# Uradni list C 251/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 251 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6530. junij 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 251

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6530. junij 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 13.–16. decembra 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seje: 13.–16. decembra 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek, 14. december 2021 |
| 2022/C 251/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (2020/2035(INL)) | 2 |
| | sreda, 15. december 2021 |
| 2022/C 251/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 Enakost žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2018–2020 (2021/2020(INI)) | 23 |
| 2022/C 251/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o vplivu organiziranega kriminala na lastna sredstva EU in poneverbo sredstev EU, s posebnim poudarkom na deljenem upravljanju, z revizijskega in nadzornega vidika (2020/2221(INI)) | 37 |
| 2022/C 251/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o ovrednotenju ukrepov za preprečevanje korupcije, nepravilne porabe ter poneverbe evropskih in nacionalnih javnih sredstev v primeru skladov za izredne razmere in na področjih porabe, povezanih s kriznimi razmerami (2020/2222(INI)) | 48 |
| 2022/C 251/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti stavb (2021/2077(INI)) | 58 |
| 2022/C 251/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o izzivih in obetih za režime večstranskega nadzora orožja za množično uničevanje in razorožitve (2020/2001(INI)) | 69 |
| 2022/C 251/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o novih usmeritvah za humanitarno delovanje EU (2021/2163(INI)) | 80 |
| 2022/C 251/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (2021/2002(INI)) | 87 |
| | četrtek, 16. december 2021 |
| 2022/C 251/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2020 (2021/2019(INI)) | 96 |
| 2022/C 251/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o demokraciji na delovnem mestu: Evropski okvir za pravice do soodločanja delavcev in revizija direktive o Evropskem svetu delavcev (2021/2005(INI)) | 104 |
| 2022/C 251/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o nenehnem zatiranju civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic v Rusiji: primer organizacije za človekove pravice Memorial (2021/3018(RSP)) | 115 |
| 2022/C 251/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah na Kubi, in sicer primerih Joséja Daniela Ferrera, pripadnice gibanja Dame v belem Aymare Nieto, Maykela Castilla, Luisa Roblesa, Félixa Navarra, Luisa Manuela Otera, pastorja Lorenza Fajarda, Andyja Duniera Garcíe in Yuniora Garcíe Aguilera (2021/3019(RSP)) | 120 |
| 2022/C 251/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o prisilnem delu v tovarni Linglong in okoljskih protestih v Srbiji (2021/3020(RSP)) | 124 |
| 2022/C 251/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o temeljnih pravicah in pravni državi v Sloveniji, zlasti zamudi pri imenovanju evropskih delegiranih tožilcev (2021/2978(RSP)) | 127 |
| 2022/C 251/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah v Nikaragvi (2021/3000(RSP)) | 134 |
| 2022/C 251/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o gibanju MeToo in nadlegovanju – posledice za institucije EU (2021/2986(RSP)) | 138 |
| 2022/C 251/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah na ukrajinski meji in na ozemljih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija (2021/3010(RSP)) | 144 |
| 2022/C 251/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (2021/2885(RSP)) | 150 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 14. december 2021

2022/C 251/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (2020/2035(INL))

2

sreda, 15. december 2021

2022/C 251/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 Enakost žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2018–2020 (2021/2020(INI))

23

2022/C 251/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o vplivu organiziranega kriminala na lastna sredstva EU in poneverbo sredstev EU, s posebnim poudarkom na deljenem upravljanju, z revizijskega in nadzornega vidika (2020/2221(INI))

37

2022/C 251/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o ovrednotenju ukrepov za preprečevanje korupcije, nepravilne porabe ter poneverbe evropskih in nacionalnih javnih sredstev v primeru skladov za izredne razmere in na področjih porabe, povezanih s kriznimi razmerami (2020/2222(INI))

48

2022/C 251/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti stavb (2021/2077(INI))

58

2022/C 251/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o izzivih in obetih za režime večstranskega nadzora orožja za množično uničevanje in razorožitve (2020/2001(INI))

69

2022/C 251/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o novih usmeritvah za humanitarno delovanje EU (2021/2163(INI))

80

2022/C 251/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (2021/2002(INI))

87

četrtek, 16. december 2021

2022/C 251/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2020 (2021/2019(INI))

96

2022/C 251/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o demokraciji na delovnem mestu: Evropski okvir za pravice do soodločanja delavcev in revizija direktive o Evropskem svetu delavcev (2021/2005(INI))

104

2022/C 251/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o nenehnem zatiranju civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic v Rusiji: primer organizacije za človekove pravice Memorial (2021/3018(RSP))

115

2022/C 251/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah na Kubi, in sicer primerih Joséja Daniela Ferrera, pripadnice gibanja Dame v belem Aymare Nieto, Maykela Castilla, Luisa Roblesa, Félixa Navarra, Luisa Manuela Otera, pastorja Lorenza Fajarda, Andyja Duniera Garcíe in Yuniora Garcíe Aguilera (2021/3019(RSP))

120

2022/C 251/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o prisilnem delu v tovarni Linglong in okoljskih protestih v Srbiji (2021/3020(RSP))

124

2022/C 251/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o temeljnih pravicah in pravni državi v Sloveniji, zlasti zamudi pri imenovanju evropskih delegiranih tožilcev (2021/2978(RSP))

127

2022/C 251/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah v Nikaragvi (2021/3000(RSP))

134

2022/C 251/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o gibanju MeToo in nadlegovanju – posledice za institucije EU (2021/2986(RSP))

138

2022/C 251/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah na ukrajinski meji in na ozemljih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija (2021/3010(RSP))

144

2022/C 251/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (2021/2885(RSP))

150

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | ponedeljek, 13. december 2021 |
| 2022/C 251/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD)) | 153 |
| | torek, 14. december 2021 |
| 2022/C 251/20 | P9_TA(2021)0485Tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 Evropskega parlamenta in Sveta glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja | 154 |
| 2022/C 251/21 | P9_TA(2021)0486Evropsko leto mladih 2022 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih (2022) | 155 |
| 2022/C 251/22 | P9_TA(2021)0487Skupne preiskovalne skupine: uskladitev s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ v zvezi z njegovo uskladitvijo s pravili EU o varstvu osebnih podatkov (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ v zvezi z njegovo uskladitvijo s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov | 158 |
| 2022/C 251/23 | P9_TA(2021)0488Evropski preiskovalni nalog v kazenskih zadevah: uskladitev s pravili EU o varstvu osebnih podatkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/41/EU v zvezi z njeno uskladitvijo s pravili EU o varstvu osebnih podatkov (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/41/EU v zvezi z njeno uskladitvijo s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov | 159 |
| 2022/C 251/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Hrvaški v zvezi z vrsto potresov, ki so se začeli 28. decembra 2020 (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD)) | 160 |
| 2022/C 251/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD)) | 163 |
| 2022/C 251/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD)) | 167 |
| 2022/C 251/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD)) | 171 |
| 2022/C 251/28 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE)) | 175 |
| 2022/C 251/29 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Združenimi državami Amerike (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE)) | 181 |
| 2022/C 251/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (2021–2026) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE)) | 182 |
| 2022/C 251/31 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. decembra 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) | 183 |
| | sreda, 15. december 2021 |
| 2022/C 251/32 | P9_TA(2021)0498Prehodne določbe za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo zahtev za interne pripomočke ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo zahtev za interne pripomočke (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo pogojev za interne pripomočke | 226 |
| 2022/C 251/33 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. decembra 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) | 227 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 13. december 2021

2022/C 251/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

153

torek, 14. december 2021

2022/C 251/20

P9_TA(2021)0485Tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 Evropskega parlamenta in Sveta glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja

154

2022/C 251/21

P9_TA(2021)0486Evropsko leto mladih 2022 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih (2022)

155

2022/C 251/22

P9_TA(2021)0487Skupne preiskovalne skupine: uskladitev s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ v zvezi z njegovo uskladitvijo s pravili EU o varstvu osebnih podatkov (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ v zvezi z njegovo uskladitvijo s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov

158

2022/C 251/23

P9_TA(2021)0488Evropski preiskovalni nalog v kazenskih zadevah: uskladitev s pravili EU o varstvu osebnih podatkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/41/EU v zvezi z njeno uskladitvijo s pravili EU o varstvu osebnih podatkov (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/41/EU v zvezi z njeno uskladitvijo s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov

159

2022/C 251/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Hrvaški v zvezi z vrsto potresov, ki so se začeli 28. decembra 2020 (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

160

2022/C 251/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

163

2022/C 251/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

167

2022/C 251/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

171

2022/C 251/28

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

175

2022/C 251/29

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Združenimi državami Amerike (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

181

2022/C 251/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (2021–2026) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

182

2022/C 251/31

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. decembra 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

183

sreda, 15. december 2021

2022/C 251/32

P9_TA(2021)0498Prehodne določbe za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo zahtev za interne pripomočke ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo zahtev za interne pripomočke (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo pogojev za interne pripomočke

in vitro

in vitro

226

2022/C 251/33

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. decembra 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

227

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

30.6.2022

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seje: 13.–16. decembra 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 14. december 2021

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/2

---

P9_TA(2021)0489

Boj proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju na podlagi spola: spletno nasilje (2020/2035(INL))

(2022/C 251/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju člena 8, člena 83(1) ter členov 84 in 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8, člena 83(1) ter členov 84 in 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih členov 7, 8, 10, 11, 12, 21, 23, 24, 25, 26 in 47,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“, zlasti v sporočilu zapisanega cilja o svobodi žensk in deklet pred nasiljem zaradi spola in spolnimi stereotipi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“, zlasti v sporočilu zapisanega cilja o svobodi žensk in deklet pred nasiljem zaradi spola in spolnimi stereotipi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom „Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom „Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. septembra 2017 z naslovom „Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam – Povečanje odgovornosti spletnih platform“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. septembra 2017 z naslovom „Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam – Povečanje odgovornosti spletnih platform“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 z naslovom „Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025)“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. junija 2020 z naslovom „Strategija EU o pravicah žrtev (2020–2025)“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki ga je podala Komisija,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu za digitalne storitve (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu, ki ga je Komisija objavila maja 2016, in pete ocene tega kodeksa, na podlagi katere je bil pripravljen dokument z naslovom „Factsheet – 5th monitoring round of the Code of Conduct“ (Informativni pregled – peti krog spremljanja kodeksa ravnanja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu, ki ga je Komisija objavila maja 2016, in pete ocene tega kodeksa, na podlagi katere je bil pripravljen dokument z naslovom „Factsheet – 5th monitoring round of the Code of Conduct“ (Informativni pregled – peti krog spremljanja kodeksa ravnanja),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki jo je mogoče podpisati od 11. maja 2011 v Istanbulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, ki jo je mogoče podpisati od 11. maja 2011 v Istanbulu,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o spodbujanju enakosti spolov v izobraževanju in karierah na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o izvajanju Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2021 o izvajanju Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o zapolnitvi digitalnega razkoraka med spoloma: udeležba žensk v digitalnem gospodarstvu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o ukrepih za preprečevanje trpinčenja in spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, javnih mestih in v političnem življenju v EU ter boj proti njima (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2018 o krepitvi vloge in položaja žensk in deklet s pomočjo digitalnega sektorja (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2017 o boju proti kibernetski kriminaliteti (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, s strani Evropske unije, Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (16),

| — | ob upoštevanju določb pravnih instrumentov Organizacije združenih narodov (OZN) na področju človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, in drugih instrumentov OZN o nasilju nad ženskami in otroki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb pravnih instrumentov Organizacije združenih narodov (OZN) na področju človekovih pravic, zlasti pravic žensk in otrok, in drugih instrumentov OZN o nasilju nad ženskami in otroki,

| — | ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih Narodov z dne 16. decembra 2020 z naslovoma „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls“(Okrepitev prizadevanj za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti ter njihovo odpravo) (A/RES/75/161) in „The right to privacy in the digital age“(Pravica do zasebnosti v digitalni dobi) (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Generalne skupščine Združenih Narodov z dne 16. decembra 2020 z naslovoma „Intensification of efforts to prevent and eliminate all forms of violence against women and girls“(Okrepitev prizadevanj za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in dekleti ter njihovo odpravo) (A/RES/75/161) in „The right to privacy in the digital age“(Pravica do zasebnosti v digitalni dobi) (A/RES/75/176),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih Narodov za človekove pravice z dne 5. julija 2018 z naslovom „Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts“ (Pospeševanje prizadevanj za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti: preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti v digitalnem okolju ter odzivanje nanj) (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Združenih Narodov za človekove pravice z dne 5. julija 2018 z naslovom „Accelerating efforts to eliminate violence against women and girls: preventing and responding to violence against women and girls in digital contexts“ (Pospeševanje prizadevanj za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti: preprečevanje nasilja nad ženskami in dekleti v digitalnem okolju ter odzivanje nanj) (A/HRC/RES/38/5),

| — | ob upoštevanju poročil posebnih poročevalcev Združenih Narodov o nasilju nad ženskami, o njegovih vzrokih in posledicah, zlasti poročila z dne 18. junija 2018 o spletnem nasilju nad ženskami in dekleti z vidika človekovih pravic (A/HRC/38/47), poročila z dne 6. maja 2020 o boju proti nasilju nad novinarkami (A/HRC/44/52) in poročila z dne 24. julija 2020 o presečišču pandemije koronavirusne bolezni (COVID-19) in pandemije nasilja nad ženskami na podlagi spola s poudarkom na nasilju v družini in pobudi za preprečevanje nasilja v družini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnih poročevalcev Združenih Narodov o nasilju nad ženskami, o njegovih vzrokih in posledicah, zlasti poročila z dne 18. junija 2018 o spletnem nasilju nad ženskami in dekleti z vidika človekovih pravic (A/HRC/38/47), poročila z dne 6. maja 2020 o boju proti nasilju nad novinarkami (A/HRC/44/52) in poročila z dne 24. julija 2020 o presečišču pandemije koronavirusne bolezni (COVID-19) in pandemije nasilja nad ženskami na podlagi spola s poudarkom na nasilju v družini in pobudi za preprečevanje nasilja v družini,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih Narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih Narodov o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih Narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih Narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih Narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih Narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju splošnega priporočila št. 35 Odbora za odpravo diskriminacije žensk z dne 14. julija 2017 o nasilju nad ženskami na podlagi spola, s katerim je bilo posodobljeno splošno priporočilo št. 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega priporočila št. 35 Odbora za odpravo diskriminacije žensk z dne 14. julija 2017 o nasilju nad ženskami na podlagi spola, s katerim je bilo posodobljeno splošno priporočilo št. 19,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih Narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih Narodov o otrokovih pravicah z dne 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju splošne pripombe št. 13 (2011) Odbora za pravice otroka z dne 18. aprila 2011 o pravici otrok, da niso žrtve kakršnega koli nasilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne pripombe št. 13 (2011) Odbora za pravice otroka z dne 18. aprila 2011 o pravici otrok, da niso žrtve kakršnega koli nasilja,

| — | ob upoštevanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 5, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 5,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) o varnosti novinark na spletu (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) o varnosti novinark na spletu (17),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti),

