Pk-yritykset voivat vauhdittaa Euroopan talouden vähähiilistämistä edistävien tuotteiden ja ratkaisujen innovointia. Samalla ne tarvitsevat tukea sellaisten teknologioiden käyttöönottoa varten, joiden avulla ne voivat irtautua hiilestä tuotanto-, jalostus-, uudelleenvalmistus- ja jakeluprosesseissaan. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Vaikka EU:n osuus kaikista päästöistä on 8 prosenttia, se on perustellusti omaksunut johtavan roolin ja ryhtynyt toimiin ilmastoneutraalin talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Unionin on tähän tavoitteeseen pyrittäessä varmistettava, että kehitettävä malli on toimiva ja että sen myötä yritykset voivat kasvaa ja luoda laadukkaita työpaikkoja, yhteiskunta voi menestyä ja ympäristö saa mahdollisuuden elpyä. Toimiva malli takaa EU:lle maailmanlaajuisen johtoaseman, mutta vain osittain toimiva malli tarkoittaisi, että unionin olisi seurattava muiden, kuten Yhdysvaltojen tai Kiinan, esimerkkiä. ETSK uskoo vilpittömästi, että EU:ssa on huomattavaa teknistä asiantuntemusta, jonka ansiosta Euroopan teollisuus voi nousta johtoasemaan vihreän talouden alalla. EU:n ulkoisella toiminnalla tai ilmastodiplomatialla on tärkeä rooli tiukkojen ympäristönormien edistämisessä maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Euroopan on hyödynnettävä nykyistä asemaansa ilmastotoimien edelläkävijänä toimimalla innovointia edistävänä voimana. Tutkimusta, kehittämistä ja käyttöönottoa koskevien ohjelmien tukemiseen olisi panostettava vieläkin enemmän voimavaroja sekä EU- että jäsenvaltiotasolla, eikä jyviä pitäisi lähteä erottelemaan akanoista liian varhaisessa vaiheessa, koska vähähiiliseen talouteen siirtymistä tukevien teknologioiden ja energialähteiden kirjo on laaja. Tätä varten olisi järkevää tarkastella nykyistä koulutus- ja tutkimusrahoitusjärjestelmää ja ehdottaa ratkaisuja, joiden turvin Eurooppa pystyisi kilpailemaan entistä tuloksekkaammin Amerikan ja Aasian kanssa. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Sähkön ja vedyn kaltaisten vähähiilisten energialähteiden saatavuus maailman mittakaavassa kilpailukykyisin hinnoin on olennaisen tärkeää onnistuneen siirtymän varmistamiseksi valmistusteollisuudessa. Tämä edellyttää kannustavaa oikeudellista kehystä ja riittävän infrastruktuurin kehittämistä hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Kuten Kansainvälinen energiajärjestö on todennut, vuoteen 2030 mennessä suurin osa maailmanlaajuisista hiilidioksidipäästöjen vähennyksistä tullaan saamaan aikaan jo nyt saatavilla olevan teknologian avulla. Vuonna 2050 lähes puolet vähennyksistä olisi kuitenkin toteutettava teknologioilla, jotka ovat tällä hetkellä demonstrointi- tai prototyyppivaiheessa. Vasta kehitteillä olevien teknologioiden avulla saavutettavien päästövähennysten osuus on vieläkin suurempi raskaassa teollisuudessa ja kaukoliikenteessä. Siksi on ratkaisevan tärkeää, että sääntelyllä luodaan mahdollisuuksia uusien teknologioiden kehittämiselle ja käyttöönotolle markkinoilla. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Ainakin siirtymän alkuvaiheessa tarvitaan myös kysyntäpuolen toimenpiteitä edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi ja vähähiilisten tuotteiden kulutuksen edistämiseksi, sillä niiden kustannuskilpailukyky on yleensä heikompi kuin perinteisillä tuotteilla. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | ETSK korostaa, että vihreä siirtymä voi onnistua vain, jos EU:lla on riittävästi ammattitaitoista työvoimaa kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Lisäksi komitea kehottaa komissiota päivittämään 55-valmiuspakettiin liittyen jo tehtyjä vaikutustenarviointeja sen varmistamiseksi, että ne sisältävät tuoreimmat ja merkitykselliset tiedot ja antavat mahdollisimman tarkan kuvan asiaan liittyvistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

3.26

Vihreä siirtymä

| 3.27 | Ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviin kriiseihin on pyrittävä vastaamaan samanaikaisesti. Luonnon monimuotoisuuteen ja elinympäristöihin kielteisesti vaikuttavia ilmastoratkaisuja ei voida hyväksyä osana päästöjen vähentämiseen tähtäävää pakettia. Esitetty 55-valmiuspaketti on nivottava YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin, ja sen on oltava johdonmukainen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa jo sovittujen sitoumusten ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Tutkijoiden määrittelemiä yhdeksää maapallon riskirajaa (7) on käytettävä ihmisen toiminnan, talouspolitiikan ja ilmastotoimien vaikutusten seurantaa ohjaavana periaatteena. |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Luonnon ennallistamisen ja biodiversiteetin kiireellisesti tarvittavan elpymisen tukemisen on oltava osa säännöstöä, jolla varmistetaan vihreän siirtymän toteutuminen, ja keskeisellä sijalla myös tulevassa luonnon ennallistamista koskevassa EU:n laissa. Biologisesti monimuotoisten elinympäristöjen suojelua ja säilyttämistä ei pidä liioin unohtaa. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Luonnon ekosysteemien hyödyntämiseen hiilen talteenotossa ja varastoinnissa olisi osoitettava asianmukaista julkista rahoitusta tukien muodossa sekä yhdistettävä uusia vihreitä liiketoimintamalleja. On tärkeää, että nämä varat menevät kyseisille maanomistajille, maan käyttäjille tai viljelijöille. Hiilen varastointi sekä luonnon monimuotoisuuden suojelu ja ennallistaminen ovat julkishyödykkeitä. Tämä periaate on otettava huomioon tulevassa hiiltä sitovaa viljelyä koskevassa aloitteessa. |
| --- | --- |

3.30

Pian uuden maaperästrategian julkaisemisen jälkeen olisi esitettävä ehdotus maaperädirektiiviksi. Huomion kiinnittäminen maaperään on ratkaisevan tärkeää luonnon monimuotoisuuden ja luonnollisten hiilivarastojen kannalta.