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Cyber violence and hate speech online against women“ (Kibernetsko nasilje nad ženskami in spletni sovražni govor proti ženskam), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Cyber violence and hate speech online against women“ (Kibernetsko nasilje nad ženskami in spletni sovražni govor proti ženskam),

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (18),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (19),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1232 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1232 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o začasnem odstopanju od nekaterih določb Direktive 2002/58/ES glede uporabe tehnologij s strani ponudnikov medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, za obdelavo osebnih in drugih podatkov za namene boja proti spolni zlorabi otrok na spletu (20),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 3. marca 2014 z naslovom „Violence against women: an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 3. marca 2014 z naslovom „Violence against women: an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 14. maja 2020 z naslovom „EU LGBTI II: A long way to go for LGBTI equality“ (Poročilo EU LGBTI II: Dolga pot do enakosti oseb LGBTI) (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 14. maja 2020 z naslovom „EU LGBTI II: A long way to go for LGBTI equality“ (Poročilo EU LGBTI II: Dolga pot do enakosti oseb LGBTI) (21),

| — | ob upoštevanju mnenja generalnega pravobranilca Sodišča Evropske unije z dne 11. marca 2021 o Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, katerega namen je pojasniti pravno negotovost v zvezi s tem, ali Unija Konvencijo lahko sklene in ratificira (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja generalnega pravobranilca Sodišča Evropske unije z dne 11. marca 2021 o Konvenciji Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima, katerega namen je pojasniti pravno negotovost v zvezi s tem, ali Unija Konvencijo lahko sklene in ratificira (22),

| — | ob upoštevanju dela Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), vključno z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti, ter ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Agencije Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust) in Agencije Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol), vključno z Evropskim centrom za boj proti kibernetski kriminaliteti, ter ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0338/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0338/2021),

| A. | ker je enakost spolov temeljna vrednota in osrednji cilj Unije ter bi se morala odražati v vseh politikah Unije; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni vrednoti, zapisani v členu 2 in členu 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členih 8, 10, 19 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členih 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; ker je prvi cilj strategije Unije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 osredotočen na odpravo nasilja na podlagi spola, ki je opisano kot „eden od največjih izzivov naše družbe“, saj vpliva na ženske na vseh ravneh družbe ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialno ozadje in državo izvora ali prebivališče ter je ena od največjih ovir pri doseganju enakosti spolov; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov temeljna vrednota in osrednji cilj Unije ter bi se morala odražati v vseh politikah Unije; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni vrednoti, zapisani v členu 2 in členu 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), členih 8, 10, 19 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in členih 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; ker je prvi cilj strategije Unije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 osredotočen na odpravo nasilja na podlagi spola, ki je opisano kot „eden od največjih izzivov naše družbe“, saj vpliva na ženske na vseh ravneh družbe ne glede na starost, izobrazbo, dohodek, socialno ozadje in državo izvora ali prebivališče ter je ena od največjih ovir pri doseganju enakosti spolov;

| B. | ker so v Uniji splošno razširjeni nasilje nad ženskami ter dekleti in druge oblike nasilja na podlagi spola, ki jih je treba razumeti kot skrajno obliko diskriminacije, ki pusti ogromne posledice na žrtvah, njihovih družinah in skupnostih, in kot kršitev človekovih pravic, ki sta zakoreninjeni v neenakosti spolov ter prispevata k ohranjanju in krepitvi te neenakosti; ker nasilje na podlagi spola izhaja iz neenakomerne porazdelitve moči med ženskami in moškimi, uveljavljenih patriarhalnih struktur in prakse ter spolnih norm, seksizma in škodljivih spolnih stereotipov ter predsodkov, ki so pripeljali do nadvlade moških in diskriminacije žensk in deklet v vsej njihovi raznolikosti, tudi oseb LGBTIQ; |
| --- | --- |

B.

ker so v Uniji splošno razširjeni nasilje nad ženskami ter dekleti in druge oblike nasilja na podlagi spola, ki jih je treba razumeti kot skrajno obliko diskriminacije, ki pusti ogromne posledice na žrtvah, njihovih družinah in skupnostih, in kot kršitev človekovih pravic, ki sta zakoreninjeni v neenakosti spolov ter prispevata k ohranjanju in krepitvi te neenakosti; ker nasilje na podlagi spola izhaja iz neenakomerne porazdelitve moči med ženskami in moškimi, uveljavljenih patriarhalnih struktur in prakse ter spolnih norm, seksizma in škodljivih spolnih stereotipov ter predsodkov, ki so pripeljali do nadvlade moških in diskriminacije žensk in deklet v vsej njihovi raznolikosti, tudi oseb LGBTIQ;

| C. | ker bi moralo nasilje nad ženskami pomeniti vsako dejanje nasilja na podlagi spola, zaradi katerega ženske so ali bi lahko bile žrtve fizičnega, spolnega ali psihološkega trpljenja ali utrpele ekonomsko škodo, vštevši grožnje s tovrstnimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali do tega pride v javnem ali v zasebnem življenju, na spletu ali zunaj njega; |
| --- | --- |

C.

ker bi moralo nasilje nad ženskami pomeniti vsako dejanje nasilja na podlagi spola, zaradi katerega ženske so ali bi lahko bile žrtve fizičnega, spolnega ali psihološkega trpljenja ali utrpele ekonomsko škodo, vštevši grožnje s tovrstnimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, ne glede na to, ali do tega pride v javnem ali v zasebnem življenju, na spletu ali zunaj njega;

| D. | ker so lahko ženske in dekleta v vsej njihovi raznolikosti ter osebe LGBTIQ tarče kibernetskega nasilja na podlagi spola zaradi svojega spola, spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti; ker lahko presečne oblike diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi rase, jezika, veroizpovedi, prepričanja, nacionalnega ali socialnega porekla, pripadnosti nacionalni ali narodnostni manjšini, rojstva, spolne usmerjenosti, starosti, zdravstvenega stanja, invalidnosti, zakonskega stanu ali statusa migranta ali begunca, še zaostrijo posledice kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker je v strategiji Unije za enakost oseb LGBTIQ poudarjeno, da ima vsakdo pravico do varnosti, tako doma kot v javnosti in na spletu; |
| --- | --- |

D.

ker so lahko ženske in dekleta v vsej njihovi raznolikosti ter osebe LGBTIQ tarče kibernetskega nasilja na podlagi spola zaradi svojega spola, spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti; ker lahko presečne oblike diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi rase, jezika, veroizpovedi, prepričanja, nacionalnega ali socialnega porekla, pripadnosti nacionalni ali narodnostni manjšini, rojstva, spolne usmerjenosti, starosti, zdravstvenega stanja, invalidnosti, zakonskega stanu ali statusa migranta ali begunca, še zaostrijo posledice kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker je v strategiji Unije za enakost oseb LGBTIQ poudarjeno, da ima vsakdo pravico do varnosti, tako doma kot v javnosti in na spletu;

| E. | ker druga raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice(FRA) o osebah LGBTIQ v EU kaže, da je 10 % oseb LGBTIQ v letu pred raziskavo zato, ker so LGBTIQ osebe, doživelo kibernetsko nadlegovanje, tudi prek družbenih medijev; ker so nesorazmerno bolj prizadete interspolne in transspolne osebe (16 %); ker je med žrtvami kibernetskega nadlegovanja zaradi pripadnosti LGBTIQ največ najstnikov, starih od 15 do 17 let (15 %), deleži drugih starostnih skupin pa znašajo od 7 % do 12 %; |
| --- | --- |

E.

ker druga raziskava Agencije Evropske unije za temeljne pravice(FRA) o osebah LGBTIQ v EU kaže, da je 10 % oseb LGBTIQ v letu pred raziskavo zato, ker so LGBTIQ osebe, doživelo kibernetsko nadlegovanje, tudi prek družbenih medijev; ker so nesorazmerno bolj prizadete interspolne in transspolne osebe (16 %); ker je med žrtvami kibernetskega nadlegovanja zaradi pripadnosti LGBTIQ največ najstnikov, starih od 15 do 17 let (15 %), deleži drugih starostnih skupin pa znašajo od 7 % do 12 %;

| F. | ker nasilje nad ženskami in dekleti v vsej njihovi raznolikosti ter nasilje na podlagi spola vključujeta različne, a ne medsebojno izključujoče oblike in izraze; ker je spletno nasilje pogosto povezano z nasiljem zunaj spleta, včasih celo neločljivo, saj se lahko zgodi pred nasiljem zunaj spleta, ga spremlja ali nadaljuje; ker bi bilo zato treba kibernetsko nasilje na podlagi spola razumeti kot spletno nadaljevanje nasilja na podlagi spola v fizičnem svetu; |
| --- | --- |

F.

ker nasilje nad ženskami in dekleti v vsej njihovi raznolikosti ter nasilje na podlagi spola vključujeta različne, a ne medsebojno izključujoče oblike in izraze; ker je spletno nasilje pogosto povezano z nasiljem zunaj spleta, včasih celo neločljivo, saj se lahko zgodi pred nasiljem zunaj spleta, ga spremlja ali nadaljuje; ker bi bilo zato treba kibernetsko nasilje na podlagi spola razumeti kot spletno nadaljevanje nasilja na podlagi spola v fizičnem svetu;

| G. | ker je v študiji službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti), v zvezi s kibernetskim nasiljem na podlagi spola ocenjeno, da je bilo med 4 % in 7 % žensk v Uniji v zadnjih 12 mesecih pred študijo žrtev kibernetskega nadlegovanja, med 1 % in 3 % pa žrtev kibernetskega zalezovanja; ker ima kibernetsko zalezovanje več oblik in je najpogostejša vrsta sovražnega govora, ki se pojavlja samostojno ali v kombinaciji z drugimi oblikami nasilja, pri čemer se predolgo ni prepoznavala in se v zvezi z njo ni ukrepalo; ker je študija organizacije World Wide Web Foundation, ki je bila izvedena leta 2020 in je vključevala anketirance iz 180 držav, razkrila, da je 52 % mladih žensk in deklet doživelo spletne zlorabe, kot so objava zasebnih fotografij, videov ali sporočil brez njihovega soglasja, zlonamerna in ponižujoča sporočila, uporaba žaljivega in grozečega jezika, spolno nadlegovanje in lažne vsebine, ter da 64 % anketirancev pozna nekoga, ki je bil žrtev spletne zlorabe; |
| --- | --- |

G.

ker je v študiji službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti), v zvezi s kibernetskim nasiljem na podlagi spola ocenjeno, da je bilo med 4 % in 7 % žensk v Uniji v zadnjih 12 mesecih pred študijo žrtev kibernetskega nadlegovanja, med 1 % in 3 % pa žrtev kibernetskega zalezovanja; ker ima kibernetsko zalezovanje več oblik in je najpogostejša vrsta sovražnega govora, ki se pojavlja samostojno ali v kombinaciji z drugimi oblikami nasilja, pri čemer se predolgo ni prepoznavala in se v zvezi z njo ni ukrepalo; ker je študija organizacije World Wide Web Foundation, ki je bila izvedena leta 2020 in je vključevala anketirance iz 180 držav, razkrila, da je 52 % mladih žensk in deklet doživelo spletne zlorabe, kot so objava zasebnih fotografij, videov ali sporočil brez njihovega soglasja, zlonamerna in ponižujoča sporočila, uporaba žaljivega in grozečega jezika, spolno nadlegovanje in lažne vsebine, ter da 64 % anketirancev pozna nekoga, ki je bil žrtev spletne zlorabe;

| H. | ker so mlade ženske in dekleta bolj izpostavljena tveganju kibernetskega nasilja, zlasti kibernetskega nadlegovanja in kibernetskega ustrahovanja; ker se najmanj 12,5 % primerov ustrahovanja v šolah zgodi na spletu (23); ker so mladi danes že v zgodnjem otroštvu vse bolj povezani z družbenimi omrežji; ker te oblike nasilja povečujejo družbene neenakosti, saj so njihove žrtve pogosto mladi iz najbolj prikrajšanih skupin; ker so po podatkih Unicefa dekleta dvakrat pogosteje tarča nadlegovanja kot fantje (24); ker iz te študije izhaja, da ženske bolj dvomijo v to, da tehnološka podjetja njihove podatke uporabljajo odgovorno; |
| --- | --- |

H.

ker so mlade ženske in dekleta bolj izpostavljena tveganju kibernetskega nasilja, zlasti kibernetskega nadlegovanja in kibernetskega ustrahovanja; ker se najmanj 12,5 % primerov ustrahovanja v šolah zgodi na spletu (23); ker so mladi danes že v zgodnjem otroštvu vse bolj povezani z družbenimi omrežji; ker te oblike nasilja povečujejo družbene neenakosti, saj so njihove žrtve pogosto mladi iz najbolj prikrajšanih skupin; ker so po podatkih Unicefa dekleta dvakrat pogosteje tarča nadlegovanja kot fantje (24); ker iz te študije izhaja, da ženske bolj dvomijo v to, da tehnološka podjetja njihove podatke uporabljajo odgovorno;

| I. | ker iz poročila FRA z dne 3. marca 2014 z naslovom „Violence against women: an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU) izhaja, da je leta 2014 kibernetsko nasilje v Uniji doživelo 11 % žensk, 14 % žensk pa je po dopolnjenem 15. letu doživelo zalezovanje; |
| --- | --- |

I.

ker iz poročila FRA z dne 3. marca 2014 z naslovom „Violence against women: an EU-wide survey“ (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU) izhaja, da je leta 2014 kibernetsko nasilje v Uniji doživelo 11 % žensk, 14 % žensk pa je po dopolnjenem 15. letu doživelo zalezovanje;

| J. | ker internetna povezljivost in potreba po dostopu do digitalne javne sfere postajata vse nujnejša za razvoj naših družb in gospodarstev; ker se delovna mesta vse bolj spreminjajo in postajajo odvisna od digitalnih rešitev, kar povečuje tveganje kibernetskega nasilja na podlagi spola za ženske, ki so dejavne na trgu dela in opravljajo gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

J.

ker internetna povezljivost in potreba po dostopu do digitalne javne sfere postajata vse nujnejša za razvoj naših družb in gospodarstev; ker se delovna mesta vse bolj spreminjajo in postajajo odvisna od digitalnih rešitev, kar povečuje tveganje kibernetskega nasilja na podlagi spola za ženske, ki so dejavne na trgu dela in opravljajo gospodarsko dejavnost;

| K. | ker so vse večji doseg interneta, hitro širjenje mobilnih informacij in uporaba družbenih medijev skupaj z navezavo večkratnih, ponavljajočih se in med seboj povezanih oblik nasilja nad ženskami privedli do velikega širjenja kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker so ženske in dekleta, ki imajo dostop do interneta, pogosteje kot moški žrtve spletnega nasilja; ker je posebna poročevalka Združenih Narodov o nasilju nad ženskami, njegovih vzrokih in posledicah opozorila, da bodo nove tehnologije neizogibno privedle do drugačnih in novih oblik spletnega nasilja nad ženskami; ker hitrost inovacij pogosto ne omogoča razmisleka o njihovih dolgoročnih posledicah, razširjenost kibernetskega nasilja na podlagi spola pa se bo v prihodnjih letih verjetno še naprej povečevala; ker je treba ustrezno oceniti vpliv kibernetskega nasilja na podlagi spola na žrtve in razumeti mehanizme, ki storilcem omogočajo izvajanje te oblike nasilja na podlagi spola, da bi zagotovili pravna sredstva, prevzemanje odgovornosti in preprečevanje tovrstnega nasilja; |
| --- | --- |

K.

ker so vse večji doseg interneta, hitro širjenje mobilnih informacij in uporaba družbenih medijev skupaj z navezavo večkratnih, ponavljajočih se in med seboj povezanih oblik nasilja nad ženskami privedli do velikega širjenja kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker so ženske in dekleta, ki imajo dostop do interneta, pogosteje kot moški žrtve spletnega nasilja; ker je posebna poročevalka Združenih Narodov o nasilju nad ženskami, njegovih vzrokih in posledicah opozorila, da bodo nove tehnologije neizogibno privedle do drugačnih in novih oblik spletnega nasilja nad ženskami; ker hitrost inovacij pogosto ne omogoča razmisleka o njihovih dolgoročnih posledicah, razširjenost kibernetskega nasilja na podlagi spola pa se bo v prihodnjih letih verjetno še naprej povečevala; ker je treba ustrezno oceniti vpliv kibernetskega nasilja na podlagi spola na žrtve in razumeti mehanizme, ki storilcem omogočajo izvajanje te oblike nasilja na podlagi spola, da bi zagotovili pravna sredstva, prevzemanje odgovornosti in preprečevanje tovrstnega nasilja;

| L. | ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) (25) vsaka tretja ženska na svetu doživela fizično ali spolno nasilje, ki ga je večinoma zagrešil njihov intimni partner, ker se je nasilje na podlagi spola med pandemijo COVID-19 povečalo, omejitve gibanja pa so tveganje nasilja v družini in zlorab še povečale; ker se je zaradi večje uporabe interneta med pandemijo COVID-19 razširilo tudi nasilje na podlagi spola na spletu oziroma nasilje, ki uporablja informacijske in komunikacijske tehnologije, saj nasilni in nekdanji partnerji svoje žrtve spremljajo, jim sledijo, grozijo in izvajajo nasilje tudi prek digitalnih orodij; ker lahko kibernetsko nasilje spremlja fizično nasilje oziroma vanj preraste, če se ne obravnava v zgodnji fazi; ker Komisija v strategiji EU o pravicah žrtev za obdobje 2020–2025 priznava, da so sedanje razmere, povezane s pandemijo COVID-19, privedle do porasta kibernetske kriminalitete, kot so spletna kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost in spletna kazniva dejanja iz sovraštva; |
| --- | --- |

L.

ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) (25) vsaka tretja ženska na svetu doživela fizično ali spolno nasilje, ki ga je večinoma zagrešil njihov intimni partner, ker se je nasilje na podlagi spola med pandemijo COVID-19 povečalo, omejitve gibanja pa so tveganje nasilja v družini in zlorab še povečale; ker se je zaradi večje uporabe interneta med pandemijo COVID-19 razširilo tudi nasilje na podlagi spola na spletu oziroma nasilje, ki uporablja informacijske in komunikacijske tehnologije, saj nasilni in nekdanji partnerji svoje žrtve spremljajo, jim sledijo, grozijo in izvajajo nasilje tudi prek digitalnih orodij; ker lahko kibernetsko nasilje spremlja fizično nasilje oziroma vanj preraste, če se ne obravnava v zgodnji fazi; ker Komisija v strategiji EU o pravicah žrtev za obdobje 2020–2025 priznava, da so sedanje razmere, povezane s pandemijo COVID-19, privedle do porasta kibernetske kriminalitete, kot so spletna kazniva dejanja zoper spolno nedotakljivost in spletna kazniva dejanja iz sovraštva;

| M. | ker so najbolj razširjene vrste kibernetskega nasilja na podlagi spola kazniva dejanja, kot so kibernetsko nadlegovanje, kibernetsko zalezovanje, kršitev zasebnosti z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, tudi v obliki dostopanja do podatkov ali slik, vštevši intimne podatke, ter njihovega pridobivanja, snemanja, izmenjave, ustvarjanja in obdelave brez soglasja, kraja identitete in spletni sovražni govor, prisilni nadzor z digitalnim spremljanjem ter nadzor komunikacij prek aplikacij za zalezovanje in vohunjenje, ter uporaba tehnoloških sredstev za trgovino z ljudmi, tudi za namene spolnega izkoriščanja; |
| --- | --- |

M.

ker so najbolj razširjene vrste kibernetskega nasilja na podlagi spola kazniva dejanja, kot so kibernetsko nadlegovanje, kibernetsko zalezovanje, kršitev zasebnosti z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, tudi v obliki dostopanja do podatkov ali slik, vštevši intimne podatke, ter njihovega pridobivanja, snemanja, izmenjave, ustvarjanja in obdelave brez soglasja, kraja identitete in spletni sovražni govor, prisilni nadzor z digitalnim spremljanjem ter nadzor komunikacij prek aplikacij za zalezovanje in vohunjenje, ter uporaba tehnoloških sredstev za trgovino z ljudmi, tudi za namene spolnega izkoriščanja;

| N. | ker se lahko kibernetsko nasilje na podlagi spola izvaja z uporabo vrste spletnih komunikacijskih kanalov in orodij, vključno z družbenimi mediji, spletnimi vsebinami, forumi za razprave, spletnimi mesti za zmenke, stranmi za spletne komentarje in igralnimi klepetalnicami; ker se lahko številne vrste kibernetskega nasilja na podlagi spola izvajajo veliko lažje in v večjem obsegu kot fizične oblike nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

N.

ker se lahko kibernetsko nasilje na podlagi spola izvaja z uporabo vrste spletnih komunikacijskih kanalov in orodij, vključno z družbenimi mediji, spletnimi vsebinami, forumi za razprave, spletnimi mesti za zmenke, stranmi za spletne komentarje in igralnimi klepetalnicami; ker se lahko številne vrste kibernetskega nasilja na podlagi spola izvajajo veliko lažje in v večjem obsegu kot fizične oblike nasilja na podlagi spola;

| O. | ker so nekatere države članice sprejele zakonodajo le o nekaterih specifičnih oblikah kibernetskega nasilja na podlagi spola, kar pušča velike vrzeli; ker trenutno na ravni Unije ni enotne opredelitve ali učinkovitih politik za preprečevanje kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker države članice glede na to, da ni usklajene opredelitve na ravni Unije, kibernetsko nasilje na podlagi spola preprečujejo in se bojujejo proti njemu v zelo različnem obsegu, posledično pa pri zaščiti, ki jo zagotavljajo države članice, prihaja do velikih razlik in razdrobljenosti kljub čezmejni naravi teh kaznivih dejanj; ker je treba za zbliževanje pristopov na ravni Unije in na nacionalni ravni oblikovati usklajeno pravno opredelitev kibernetskega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

O.

ker so nekatere države članice sprejele zakonodajo le o nekaterih specifičnih oblikah kibernetskega nasilja na podlagi spola, kar pušča velike vrzeli; ker trenutno na ravni Unije ni enotne opredelitve ali učinkovitih politik za preprečevanje kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker države članice glede na to, da ni usklajene opredelitve na ravni Unije, kibernetsko nasilje na podlagi spola preprečujejo in se bojujejo proti njemu v zelo različnem obsegu, posledično pa pri zaščiti, ki jo zagotavljajo države članice, prihaja do velikih razlik in razdrobljenosti kljub čezmejni naravi teh kaznivih dejanj; ker je treba za zbliževanje pristopov na ravni Unije in na nacionalni ravni oblikovati usklajeno pravno opredelitev kibernetskega nasilja na podlagi spola;

| P. | ker po mnenju posebne poročevalke Združenih Narodov o nasilju nad ženskami, njegovih vzrokih in posledicah opredelitev spletnega nasilja nad ženskami vključuje vsa dejanja nasilja nad ženskami na podlagi spola, ki so v celoti ali delno storjena z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kot so mobilni telefoni in pametni telefoni, internet, platforme družbenih medijev ali elektronska pošta, oziroma je uporaba IKT pripomogla k zagrešitvi teh dejanj, ali so bila ta dejanja zaradi uporabe IKT hujša, in ki so storjena nad žensko, ker je ženska, ali ki nesorazmerno prizadenejo ženske (26); |
| --- | --- |

P.

ker po mnenju posebne poročevalke Združenih Narodov o nasilju nad ženskami, njegovih vzrokih in posledicah opredelitev spletnega nasilja nad ženskami vključuje vsa dejanja nasilja nad ženskami na podlagi spola, ki so v celoti ali delno storjena z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kot so mobilni telefoni in pametni telefoni, internet, platforme družbenih medijev ali elektronska pošta, oziroma je uporaba IKT pripomogla k zagrešitvi teh dejanj, ali so bila ta dejanja zaradi uporabe IKT hujša, in ki so storjena nad žensko, ker je ženska, ali ki nesorazmerno prizadenejo ženske (26);

| Q. | ker bi kriminalizacija kibernetskega nasilja na podlagi spola lahko imela odvračilni učinek na storilce zaradi strahu pred kaznimi ali zavedanja, da bodo zagrešili kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

Q.

ker bi kriminalizacija kibernetskega nasilja na podlagi spola lahko imela odvračilni učinek na storilce zaradi strahu pred kaznimi ali zavedanja, da bodo zagrešili kaznivo dejanje;

| R. | zaradi hitrega razvoja in uporabe digitalnih tehnologij in aplikacij se pojavljajo nove oblike; ker te različne oblike kibernetskega nasilja na podlagi spola in spletnega nadlegovanja prizadenejo osebe vseh starosti, in sicer od zgodnjega otroštva do obdobja izobraževanja in poklicnega življenja ter poznejšega življenjskega obdobja; ker je treba upoštevati tudi možnost, da se nasilje v kibernetskem svetu sprevrže v fizično nasilje; |
| --- | --- |

R.