Siirtymän toteuttaminen laajaa yleistä hyväksyntää ja tukea edistävien mekanismien avulla

| 3.31 | On erittäin tärkeää kannustaa kansalaisia ja sidosryhmiä osallistumaan aktiivisesti siirtymään kohti vähähiilistä yhteiskuntaa. Siirtymävaiheen haasteiden herättämiä pelkoja ja huolta voidaan lievittää tekemällä yhteistyötä kaikenlaisten sidosryhmien kanssa. Olisi käynnistettävä koordinoitu ilmastodiplomatia-aloite, johon sisältyy kansalaisyhteiskunnan ilmastodiplomatian verkosto. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Sosiaaliseen ilmastorahastoon liittyvät kansalliset, jäsenvaltiokohtaiset jakomekanismit olisi määriteltävä selkeästi ja kuulemismenettelyä hyödyntäen, jotta voidaan varmistaa siirtymän kustannusten tasapuolinen jakautuminen ja se, että taloudellinen tuki saavuttaa sitä eniten tarvitsevat. ETSK, jolla on noin 100 miljoonaa kansalaista kattavat verkostot, voisi avustaa mekanismien suunnittelua koskevissa järjestelyissä. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Hyödyistä, joita vähäisempi riippuvuus fossiilisista tuontipolttoaineista toisi mukanaan, sekä hiilineutraalin yhteiskunnan monenlaisista hyvistä puolista olisi viestittävä selkeästi ja johdonmukaisesti, jotta voidaan torjua populististen tavoitteiden edistämiseksi levitettävää väärää tietoa. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | Esitetyn 55-valmiuspaketin täytäntöönpano edellyttää vahvoja hallintorakenteita, jotta kaikki sidosryhmät saadaan osallistettua sopeutumistoimenpiteiden suunnitteluun. Sitä on pidettävä sukupolvien yhteisenä haasteena ja hyödynnettävä mahdollisuutena puuttua eri sukupuolten työelämäaseman, tulojen ja mahdollisuuksien epätasapainoon. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Tavoitteiden jakautumisesta on tärkeää antaa selkeät suuntaviivat. Esimerkiksi ilmastolain tiukoissa sitoumuksissa olisi yksilöitävä, kenen on tehtävä mitäkin, ja kansallisella tasolla tulee asettaa alakohtaiset sitovat tavoitteet. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | Rahoituksen käyttöönsaannin helpottamiseksi olisi luotava foorumi, jonka avulla sujuvoitetaan ja yksilöidään teollisuudelle ja pk-yrityksille tarkoitettuja rahoitusvirtoja. |
| --- | --- |

3.36

Bryssel 24. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Uusi kertomus Euroopalle – ETSK:n päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista, kohta 2.1 (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 1).

1

(2)  Uusi kertomus Euroopalle – ETSK:n päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista, kohta 2.1 (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 1).

2

(3)  Uusi kertomus Euroopalle – ETSK:n päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista, kohta 2.4 (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 1).

3

(4)  Joulukuun 8.–9. päivänä 2021 pidetyssä ETSK:n täysistunnossa hyväksytty ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaalinen ilmastorahasto” (asiakokonaisuus TEN/759), kohdat 1.1 ja 1.2 2 (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 158).

4

(5)  Kansainvälinen valuuttarahasto on tehnyt (syyskuussa 2021 julkaistun) laskelman fossiilisille polttoaineille eri puolilla maailmaa annettavista suorista ja epäsuorista tuista: niiden vuotuinen määrä on noin 6 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

5

(6)  Päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission vuoden 2022 työohjelmaa koskeva Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kannanotto sen laatimisesta vastanneen väliaikaisen ryhmän työn pohjalta”, kohta 1.5 (EUVL C 341, 24.8.2021, s. 1).

6

(7)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries/the-nine-planetary-boundaries.html

7

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/108

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta”

(COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS))

(2022/C 275/17)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla |
| Vastaava jaosto | talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 214/0/8 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 20.1.2022

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla

Vastaava jaosto

talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

214/0/8

Koska komitea katsoo, että ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta on sisällöllisesti hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 23.–24. helmikuuta 2022 pidetyssä 567. täysistunnossa (helmikuun 23. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 214 ääntä puolesta 8:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 18.7.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 275/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 275/109

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen unionissa liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (kodifikaatio)”

(COM(2021) 769 final – 2021/0400 (COD))

(2022/C 275/18)

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 13.12.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 17.12.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 23.2.2022 |
| Täysistunnon nro | 567 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 214/1/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 13.12.2021

Euroopan unionin neuvosto, 17.12.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen täysistunnossa

23.2.2022

Täysistunnon nro

567

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

214/1/6

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 23.–24. helmikuuta 2022 pitämässään 567. täysistunnossa (helmikuun 23. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 214 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 23. helmikuuta 2022.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---