zaradi hitrega razvoja in uporabe digitalnih tehnologij in aplikacij se pojavljajo nove oblike; ker te različne oblike kibernetskega nasilja na podlagi spola in spletnega nadlegovanja prizadenejo osebe vseh starosti, in sicer od zgodnjega otroštva do obdobja izobraževanja in poklicnega življenja ter poznejšega življenjskega obdobja; ker je treba upoštevati tudi možnost, da se nasilje v kibernetskem svetu sprevrže v fizično nasilje;

| S. | ker je po podatkih Evropskega inštituta za enakost spolov sedem od 10 žensk doživelo kibernetsko zalezovanje; ker programska oprema za zalezovanje lajša zlorabo, saj storilcem omogoča, da spremljajo naprave žrtev brez njihovega soglasja in ne da bi lastnik naprave vedel za spremljanje, pri tem pa programska oprema ostane skrita; ker je programsko opremo za zalezovanje v Uniji mogoče zakonito uporabljati in kupiti, pogosto pa se trži kot programska oprema za starševski nadzor; |
| --- | --- |

S.

ker je po podatkih Evropskega inštituta za enakost spolov sedem od 10 žensk doživelo kibernetsko zalezovanje; ker programska oprema za zalezovanje lajša zlorabo, saj storilcem omogoča, da spremljajo naprave žrtev brez njihovega soglasja in ne da bi lastnik naprave vedel za spremljanje, pri tem pa programska oprema ostane skrita; ker je programsko opremo za zalezovanje v Uniji mogoče zakonito uporabljati in kupiti, pogosto pa se trži kot programska oprema za starševski nadzor;

| T. | ker se spolne zlorabe na podlagi slik pogosto uporabljajo za nadlegovanje in poniževanje žrtev; ker so globoki ponaredki (deepfakes) razmeroma nov način za izvajanje nasilja na podlagi spola, ki uporablja umetno inteligenco za izkoriščanje, poniževanje in nadlegovanje žensk; |
| --- | --- |

T.

ker se spolne zlorabe na podlagi slik pogosto uporabljajo za nadlegovanje in poniževanje žrtev; ker so globoki ponaredki (deepfakes) razmeroma nov način za izvajanje nasilja na podlagi spola, ki uporablja umetno inteligenco za izkoriščanje, poniževanje in nadlegovanje žensk;

| U. | ker so spolne zlorabe na podlagi slik in spletna mesta, na katerih se razširjajo te zlorabe, vse pogostejša oblika nasilja med intimnimi partnerji; ker so lahko posledice spolne zlorabe na podlagi slik spolne, ker je bil spolni odnos posnet ali posnetek razširjen brez soglasja, psihološke, ker zasebno življenje žrtev postane javno, in ekonomske, ker lahko spolne zlorabe na podlagi slik ogrozijo trenutno ali prihodnje poklicno življenje žrtev; |
| --- | --- |

U.

ker so spolne zlorabe na podlagi slik in spletna mesta, na katerih se razširjajo te zlorabe, vse pogostejša oblika nasilja med intimnimi partnerji; ker so lahko posledice spolne zlorabe na podlagi slik spolne, ker je bil spolni odnos posnet ali posnetek razširjen brez soglasja, psihološke, ker zasebno življenje žrtev postane javno, in ekonomske, ker lahko spolne zlorabe na podlagi slik ogrozijo trenutno ali prihodnje poklicno življenje žrtev;

| V. | ker obstaja povečano tveganje, da se intimni in spolni videoposnetki žensk brez njihovega soglasja razširjajo na pornografskih spletnih mestih in da to razširjanje privede do finančnih koristi; ker spletno razširjanje zasebnih vsebin brez soglasja žrtve in še zlasti spolnih zlorab pomeni dodaten travmatičen element nasilja, ki ima pogosto hude posledice, tudi samomor; |
| --- | --- |

V.

ker obstaja povečano tveganje, da se intimni in spolni videoposnetki žensk brez njihovega soglasja razširjajo na pornografskih spletnih mestih in da to razširjanje privede do finančnih koristi; ker spletno razširjanje zasebnih vsebin brez soglasja žrtve in še zlasti spolnih zlorab pomeni dodaten travmatičen element nasilja, ki ima pogosto hude posledice, tudi samomor;

| W. | ker so mlade ženske in zlasti dekleta žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola, ki se izvaja z uporabo novih tehnologij, vštevši kibernetsko nadlegovanje in kibernetsko zalezovanje, z grožnjami s posilstvom in smrtjo, kršitvami zasebnosti z uporabo IKT in objavo zasebnih informacij ter fotografij; |
| --- | --- |

W.

ker so mlade ženske in zlasti dekleta žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola, ki se izvaja z uporabo novih tehnologij, vštevši kibernetsko nadlegovanje in kibernetsko zalezovanje, z grožnjami s posilstvom in smrtjo, kršitvami zasebnosti z uporabo IKT in objavo zasebnih informacij ter fotografij;

| X. | ker spolna identiteta trenutno ni vključena v zakonodajo o sovražnem govoru v 15 državah članicah; ker se je Komisija v strategiji Unije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in strategiji za enakost oseb LGBTIQ za obdobje 2020–2025 zavezala, da bo v skladu s členom 83(1) PDEU predstavila pobudo za razširitev področij kaznivih dejanj, na katerih je mogoča harmonizacija, na posebne oblike nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

X.

ker spolna identiteta trenutno ni vključena v zakonodajo o sovražnem govoru v 15 državah članicah; ker se je Komisija v strategiji Unije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in strategiji za enakost oseb LGBTIQ za obdobje 2020–2025 zavezala, da bo v skladu s členom 83(1) PDEU predstavila pobudo za razširitev področij kaznivih dejanj, na katerih je mogoča harmonizacija, na posebne oblike nasilja na podlagi spola;

| Y. | ker je glede na statistične podatke, omenjene v tej resoluciji, sovražni govor zoper osebe LGBTIQ močno razširjen, zlasti na spletu, nekatere države članice pa očitno nimajo zakonodaje o preprečevanju, obravnavi in kaznovanju tovrstnih oblik spletnih zlorab; |
| --- | --- |

Y.

ker je glede na statistične podatke, omenjene v tej resoluciji, sovražni govor zoper osebe LGBTIQ močno razširjen, zlasti na spletu, nekatere države članice pa očitno nimajo zakonodaje o preprečevanju, obravnavi in kaznovanju tovrstnih oblik spletnih zlorab;

| Z. | ker je Unija leta 2017 podpisala Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki ostaja osnova za mednarodne standarde na področju odpravljanja nasilja na podlagi spola, dokončni pristop Unije pa je za Komisijo ključna prednostna naloga; |
| --- | --- |

Z.

ker je Unija leta 2017 podpisala Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki ostaja osnova za mednarodne standarde na področju odpravljanja nasilja na podlagi spola, dokončni pristop Unije pa je za Komisijo ključna prednostna naloga;

| AA. | ker se je treba – če želimo odpraviti nasilje na podlagi spola, tudi kibernetsko nasilje na podlagi spola – opirati na dosledne, oprijemljive, reprezentativne in primerljive upravne podatke, pridobljene s trdnim in usklajenim zbiranjem podatkov; ker ni dovolj celovitih in primerljivih razčlenjenih podatkov o vseh oblikah nasilja na podlagi spola in temeljnih vzrokov zanj; ker kljub vse večji ozaveščenosti o tem pojavu natančna ocena njegove razširjenosti ni mogoča, saj ni dovolj zbiranja podatkov o vseh oblikah nasilja na podlagi spola; ker je to pomanjkanje razpoložljivih podatkov povezano z dejstvom, da žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola pogosto ne prijavijo; ker morajo države članice v skladu z Istanbulsko konvencijo in Direktivo 2012/29/EU sporočati statistične podatke in pripravljati podatke, razčlenjene po spolu; |
| --- | --- |

AA.

ker se je treba – če želimo odpraviti nasilje na podlagi spola, tudi kibernetsko nasilje na podlagi spola – opirati na dosledne, oprijemljive, reprezentativne in primerljive upravne podatke, pridobljene s trdnim in usklajenim zbiranjem podatkov; ker ni dovolj celovitih in primerljivih razčlenjenih podatkov o vseh oblikah nasilja na podlagi spola in temeljnih vzrokov zanj; ker kljub vse večji ozaveščenosti o tem pojavu natančna ocena njegove razširjenosti ni mogoča, saj ni dovolj zbiranja podatkov o vseh oblikah nasilja na podlagi spola; ker je to pomanjkanje razpoložljivih podatkov povezano z dejstvom, da žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola pogosto ne prijavijo; ker morajo države članice v skladu z Istanbulsko konvencijo in Direktivo 2012/29/EU sporočati statistične podatke in pripravljati podatke, razčlenjene po spolu;

| AB. | ker je odziv kazenskega pravosodja na primere žrtev kibernetskega nasilja na podlagi spola v mnogih državah članicah še vedno pomanjkljiv ter kaže na pomanjkanje razumevanja in ozaveščenosti o resnosti teh kaznivih dejanj, žrtve pa odvrača od prijave; ker bo zagotavljanje mehkih veščin policistom, kot so pozorno poslušanje, razumevanje in spoštovanje vseh žrtev nasilja na podlagi spola, omogočilo, da bodo lahko prispevali k obravnavi premajhnega števila prijav in ponovne viktimizacije; ker je zagotavljanje dostopnih postopkov in mehanizmov za prijave ter pravnih sredstev nujno za spodbujanje varnejšega okolja za vse žrtve nasilja na podlagi spola; ker bi morale biti žrtvam kibernetskega nasilja na voljo informacije o tem, kako in na koga naj se obrnejo v organih kazenskega pregona, ter o razpoložljivih pravnih sredstvih za pomoč v težkih razmerah; |
| --- | --- |

AB.

ker je odziv kazenskega pravosodja na primere žrtev kibernetskega nasilja na podlagi spola v mnogih državah članicah še vedno pomanjkljiv ter kaže na pomanjkanje razumevanja in ozaveščenosti o resnosti teh kaznivih dejanj, žrtve pa odvrača od prijave; ker bo zagotavljanje mehkih veščin policistom, kot so pozorno poslušanje, razumevanje in spoštovanje vseh žrtev nasilja na podlagi spola, omogočilo, da bodo lahko prispevali k obravnavi premajhnega števila prijav in ponovne viktimizacije; ker je zagotavljanje dostopnih postopkov in mehanizmov za prijave ter pravnih sredstev nujno za spodbujanje varnejšega okolja za vse žrtve nasilja na podlagi spola; ker bi morale biti žrtvam kibernetskega nasilja na voljo informacije o tem, kako in na koga naj se obrnejo v organih kazenskega pregona, ter o razpoložljivih pravnih sredstvih za pomoč v težkih razmerah;

| AC. | ker so Europolov Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti, Eurojust in Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) izvedli raziskave o spletni kibernetski kriminaliteti; ker ima kibernetsko nasilje na podlagi spola še zlasti velik učinek na nekatere ženske in osebe LGBTIQ, kot so feministke in aktivistke LGBTIQ, umetnice, političarke, ženske z javno vlogo, novinarke, blogerke, zagovornice človekovih pravic in druge javne osebnosti, saj to škoduje njihovemu ugledu in jim povzroča psihološko škodo in trpljenje, lahko pa privede tudi do motenj v njihovih življenjskih razmerah in posegov v zasebnost, škodi njihovim osebnim odnosom in družinskemu življenju ter jih odvrača od digitalnega udejstvovanja v političnem, družbenem, gospodarskem in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

AC.

ker so Europolov Evropski center za boj proti kibernetski kriminaliteti, Eurojust in Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) izvedli raziskave o spletni kibernetski kriminaliteti; ker ima kibernetsko nasilje na podlagi spola še zlasti velik učinek na nekatere ženske in osebe LGBTIQ, kot so feministke in aktivistke LGBTIQ, umetnice, političarke, ženske z javno vlogo, novinarke, blogerke, zagovornice človekovih pravic in druge javne osebnosti, saj to škoduje njihovemu ugledu in jim povzroča psihološko škodo in trpljenje, lahko pa privede tudi do motenj v njihovih življenjskih razmerah in posegov v zasebnost, škodi njihovim osebnim odnosom in družinskemu življenju ter jih odvrača od digitalnega udejstvovanja v političnem, družbenem, gospodarskem in kulturnem življenju;

| AD. | ker je kibernetsko nasilje na podlagi spola pogosto privedlo do samocenzure, ki lahko negativno vpliva na poklicno življenje in ugled žrtev kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker se žrtve zaradi nasilne in spolno pogojene narave groženj pogosto zatečejo k uporabi psevdonimov, ostajajo neopazne na spletu, se odločijo za začasno prekinitev uporabe, deaktivacijo ali trajni izbris svojih spletnih računov ali celo povsem prenehajo opravljati svoj poklic; ker lahko to utiša ženske glasove in mnenja ter poveča že tako prisotno spolno neenakost v političnem, družbenem in kulturnem življenju; ker lahko vse pogostejše kibernetsko nasilje na podlagi spola ženskam prepreči nadaljnje udejstvovanje v digitalnem sektorju, okrepi spolno pristransko zasnovo, razvoj in uvajanje novih tehnologij ter povzroči ponavljanje obstoječih diskriminatornih praks in stereotipov, ki prispevajo k normalizaciji kibernetskega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

AD.

ker je kibernetsko nasilje na podlagi spola pogosto privedlo do samocenzure, ki lahko negativno vpliva na poklicno življenje in ugled žrtev kibernetskega nasilja na podlagi spola; ker se žrtve zaradi nasilne in spolno pogojene narave groženj pogosto zatečejo k uporabi psevdonimov, ostajajo neopazne na spletu, se odločijo za začasno prekinitev uporabe, deaktivacijo ali trajni izbris svojih spletnih računov ali celo povsem prenehajo opravljati svoj poklic; ker lahko to utiša ženske glasove in mnenja ter poveča že tako prisotno spolno neenakost v političnem, družbenem in kulturnem življenju; ker lahko vse pogostejše kibernetsko nasilje na podlagi spola ženskam prepreči nadaljnje udejstvovanje v digitalnem sektorju, okrepi spolno pristransko zasnovo, razvoj in uvajanje novih tehnologij ter povzroči ponavljanje obstoječih diskriminatornih praks in stereotipov, ki prispevajo k normalizaciji kibernetskega nasilja na podlagi spola;

| AE. | ker kibernetsko nasilje na podlagi spola neposredno vpliva na spolno, telesno in duševno zdravje in dobro počutje žensk, ima pa tudi negativne družbene in ekonomske posledice; ker kibernetsko nasilje na podlagi spola negativno vpliva na sposobnost žrtev, da v celoti uveljavljajo svoje temeljne pravice, kar ima hude posledice za družbo in demokracijo kot celoto; |
| --- | --- |

AE.

ker kibernetsko nasilje na podlagi spola neposredno vpliva na spolno, telesno in duševno zdravje in dobro počutje žensk, ima pa tudi negativne družbene in ekonomske posledice; ker kibernetsko nasilje na podlagi spola negativno vpliva na sposobnost žrtev, da v celoti uveljavljajo svoje temeljne pravice, kar ima hude posledice za družbo in demokracijo kot celoto;

| AF. | ker lahko škodljive ekonomske posledice nasilja na podlagi spola in posledične težave z duševnim zdravjem, hudo škodijo žrtvam, saj med drugim vplivajo na njihovo zmožnost iskanja zaposlitve in privedejo do finančnih bremen; ker lahko ekonomske posledice nasilja na podlagi spola vplivajo na poklicno življenje, kar se recimo kaže prek manjše prisotnosti na delovnem mestu, tveganja za spremembo zaposlitvenega statusa, tveganja izgube službe ali nižje produktivnosti; ker je lahko vpliv kibernetskega nasilja na podlagi spola na duševno zdravje kompleksen in dolgotrajen; ker kibernetsko nasilje na podlagi spola vpliva na duševno zdravje, recimo v obliki anksioznosti, depresije in stalnih posttravmatskih simptomov, in ima negativne medosebne, družbene, pravne, ekonomske in politične posledice, vse skupaj pa vpliva pa tudi na možnosti preživljanja in identiteto mladih; ker se zaradi teh učinkov stopnjujejo druge oblike diskriminacije ter krepijo obstoječe oblike diskriminacije in neenakosti; |
| --- | --- |

AF.

ker lahko škodljive ekonomske posledice nasilja na podlagi spola in posledične težave z duševnim zdravjem, hudo škodijo žrtvam, saj med drugim vplivajo na njihovo zmožnost iskanja zaposlitve in privedejo do finančnih bremen; ker lahko ekonomske posledice nasilja na podlagi spola vplivajo na poklicno življenje, kar se recimo kaže prek manjše prisotnosti na delovnem mestu, tveganja za spremembo zaposlitvenega statusa, tveganja izgube službe ali nižje produktivnosti; ker je lahko vpliv kibernetskega nasilja na podlagi spola na duševno zdravje kompleksen in dolgotrajen; ker kibernetsko nasilje na podlagi spola vpliva na duševno zdravje, recimo v obliki anksioznosti, depresije in stalnih posttravmatskih simptomov, in ima negativne medosebne, družbene, pravne, ekonomske in politične posledice, vse skupaj pa vpliva pa tudi na možnosti preživljanja in identiteto mladih; ker se zaradi teh učinkov stopnjujejo druge oblike diskriminacije ter krepijo obstoječe oblike diskriminacije in neenakosti;

| AG. | ker je v študiji službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti) ocenjeno, da skupni stroški kibernetskega nadlegovanja in kibernetskega zalezovanja znašajo od 49 do 89,3 milijarde EUR, pri čemer je največji delež skupnih stroškov, in sicer več kot polovica, povezan s poslabšanjem kakovosti življenja (približno 60 % v primeru kibernetskega nadlegovanja in 50 % v primeru kibernetskega zalezovanja); |
| --- | --- |

AG.

ker je v študiji službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Combating gender-based violence: Cyber violence – European added value assessment“ (Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti) ocenjeno, da skupni stroški kibernetskega nadlegovanja in kibernetskega zalezovanja znašajo od 49 do 89,3 milijarde EUR, pri čemer je največji delež skupnih stroškov, in sicer več kot polovica, povezan s poslabšanjem kakovosti življenja (približno 60 % v primeru kibernetskega nadlegovanja in 50 % v primeru kibernetskega zalezovanja);

| AH. | ker mora biti preprečevanje kibernetskega nasilja na podlagi spola, zlasti prek izobraževanja, tudi prek izboljšanja digitalne pismenosti ter digitalnih znanj in spretnosti, kot sta kibernetska higiena in netiketa, ključen element vseh javnih politik za boj proti tovrstnemu nasilju; |
| --- | --- |

AH.

ker mora biti preprečevanje kibernetskega nasilja na podlagi spola, zlasti prek izobraževanja, tudi prek izboljšanja digitalne pismenosti ter digitalnih znanj in spretnosti, kot sta kibernetska higiena in netiketa, ključen element vseh javnih politik za boj proti tovrstnemu nasilju;

| 1. | poudarja, da je spletno nasilje na podlagi spola podaljšek nasilja na podlagi spola zunaj spleta in da nobena politična alternativa ne bo učinkovita, če se to dejstvo ne bo upoštevalo; poudarja, da obstoječi pravni akti Unije nimajo mehanizmov, potrebnih za ustrezno obravnavo spletnega nasilja na podlagi spola; poziva države članice in Komisijo, naj oblikujejo in izvajajo zakonodajne in nezakonodajne ukrepe proti spletnemu nasilju na podlagi spola ter naj v strategije za obravnavo tega nasilja vključijo mnenja njegovih žrtev, poleg njih pa naj uvedejo pobude za izkoreninjenje spolnih stereotipov, seksističnega vedenja in diskriminacije žensk; poudarja, da bi morali biti ti prihodnji predlogi skladni z obstoječimi, kot je predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES, ter že veljavnimi pravnimi akti, kot sta Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (27) in Direktiva 2012/29/EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da skupna opredelitev spletnega nasilja na podlagi spola ne obstaja, zato ga države članice preprečujejo in odpravljajo v zelo različnem obsegu, posledično pa med njimi prihaja do velikih razlik na področju zaščite, podpore in odškodnine za žrtve; zato poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo in sprejmejo skupno opredelitev spletnega nasilja na podlagi spola, ki bi olajšala analizo različnih oblik tega nasilja in boj proti njemu, s čimer bi njegovim žrtvam v državah članicah zagotovili učinkovit dostop do pravnega varstva in specializiranih podpornih storitev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da koncept spletnega nasilja na podlagi spola ne sme biti omejen na uporabo računalniških sistemov, temveč bi moral ostati širok in zajemati uporabo IKT za izvajanje nasilja, lajšanje izvajanja nasilja ali grožnje z nasiljem nad posamezniki; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja strategijo Unije za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki jo je predlagala Komisija kot orodje za boj proti nasilju nad ženskami v vsej njihovi raznolikosti in nasilju na podlagi spola ter odpravo njunih osnovnih vzrokov; poudarja, da je spletno nasilje na podlagi spola globoko zakoreninjeno v dinamiki moči, gospodarskem neravnovesju in spolnih normah; poziva države članice in Komisijo, naj obravnavajo osnovne vzroke tega nasilja in odpravijo vloge spolov in stereotipe, v skladu s katerimi je nasilje nad ženskami sprejemljivo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom upravljanja, pa tudi institucijam na področju pravne pomoči, zdravstvenega varstva, zlasti duševnega zdravja, in socialne zaščite, vključno z organizacijami žensk, zagotovijo ustrezne človeške vire in finančna sredstva za učinkovito podporo pri preprečevanju spletnega nasilja na podlagi spola in zagotavljanju zaščite pred njim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj poskrbi tudi za obravnavo spletnega nasilja, vključno z njegovimi oblikami v spolni industriji; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo pornografsko industrijo, ki temelji na trgovini z ljudmi za spolne storitve, posilstvih ter drugih oblikah napadov na ženske in otroke ter njihovih zlorab; poziva Komisijo in države članice, naj med oblike sovražnega govora vključijo mizoginijo, med kazniva dejanja iz sovraštva pa mizogine napade; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da se sistemska in socialna diskriminacija, vključno z diskriminacijo na podlagi spola ter rasno in ekonomsko diskriminacijo, prenašata na splet in se na njem še stopnjujeta; opozarja, da se te oblike diskriminacije prekrivajo in imajo zato hujše posledice za osebe v ranljivem položaju, kot so migrantke, ženske iz etničnih ali verskih skupnosti, funkcionalno ovirane ženske, osebe LGBTIQ in najstniki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja zavezo Komisije iz strategije za enakost oseb LGBTIQ za obdobje 2020–2025, da se v skladu s členom 83(1) PDEU na seznam posebno hudih oblik kriminala s čezmejnimi posledicami vključijo kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor, vključno s tovrstnimi kaznivimi dejanji zoper osebe LGBTIQ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba nujno odpraviti osnovne vzroke nasilja na podlagi spola, in poziva Komisijo, naj to upošteva v svojem prihodnjem predlogu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so se zaradi pandemije COVID-19 dramatično povečali nasilje in zlorabe v družini, ki so dobili ime pandemija v senci in vključujejo fizično, psihološko, spolno in ekonomsko nasilje ter njegovo spletno razsežnost, saj se je veliko vidikov družbenega življenja ljudi preselilo na splet, žrtve pa so bile prisiljene preživeti več časa s storilci in so bile bolj izolirane od podpornih mrež; poudarja tudi, da so med omejitvijo gibanja zaradi COVID-19 številne osebe LGBTIQ nadlegovali, zlorabljali ali izpostavljali nasilju, tudi družinski člani, zakoniti skrbniki ali sostanovalci; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pandemija v senci ženskam otežila dostop do učinkovite zaščite, podpornih storitev in pravnega varstva ter razkrila nezadostnost podpornih sredstev in struktur, saj je veliko žrtev ostalo brez ustrezne in pravočasne zaščite; poziva države članice, naj povečajo pomoč, ki jo zagotavljajo prek specializiranih zavetišč, telefonskih linij za pomoč in služb za podporo, da bi zaščitile žrtve in olajšale uporabo pravnih sredstev, prijavljanje in kazenski pregon nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen zaradi primerov kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora, povezanih s spodbujanjem k diskriminaciji ali nasilju in storjenih med pandemijo COVID-19, ki so povzročila stigmatizacijo oseb iz skupin v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo učinkov pandemije COVID-19 na vse oblike spletnega nasilja na podlagi spola, države članice pa, naj izvedejo učinkovite ukrepe ob podpori organizacij civilne družbe ter organov, uradov in agencij Unije, kot sta FRA in Europol (28); Komisijo poziva tudi, naj pripravi protokol Evropske unije o nasilju na podlagi spola v kriznih in izrednih razmerah, da bi se storitve zaščite žrtev vključile med osnovne storitve v državah članicah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj razširijo oblike sovražnega govora in mednje vključijo seksističen sovražni govor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja nadnacionalno naravo spletnega nasilja na podlagi spola; poudarja, da ima spletno nasilje na podlagi spola zaradi čezmejne razsežnosti uporabe IKT dodatne nadnacionalne posledice; poudarja, da storilci uporabljajo spletne platforme ali mobilne telefone, ki so priključeni ali gostujejo v državah, ki niso tiste, v katerih se nahajajo žrtve spletnega nasilja na podlagi spola; poudarja, da lahko hiter tehnološki razvoj in digitalizacija ustvarita nove oblike spletnega nasilja na podlagi spola, in posledično storilci ne bi odgovarjali za svoja dejanja, kar bi okrepilo kulturo nekaznovanosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva institucije, organe, urade in agencije Unije ter države članice in njihove organe kazenskega pregona, naj sodelujejo in sprejmejo konkretne ukrepe za uskladitev svojih dejavnosti za obravnavo spletnega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba upoštevati prekrivanje med spletnim nasiljem na podlagi spola in trgovino z ljudmi, ki temelji na spolnem izkoriščanju žensk in deklet, zlasti v okviru pandemije COVID-19; poudarja, da je ozaveščanje o spletni trgovini z ljudmi v družbenih medijih bistveno za to, da se v mreži trgovine z ljudmi ne bi znašle nove žrtve; poudarja tudi, da je spolna zloraba na podlagi slik huda kršitev zasebnosti, pa tudi oblika nasilja na podlagi spola, kot se je izkazalo na Irskem novembra 2020, ko je bilo objavljenih več deset tisoč spolno eksplicitnih slik žensk in deklet brez njihovega soglasja; zato odločno poziva države članice, naj posodobijo nacionalno zakonodajo in vanjo vključijo spolno zlorabo na podlagi slik ali kakršno koli izmenjavo eksplicitnega intimnega gradiva brez soglasja kot kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost, ločeno od primerov posnetkov spolnih zlorab otrok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja države članice, naj hitro sprejmejo in dejansko izvajajo ustrezno nacionalno zakonodajo, vključno s kazenskim pravom, ter posebne politike, namenjene večjemu ozaveščanju, ter oblikujejo kampanje in programe usposabljanja in izobraževanja, vključno z digitalnim izobraževanjem, pismenostjo in spretnostmi, ki bodo namenjeni tudi mlajšim generacijam; spodbuja Komisijo, naj države članice pri tem podpre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen vključevanja enakosti spolov v učne načrte, da bi odpravili temeljne vzroke nasilja na podlagi spola z odpravo spolnih stereotipov ter spreminjanjem družbenih in kulturnih stališč, ki vodijo v škodljive družbene in spolne norme; poudarja, da imajo kvalificirani strokovnjaki za usposabljanje, kot je pedagoško osebje, pomembno vlogo pri podpiranju učencev pri vprašanjih, povezanih s spletnim nasiljem na podlagi spola, in da je treba vlagati vanje; ugotavlja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti izobraževanju fantov in moških; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj oblikujejo politike in programe za podporo in zagotovitev povračil za žrtve ter sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečevanje nekaznovanosti storilcev teh dejanj, vključno z revizijo in spremembo nacionalne zakonodaje o sodnih odredbah, da bi spletno nasilje vključili med kršitve sodnih odredb; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice, naj vzpostavijo omrežja nacionalnih kontaktnih točk in oblikujejo pobude, da bi izboljšale medsebojno približevanje pravil in izvajanje obstoječih pravil za preprečevanje spletnega nasilja na podlagi spola; opozarja, da Konvencija Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, Konvencija Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem ter Istanbulska konvencija zahtevajo kriminalizacijo določenih dejanj, ki vključujejo ali pomenijo nasilje nad ženskami in otroki, kot je spletno nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj zagovorniškim organizacijam in organizacijam za podporo žrtvam zagotovijo ustrezna finančna sredstva; poudarja pomen raziskav o pojavu spletnega nasilja na podlagi spola; nadalje poziva Komisijo in države članice, naj povečajo sredstva, na primer tista, namenjena kampanjam ozaveščanja in boju proti spolnim stereotipom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj zagotovijo obvezno in stalno krepitev zmogljivosti, izobraževanje in usposabljanje, ki bodo upoštevali vidik spola, za vse ustrezne strokovnjake, zlasti za pravosodne organe in organe kazenskega pregona, v boju proti spletnemu nasilju na podlagi spola v vseh fazah, naj jih opremijo z znanjem o spletnem nasilju na podlagi spola ter o tem, kako bolje razumeti žrtve, zlasti tiste, ki se odločijo za prijavo, in poskrbeti zanje, da bi se izognili sekundarni viktimizaciji in ponovni travmatizaciji; poudarja tudi, da je treba zagotoviti usposabljanje za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj spletnega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je treba zagotoviti službe za podporo, telefonske linije za pomoč, dostopne mehanizme za prijave in pravna sredstva za zaščito in podporo žrtev spletnega nasilja na podlagi spola; poziva države članice, naj ob podpori Unije razvijejo usklajen, uporabniku prijazen, dostopen in redno posodobljen imenik služb za podporo, telefonskih linij za pomoč in mehanizmov za prijave, ki se uporabljajo v posameznih primerih spletnega nasilja nad ženskami, ki bi lahko bil dostopen na eni platformi in vključeval tudi informacije o podpori, ki je na voljo v primerih drugih oblik nasilja nad ženskami; ugotavlja, da je problem spletnega nasilja na podlagi spola najbrž večji, kot to trenutno prikazujejo podatki, saj se nasilje pogosto ne prijavi, spletno nasilje na podlagi spola pa je normalizirano; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomen medijev in družbenih medijev pri ozaveščanju državljanov za preprečevanje spletnega nasilja na podlagi spola in boj proti njemu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj spodbuja kampanje ozaveščanja, obveščanja in zagovorništva, ki obravnavajo vse oblike spletnega nasilja na podlagi spola in pomagajo zagotoviti varen digitalni javni prostor za vse; meni, da bi morala vseevropska kampanja ozaveščanja o spletnem nasilju na podlagi spola med drugim vsebovati informacije, namenjene izobraževanju mladih državljanov Unije o tem, kako prepoznati oblike spletnega nasilja in poročati o njih, ter o digitalnih pravicah; ugotavlja, da so zlasti mlade ženske tarča spletnega nasilja na podlagi spola, in v zvezi s tem poziva tudi k razvoju posebnih pobud za preprečevanje in ozaveščanje (29); |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo zanesljiv sistem za redno zbiranje statistično razčlenjenih, primerljivih in relevantnih podatkov o nasilju na podlagi spola na ravni Unije, vključno s spletnim nasiljem, njegovo razširjenostjo, dinamiko in posledicami, in razvijejo nabor kazalnikov za merjenje napredka; ponovno poudarja, da je treba zbrati celovite, razčlenjene in primerljive podatke, vključno z znanstvenimi podatki, da bi izmerili obseg nasilja na podlagi spola, našli rešitve zanj in merili napredek; poziva države članice, naj zbirajo in delijo relevantne podatke; priporoča Komisiji in državam članicam, naj izkoristijo zmogljivosti in strokovno znanje Evropskega inštituta za enakost spolov, Eurostata, FRA, Europola, Eurojusta in ENISA; pozdravlja zavezo Komisije, da bo izvedla novo raziskavo po vsej Uniji o nasilju na podlagi spola, katere rezultati bodo predstavljeni leta 2023; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da lahko spletno nasilje na podlagi spola močno vpliva na žrtve ter ima zanje hude in vseživljenjske posledice, kot so fiziološki vpliv in vpliv na duševno zdravje, vključno s stresom, težavami s koncentracijo, tesnobo, napadi panike, nizkim samospoštovanjem, depresijo, posttravmatsko stresno motnjo, družbeno izolacijo, nezaupljivostjo in pomanjkanjem občutka nadzora, strahom, samopoškodovanjem in mislimi na samomor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da lahko vpliv, ki ga ima spletno nasilje na podlagi spola na žrtve, povzroči škodo njihovemu ugledu, telesne in zdravstvene težave, motnje v njihovih življenjskih razmerah, kršitve pravice do zasebnosti ter njihov umik iz spletnih in drugih okolij; poudarja, da ima lahko to nasilje tudi negativen ekonomski vpliv, v smislu manjše prisotnosti na delu, tveganja izgube delovnega mesta, zmožnosti iskanja zaposlitve in zmanjšane kakovosti življenja, in opozarja, da nekateri izmed teh vplivov še stopnjujejo druge oblike diskriminacije, s katerimi se soočajo ženske in osebe LGBTIQ na trgu dela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je zaskrbljen zaradi posledic, ki jih lahko ima vpliv na duševno zdravje, zlasti pri mladih, saj so lahko vzrok za nazadovanje pri izobraževanju, pa tudi umik iz socialnega in javnega življenja, vključno z izoliranostjo od družine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da ima spletno nasilje na podlagi spola škodljive psihološke, družbene in ekonomske posledice za življenja žensk in deklet na spletu in zunaj njega; ugotavlja, da spletno nasilje na podlagi spola različno vpliva na ženske in dekleta zaradi prekrivajočih se oblik diskriminacije, poleg njihovega spola med drugim tudi na podlagi spolne usmerjenosti, starosti, rase, veroizpovedi ali invalidnosti, in opozarja, da je presečni pristop ključen za razumevanje teh posebnih oblik diskriminacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo presečnim oblikam spletnega nasilja na podlagi spola, ki lahko prizadenejo ženske in dekleta, ki pripadajo skupinam v ranljivem položaju, kot so pripadnice etničnih manjšin, invalidke in osebe LGBTIQ; opozarja, da se v spletni in drugi komunikaciji ter v kampanjah zoper tako imenovano „spolno ideologijo“ širi označevanje oseb LGBTIQ kot „ideologije“; poudarja, da so feministi in aktivisti LGBTIQ pogosto tarče kampanj obrekovanja, sovražnega govora na spletu in kibernetskega ustrahovanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj razvijejo posebne brezplačne in dostopne podporne storitve za skupine v ranljivem položaju, vključno z nujno in dolgotrajno podporo, na primer psihološko, zdravstveno, pravno, praktično in socialno-ekonomsko podporo, ter programe, zlasti na področju digitalnega izobraževanja, pismenosti in spretnosti; poziva Komisijo, naj države članice pri tem podpre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | obžaluje dejstvo, da postaja spletno nasilje na podlagi spola vse običajnejše in zmanjšuje udeležbo žensk in oseb LGBTIQ v javnem življenju in razpravah, s čimer spodkopava demokracijo in načela Unije ter ženskam in osebam LGBTIQ preprečuje, da bi v celoti uresničevale svoje temeljne pravice in svoboščine, zlasti svobodo govora; poleg tega obžaluje, da spletno nasilje na podlagi spola vodi tudi v cenzuro; obžaluje, da se poskuša aktivistke, vključno s feministkami, aktivistkami LGBTIQ+, umetnicami, ženskami v panogah, v katerih prevladujejo moški, novinarkami, političarkami, zagovornicami človekovih pravic in blogerkami, utišati in tako ženske odvrniti od javnega življenja, vključno s političnim, in področij odločanja; je zaskrbljen, ker se zastrašujoči učinek spletnega nasilja na podlagi spola pogosto prenaša v resničnost zunaj spleta in ker normalizacija spletnega nasilja nad ženskami, ki sodelujejo v javnih razpravah, dejavno prispeva k nezadostnemu prijavljanju teh kaznivih dejanj in omejuje zlasti udeležbo mladih žensk; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja na porast gibanj, usmerjenih proti ženskam, enakosti spolov in feminizmu, ter na njihove napade na pravice žensk; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da so spolne norme in stereotipi v središču diskriminacije na podlagi spola; poudarja, da prikazovanje spolnih stereotipov v medijih ter oglaševanju vpliva na enakost spolov; poziva medijske hiše in podjetja, naj okrepijo samoregualtivne mehanizme in kodekse ravnanja, s katerimi naj obsodijo seksistično oglaševanje in medijske vsebine, na primer seksistične podobe, jezik, prakse in spolne stereotipe, ter se borijo zoper nje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ugotavlja, da je večina storilcev nasilja na podlagi spola moških; poudarja, da ima izobraževanje v zgodnjem otroštvu bistveno vlogo pri spodbujanju in obravnavanju enakega položaja in razmerja moči med moškimi in ženskami ter fanti in dekleti, da bi odpravili predsodke in spolne stereotipe, ki vodijo v škodljive družbene spolne norme; poleg tega je zaskrbljen, da se nasilje moških nad ženskami začne z nasiljem fantov nad dekleti; opozarja, da lahko jezik, učni načrti in knjige, ki se uporabljajo v šolah, okrepijo spolne stereotipe; poleg tega opozarja tudi na pomen izobraževanja na področju digitalnih znanj in spretnosti, kot sta kibernetska higiena in netiketa, spoštljivo uporabo tehnologije s strani moških in fantov, primerno vedenje do žensk in deklet na spletu ter zagotavljanje svobode izražanja in smiselne udeležbe žensk v javnih razpravah; v zvezi s tem poziva države članice, naj razvijejo strategije za boj proti spolnim stereotipom v izobraževanju s pedagoškim usposabljanjem in pregledom učnih načrtov, gradiva ter pedagoških praks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da se ženske, dekleta in osebe LGBTIQ soočajo s številnimi ovirami za vstop na področje IKT in digitalna področja; obžaluje, da razlike med spoloma obstajajo na vseh področjih digitalne tehnologije, vključno z novimi tehnologijami, kot je umetna inteligenca, vendar je posebej zaskrbljen zaradi razlik med spoloma na področju tehnoloških inovacij in raziskav; poudarja, da so nekatere vrste pristranskosti, na primer na podlagi spola, starosti, invalidnosti, veroizpovedi, rasnega ali etničnega porekla, socialnega ozadja ali spolne usmerjenosti, ena najbolj kritičnih slabosti umetne inteligence; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo ukrepe za obravnavanje take pristranskosti, predvsem z odpravo razlik med spoloma v tem sektorju, in zagotovijo popolno varstvo temeljnih pravic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj ženske spodbujajo k vključevanju v sektor IKT in izbiri poklicne poti v tem sektorju, za to pa naj zagotovijo zadostne spodbude v ustreznih nacionalnih, regionalnih in lokalnih akcijskih načrtih ali politikah na področju spola; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo razlike med spoloma v sektorju IKT ter sektorju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, in sicer z izobraževanjem, kampanjami za ozaveščanje, strokovnim usposabljanjem, ustreznim financiranjem, spodbujanjem zastopanosti žensk v teh sektorjih, zlasti na vodilnih položajih, boljšim usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, enakimi možnostmi, varnim in spodbudnim delovnim okoljem, vključno s politikami ničelne tolerance do spolnega in psihičnega nadlegovanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezno uporabo Direktive 2011/93/EU, da bi povečale ozaveščenost in zmanjšale tveganje, da otroci postanejo žrtve spletnih spolnih zlorab ali izkoriščanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja napoved Komisije v njeni nedavni strategiji za pravice žrtev, da bo vzpostavila mrežo Evropske unije za preprečevanje nasilja na podlagi spola in nasilja v družini ter ukrepala za zaščito varnosti žrtev spletnega nasilja na podlagi spola z olajšanjem razvoja okvira sodelovanja med spletnimi platformami in drugimi deležniki; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je seznanjen s pozivom Svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških pri Komisiji k sprejetju zakonodaje o boju proti spletnemu nasilju nad ženskami na ravni Unije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba zaščititi, opolnomočiti in podpreti žrtve spletnega nasilja na podlagi spola in jim zagotoviti povračilo, zlasti ko gre za zagotavljanje ključne podpore v obliki psihološkega in pravnega svetovanja, ki mora biti dostopno vsem žrtvam spletnega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj v sodelovanju z organizacijami civilne družbe zagotovijo kakovostno usposabljanje s pristopom, ki upošteva vidik spola, za osebje in druge strokovnjake, vključno z zaposlenimi v socialnih službah, uslužbenci organov kazenskega pregona, pravosodnimi uradniki in pedagoškimi delavci; |
| --- | --- |

44.

| 45. | v zvezi s tem opozarja, da je treba neodvisnim organizacijam civilne družbe zagotoviti finančne in človeške vire za zagotavljanje podpornih storitev, kot so pravno svetovanje in psihološka podpora, ter strokovnega svetovanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo podporne storitve, vključno s pravnim in psihološkim svetovanjem, dostopne vsem žrtvam, naj vzpostavijo jasen protokol za pomoč žrtvam spletnega nasilja na podlagi spola in preprečijo nadaljnjo škodo in ponovno viktimizacijo ter žrtvam zagotovijo takojšen dostop do pravnega varstva; poudarja, da je treba žrtve ozaveščati o takih razpoložljivih podpornih storitvah; države članice poziva tudi, naj pripravijo in razširijo dostopne informacije o pravnih možnostih in podpornih storitvah, ki so na voljo žrtvam spletnega nasilja na podlagi spola, ter vzpostavijo pritožbene mehanizme, ki bodo enostavno in neposredno dostopni žrtvam, tudi z digitalnimi sredstvi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zaskrbljen zaradi trženja tehnologije, ki omogoča zlorabo, zlasti programske opreme za zalezovanje; zavrača pojmovanje programskih aplikacij za zalezovanje kot aplikacije za starševski nadzor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja pomembno vlogo, ki jo morajo imeti spletne platforme pri obravnavanju spletnega nasilja na podlagi spola in boju proti njemu; poudarja, da morajo države članice sodelovati s spletnimi platformami, da bi sprejele ukrepe za zagotovitev pravočasnih in dostopnih mehanizmov za prijavo v boju proti spletnemu nasilju, za zagotovitev varnosti na spletu in zasebnosti žensk na spletu ter ustreznih mehanizmov pravnega varstva; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k učinkovitemu sodelovanju med organi kazenskega pregona in tehnološkimi družbami ter ponudniki storitev, ki bi moralo biti povsem v skladu s temeljnimi pravicami in svoboščinami ter pravili o varstvu podatkov, da bi zagotovili varstvo pravic žrtev in njihovo zaščito; |
| --- | --- |

49.

| 50. | v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES, katerega cilj je ustvariti varnejši digitalni prostor v skladu z ustreznimi pravnimi akti Unije, v katerih so zaščitene temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Svet, naj takoj zaključi postopek ratifikacije Istanbulske konvencije s strani Unije na podlagi širokega pristopa brez omejitev ter naj se zavzema, da jo bodo ratificirale tudi vse države članice ter jo hitro in ustrezno uveljavile in izvrševale; obžaluje, da jo je doslej ratificiralo samo 21 držav članic, in poziva Bolgarijo, Češko, Madžarsko, Latvijo, Litvo in Slovaško, naj konvencijo ratificirajo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je Istanbulska konvencija najcelovitejša mednarodna pogodba, ki obravnava osnovne vzroke vseh oblik nasilja na podlagi spola in predvideva zakonodajne ukrepe v zvezi z nasiljem na podlagi spola na spletu in zunaj njega, in bi jo bilo treba obravnavati kot minimalni standard; odločno obsoja poskuse nekaterih držav članic, da bi diskreditirale Istanbulsko konvencijo in upočasnile napredek v boju proti nasilju na podlagi spola; poudarja pomen učinkovitega izvajanja konvencije po vsej Uniji in opozarja, da njena neratifikacija spodkopava verodostojnost Unije; poudarja, da ta poziv ne odvrača od poziva k sprejetju zakonskega akta Unije o boju proti nasilju na podlagi spola, temveč ga dopolnjuje; poudarja, da bi morali biti novi zakonodajni ukrepi v vsakem primeru skladni s pravicami in obveznostmi, določenimi v Istanbulski konvenciji in bi morali dopolnjevati njeno ratifikacijo; zato poziva države članice in Unijo, naj sprejmejo dodatne ukrepe, vključno z zavezujočimi zakonodajnimi ukrepi, da bi se borile proti tem oblikam nasilja v okviru prihodnje direktive o preprečevanju vseh oblik nasilja na podlagi spola in boju proti njim; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ponovno odločno potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju na podlagi spola in ponovno poziva, da je potrebna celovita direktiva, ki bo zajemala vse oblike nasilja na podlagi spola, tudi kršitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk, kibernetsko nasilje ter spolno izkoriščanje in zlorabo, in vključevala obveznosti glede preprečevanja, preiskav in pregona storilcev, zaščite žrtev in prič ter zbiranja podatkov, kar bo najboljši način za njegovo odpravo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj prihodnjo direktivo uporabi za kriminalizacijo spletnega nasilja na podlagi spola, da bi bila temelj za uskladitev obstoječih in prihodnjih pravnih aktov; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Svet, naj aktivira premostitveno klavzulo s sprejetjem sklepa, v katerem bo nasilje na podlagi spola opredeljeno kot področje posebno hudih oblik kriminala s čezmejnimi posledicami v skladu s tretjim pododstavkom člena 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zahteva, naj Komisija kot del prihodnjega zakonodajnega predloga in na podlagi prvega pododstavka člena 83(1) PDEU nemudoma predstavi predlog akta o določitvi ukrepov za boj proti spletnemu nasilju na podlagi spola v skladu s priporočili iz priloge k temu dokumentu; navaja, da ta predlog ne bi smel spodkopavati prizadevanj za opredelitev nasilja na podlagi spola kot novega področja posebno hudih oblik kriminala s čezmejnimi posledicami v skladu s tretjim pododstavkom člena 83(1) PDEU ali katerih koli pravnih aktov o nasilju na podlagi spola, ki izhajajo iz njega, kot je Parlament zahteval v svojih prejšnjih pozivih; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena priporočila Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0296.

(3)  UL C 474, 24.11.2021, str. 140.

(4)  UL C 465, 17.11.2021, str. 30.

(5)  UL C 465, 17.11.2021, str. 160.

(6)  UL C 456, 10.11.2021, str. 191.

(7)  UL C 456, 10.11.2021, str. 232.

(8)  UL C 425, 20.10.2021, str. 28.

(9)  UL C 316, 6.8.2021, str. 2.

(10)  UL C 232, 16.6.2021, str. 48.

(11)  UL C 449, 23.12.2020, str. 102.

(12)  UL C 433, 23.12.2019, str. 31.

(13)  UL C 390, 18.11.2019, str. 28.

(14)  UL C 346, 27.9.2018, str. 192.

(15)  UL C 346, 27.9.2018, str. 29.

(16)  UL C 337, 20.9.2018, str. 167.

(17)  https://www.osce.org/files/f/documents/2/9/468861_0.pdf

(18)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(19)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(20)  UL L 274, 30.7.2021, str. 41.

(21)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

(22)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=en

(23)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Women/SRWomen/Pages/OnlineViolence.aspx

(24)  https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/bullying-perspectives-practices-and-insights-2017-

(25)  https://www.who.int/publications/i/item/9789240022256

(26)  Poročilo posebne poročevalke OZN o nasilju nad ženskami ter njegovih vzrokih in posledicah z dne 18. junija 2018 o spletnem nasilju nad ženskami in dekleti z vidika človekovih pravic (A/HRC/38/47).

(27)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

(28)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis

(29)  Poročilo FRA z dne 3. marca 2014 z naslovom Violence against women – an EU-wide survey (Nasilje nad ženskami: raziskava na ravni EU).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA KOMISIJI O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA O BOJU PROTI NASILJU NA PODLAGI SPOLA: SPLETNO NASILJE

Priporočilo 1 o cilju zakonodajnega predloga

Cilj je v prihodnjo direktivo o boju proti vsem oblikam nasilja na podlagi spola kot usklajen odziv politike vključiti minimalna pravila glede opredelitve kaznivega dejanja kibernetskega nasilja na podlagi spola in povezanih sankcij, določiti ukrepe za spodbujanje in podpiranje dejavnosti držav članic na področju preprečevanja teh kaznivih dejanj ter določiti ukrepe za zaščito in podporo žrtev ter zagotovitev povračil za žrtve.

Poleg tega naj se v skladu s strategijo za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025 v prihodnji predlog vključi opredelitev spletnih kaznivih dejanj iz sovraštva in sovražnega govora zoper osebe LGBTIQ.

Ta predlog ne bi smel ogroziti prizadevanj za opredelitev vseh oblik nasilja na podlagi spola kot novega področja posebno hudih kaznivih dejanj.

Priporočilo 2 o področju uporabe in opredelitvi pojmov

V opredelitvi kibernetskega nasilja na podlagi spola bi bilo treba določiti obseg, razširjenost ter spolno in presečno naravo kibernetskega nasilja ter poudariti, da je kibernetsko nasilje na podlagi spola vrsta nasilja na podlagi spola.

Predlog bi moral vsebovati opredelitev na podlagi opredelitev v obstoječih instrumentih, kot sta Konvencija Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti ali Istanbulska konvencija, opredelitve, ki so jih pripravili Odbor za Konvencijo o kibernetski kriminaliteti, Svetovalni odbor Komisije za enake možnosti žensk in moških ter posebni poročevalec Združenih Narodov za nasilje nad ženskami, njegove vzroke in posledice ter opredelitve, oblikovane v okviru kibernetske kriminalitete oziroma kibernetskega nasilja nad otroki ali nasilja nad ženskami.

Na podlagi obstoječih instrumentov bi lahko bila opredelitev naslednja: Spletno nasilje na podlagi spola je oblika nasilja na podlagi spola in je vsako dejanje nasilja na podlagi spola, ki je storjeno v celoti ali delno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), kot so mobilni telefoni in pametni telefoni, internet, platforme družbenih medijev ali elektronska pošta, ali s pomočjo IKT ali je zaradi uporabe IKT hujše in je storjeno nad žensko, ker je ženska, ali nesorazmerno prizadene ženske ali nad osebo LGBTIQ zaradi njene spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti in ki povzroči ali bi lahko povzročilo fizične, spolne, psihične ali ekonomske posledice, vključno z grožnjami s takimi dejanji, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, v javnem ali zasebnem življenju.

—   Katera kazniva dejanja?

Vključitev izraza „računalniški kriminal“ v člen 83(1) PDEU lahko zajema tudi kazniva dejanja, storjena zoper elektronska komunikacijska omrežja ali informacijske sisteme ali z njihovo uporabo, pri čemer lahko hude oblike spletnega nasilja na podlagi spola s čezmejnimi posledicami spadajo na področje „računalniškega kriminala“ v smislu člena 83(1) PDEU.

Poleg tega bi lahko bili na podlagi člena 83(1) PDEU določeni ukrepi za preprečevanje kibernetskega nasilja na podlagi spola in pomoč žrtvam, saj bi dopolnjevali glavni cilj zakonodajnega predloga.

Področje uporabe zakonodajnega predloga bi moralo zajemati vse oblike nasilja na podlagi spola, ki so storjene v celoti ali delno z uporabo IKT, kot so mobilni telefoni in pametni telefoni, internet, platforme družbenih medijev ali elektronska pošta, ali s pomočjo IKT ali ki so zaradi uporabe IKT hujše in so storjene nad žensko, ker je ženska, ali nesorazmerno prizadenejo ženske ali so storjene nad osebami LGBTIQ zaradi njihove spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti.

Čeprav ni mogoče navesti izčrpne tipologije različnih oblik kibernetskega nasilja na podlagi spola, ker se to nenehno razvija in se pojavljajo nove oblike, je treba omeniti in opredeliti naslednje vrste:

| — | kibernetsko nadlegovanje, vključno s kibernetskim ustrahovanjem, spletnim spolnim nadlegovanjem, neželenim prejemanjem izrecno spolnega gradiva, trpinčenjem in imenovanjem transspolnih oseb z osebnimi imeni, ki so jih imele pred spremembo spola; |
| --- | --- |

—

kibernetsko nadlegovanje, vključno s kibernetskim ustrahovanjem, spletnim spolnim nadlegovanjem, neželenim prejemanjem izrecno spolnega gradiva, trpinčenjem in imenovanjem transspolnih oseb z osebnimi imeni, ki so jih imele pred spremembo spola;

| — | kibernetsko zalezovanje; |
| --- | --- |

—

kibernetsko zalezovanje;

| — | kršitve zasebnosti, povezane z IKT, vključno z dostopanjem do zasebnih podatkov ali slik, njihovim snemanjem, izmenjevanjem, ustvarjanjem in prirejanjem, zlasti vključno s spolnimi zlorabami na podlagi slik, kar se nanaša na ustvarjanje ali razširjanje zasebnih spolnih slik brez soglasja, razkrivanjem zasebnih informacij in krajo identitete; |
| --- | --- |

—

kršitve zasebnosti, povezane z IKT, vključno z dostopanjem do zasebnih podatkov ali slik, njihovim snemanjem, izmenjevanjem, ustvarjanjem in prirejanjem, zlasti vključno s spolnimi zlorabami na podlagi slik, kar se nanaša na ustvarjanje ali razširjanje zasebnih spolnih slik brez soglasja, razkrivanjem zasebnih informacij in krajo identitete;

| — | snemanje in izmenjevanje slik posilstev ali drugih oblik spolnih napadov; |
| --- | --- |

—

snemanje in izmenjevanje slik posilstev ali drugih oblik spolnih napadov;

| — | oddaljeni nadzor ali spremljanje tudi z vohunskimi aplikacijami na mobilnih napravah; |
| --- | --- |

—

oddaljeni nadzor ali spremljanje tudi z vohunskimi aplikacijami na mobilnih napravah;

| — | grožnje, vključno z neposrednimi grožnjami in grožnjami nasilja ter pozivi k njemu, kot so grožnje s posilstvom, izsiljevanjem in spolnim izsiljevanjem, žrtvi, njenim otrokom ali sorodnikom ali drugim osebam, ki podpirajo žrtev in so posredno prizadete; |
| --- | --- |

—

grožnje, vključno z neposrednimi grožnjami in grožnjami nasilja ter pozivi k njemu, kot so grožnje s posilstvom, izsiljevanjem in spolnim izsiljevanjem, žrtvi, njenim otrokom ali sorodnikom ali drugim osebam, ki podpirajo žrtev in so posredno prizadete;

| — | seksističen sovražni govor, vključno z objavljanjem in izmenjevanjem vsebine, ki spodbuja k nasilju ali sovraštvu zoper ženske ali osebe LGBTIQ zaradi njihove spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti; |
| --- | --- |

—

seksističen sovražni govor, vključno z objavljanjem in izmenjevanjem vsebine, ki spodbuja k nasilju ali sovraštvu zoper ženske ali osebe LGBTIQ zaradi njihove spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti;

| — | napeljevanje k izvajanju nasilja nad seboj, kot je samomor ali anoreksija in duševna škoda; |
| --- | --- |

—

napeljevanje k izvajanju nasilja nad seboj, kot je samomor ali anoreksija in duševna škoda;

| — | računalniške poškodbe datotek, programov, naprav, napadi na spletne strani in druge digitalne komunikacijske kanale; |
| --- | --- |

—

računalniške poškodbe datotek, programov, naprav, napadi na spletne strani in druge digitalne komunikacijske kanale;

| — | nezakonit dostop do mobilnih telefonov, elektronske pošte, sporočil iz aplikacij za takojšnje sporočanje ali računov na družbenih medijih; |
| --- | --- |

—

nezakonit dostop do mobilnih telefonov, elektronske pošte, sporočil iz aplikacij za takojšnje sporočanje ali računov na družbenih medijih;

| — | kršitev omejitev komunikacije, naložene s sodnim odlokom; |
| --- | --- |

—

kršitev omejitev komunikacije, naložene s sodnim odlokom;

| — | uporaba tehnoloških sredstev za trgovino z ljudmi, tudi za spolno izkoriščanje žensk in deklet. |
| --- | --- |

—

uporaba tehnoloških sredstev za trgovino z ljudmi, tudi za spolno izkoriščanje žensk in deklet.

—   Katere žrtve?

Osebno področje uporabe predloga bi moralo zajemati vse žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola, pri čemer je treba posebej priznati presečne oblike diskriminacije in žrtve, ki so udeležene v javnem življenju, ki vključujejo:

| — | ženske in dekleta v vsej njihovi raznolikosti; ter |
| --- | --- |

—

ženske in dekleta v vsej njihovi raznolikosti; ter

| — | osebe LGBTIQ zaradi njihove spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti. |
| --- | --- |

—

osebe LGBTIQ zaradi njihove spolne identitete, spolnega izraza ali spolnih značilnosti.

Priporočilo št. 3 o preventivnih ukrepih

Države članice bi morale izvajati vrsto ukrepov za preprečevanje kibernetskega nasilja na podlagi spola, vsi taki ukrepi pa bi morali preprečevati ponovno travmatizacijo in stigmatizacijo žrtev kibernetskega nasilja na podlagi spola, biti osredotočeni na žrtve in imeti presečni pristop. Ti ukrepi bi morali vključevati naslednje:

| — | programe za ozaveščanje in izobraževanje, vključno s programi za fante in moške ter kampanjami, ki bi vključevale vse ustrezne akterje in deležnike in obravnavale osnovne vzroke kibernetskega nasilja na podlagi spola, da bi v splošnem okviru nasilja na podlagi spola zagotovili spremembe družbenega in kulturnega odnosa ter odpravili spolne norme in stereotipe, obenem pa spodbujali spoštovanje temeljnih pravic v spletnem prostoru, s posebnim poudarkom na platformah družbenih medijev, in povečali pismenost glede varne uporabe interneta; |
| --- | --- |

—

programe za ozaveščanje in izobraževanje, vključno s programi za fante in moške ter kampanjami, ki bi vključevale vse ustrezne akterje in deležnike in obravnavale osnovne vzroke kibernetskega nasilja na podlagi spola, da bi v splošnem okviru nasilja na podlagi spola zagotovili spremembe družbenega in kulturnega odnosa ter odpravili spolne norme in stereotipe, obenem pa spodbujali spoštovanje temeljnih pravic v spletnem prostoru, s posebnim poudarkom na platformah družbenih medijev, in povečali pismenost glede varne uporabe interneta;

| — | raziskave o kibernetskem nasilju na podlagi spola, vključno z vidiki, kot so vzroki, razširjenost, učinek; žrtve, storilci, izrazi, kanali in potreba po podpornih storitvah; te raziskave bi morale vključevati študije in prilagoditev statističnih podatkov o kaznivih dejanjih kibernetskega nasilja na podlagi spola, da bi opredelili zakonodajne in nezakonodajne potrebe; treba bi jih bilo podpreti z zbiranjem razčlenjenih, presečnih in celovitih podatkov; |
| --- | --- |

—

raziskave o kibernetskem nasilju na podlagi spola, vključno z vidiki, kot so vzroki, razširjenost, učinek; žrtve, storilci, izrazi, kanali in potreba po podpornih storitvah; te raziskave bi morale vključevati študije in prilagoditev statističnih podatkov o kaznivih dejanjih kibernetskega nasilja na podlagi spola, da bi opredelili zakonodajne in nezakonodajne potrebe; treba bi jih bilo podpreti z zbiranjem razčlenjenih, presečnih in celovitih podatkov;

| — | uvajanje digitalnega izobraževanja, pismenosti in spretnosti, na primer kibernetske higiene in netikete tudi v šolske učne načrte, da bi spodbujali boljše razumevanje digitalnih tehnologij, in zlasti preprečili zlorabo družbenih medijev, ter spodbujali opolnomočenje uporabnikov ter digitalno vključevanje, zagotovili spoštovanje temeljnih pravic, odpravili neenakost spolov in predsodke pri dostopu do tehnologij in zagotovili raznolikost spolov v tehnološkem sektorju, zlasti v razvoju novih tehnologij, vključno z usposabljanjem učiteljev; |
| --- | --- |

—

uvajanje digitalnega izobraževanja, pismenosti in spretnosti, na primer kibernetske higiene in netikete tudi v šolske učne načrte, da bi spodbujali boljše razumevanje digitalnih tehnologij, in zlasti preprečili zlorabo družbenih medijev, ter spodbujali opolnomočenje uporabnikov ter digitalno vključevanje, zagotovili spoštovanje temeljnih pravic, odpravili neenakost spolov in predsodke pri dostopu do tehnologij in zagotovili raznolikost spolov v tehnološkem sektorju, zlasti v razvoju novih tehnologij, vključno z usposabljanjem učiteljev;

| — | olajšanje dostopa žensk do izobraževanja in akademskega sveta na področjih digitalne tehnologije, da bi odpravili razlike med spoloma, vključno z digitalnim razkorakom med spoloma, in zagotovili spolno raznolikost v tehničnih sektorjih, kot so sektorji informacijske in komunikacijske tehnologije ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti v razvoju novih tehnologij, vključno z umetno inteligenco, in predvsem na vodilnih položajih; |
| --- | --- |

—

olajšanje dostopa žensk do izobraževanja in akademskega sveta na področjih digitalne tehnologije, da bi odpravili razlike med spoloma, vključno z digitalnim razkorakom med spoloma, in zagotovili spolno raznolikost v tehničnih sektorjih, kot so sektorji informacijske in komunikacijske tehnologije ter naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, zlasti v razvoju novih tehnologij, vključno z umetno inteligenco, in predvsem na vodilnih položajih;

| — | spodbujanje in izmenjava najboljših praks na področju dostopa do pravnega varstva, kazni in povračil, ki upoštevajo vidik spola; |
| --- | --- |

—

spodbujanje in izmenjava najboljših praks na področju dostopa do pravnega varstva, kazni in povračil, ki upoštevajo vidik spola;

| — | spodbujanje povezanih in celovitih programov izobraževanja in obravnavanja, s katerimi naj bi storilcem preprečili ponovna kazniva dejanja in preusmerili vedenje ter mišljenje stran od nasilja in ki se naj izvajajo v sodelovanju z ustreznimi institucijami in organizacijami civilne družbe, ob upoštevanju pristopov pravičnosti, ki temeljijo na skupnosti ter so restorativni in transformativni, ki so ključni, da bi ustavili škodljiv krog; |
| --- | --- |

—

spodbujanje povezanih in celovitih programov izobraževanja in obravnavanja, s katerimi naj bi storilcem preprečili ponovna kazniva dejanja in preusmerili vedenje ter mišljenje stran od nasilja in ki se naj izvajajo v sodelovanju z ustreznimi institucijami in organizacijami civilne družbe, ob upoštevanju pristopov pravičnosti, ki temeljijo na skupnosti ter so restorativni in transformativni, ki so ključni, da bi ustavili škodljiv krog;

| — | razvoj sodelovanja med državami članicami za namene izmenjave informacij, strokovnega znanja in dobrih praks, zlasti v okviru Evropske mreže za preprečevanje kriminala, z usklajevanjem z Europolovim Evropskim centom za boj proti kibernetski kriminaliteti in drugimi povezanimi organi, uradi in agencijami, kot je Eurojust, ob upoštevanju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

—

razvoj sodelovanja med državami članicami za namene izmenjave informacij, strokovnega znanja in dobrih praks, zlasti v okviru Evropske mreže za preprečevanje kriminala, z usklajevanjem z Europolovim Evropskim centom za boj proti kibernetski kriminaliteti in drugimi povezanimi organi, uradi in agencijami, kot je Eurojust, ob upoštevanju temeljnih pravic;

| — | za spletne platforme, ki se predvsem uporabljajo za razširjanje pornografske vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, zagotovitev, da platforme izvedejo potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovile preverjanje uporabnikov, ki razširjajo vsebino, prek dvojne vključitve z registracijo prek elektronske pošte in telefonske številke; |
| --- | --- |

—

za spletne platforme, ki se predvsem uporabljajo za razširjanje pornografske vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, zagotovitev, da platforme izvedejo potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovile preverjanje uporabnikov, ki razširjajo vsebino, prek dvojne vključitve z registracijo prek elektronske pošte in telefonske številke;

| — | priznavanje, podpiranje in zagotavljanje informacij o organizacijah civilne družbe, ki delujejo na področju nasilja na podlagi spola in preprečevanja, vključno s tem, da se jim zagotovi finančna podpora; |
| --- | --- |

—

priznavanje, podpiranje in zagotavljanje informacij o organizacijah civilne družbe, ki delujejo na področju nasilja na podlagi spola in preprečevanja, vključno s tem, da se jim zagotovi finančna podpora;

| — | spodbujanje osredotočenega in stalnega usposabljanja osebja in drugih strokovnjakov, tudi uslužbencev socialnih služb in organov kazenskega pregona, uradnikov v pravosodju in drugih ustreznih akterjev, da bi zagotovili razumevanje vzrokov in vpliva kibernetskega nasilja na podlagi spola in ustrezno obravnavo žrtev ter da bi usposabljanje vsega osebja vključevalo pristop, ki upošteva vidik spola; |
| --- | --- |

—

spodbujanje osredotočenega in stalnega usposabljanja osebja in drugih strokovnjakov, tudi uslužbencev socialnih služb in organov kazenskega pregona, uradnikov v pravosodju in drugih ustreznih akterjev, da bi zagotovili razumevanje vzrokov in vpliva kibernetskega nasilja na podlagi spola in ustrezno obravnavo žrtev ter da bi usposabljanje vsega osebja vključevalo pristop, ki upošteva vidik spola;

| — | razmislek o ureditvi razvoja programske opreme za aplikacije za spremljanje, da bi preučili morebitno napačno uporabo ali zlorabo teh aplikacij in zagotovili ustrezne zaščitne ukrepe, s katerimi bi zaščitili temeljne pravice in zagotovili skladnost z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov; prepoved Komisije, da se trži kakršna koli programska oprema za spremljanje, ki izvaja nadzor brez privolitve uporabnika in brez jasnih navedb o svoji dejavnosti; |
| --- | --- |

—

razmislek o ureditvi razvoja programske opreme za aplikacije za spremljanje, da bi preučili morebitno napačno uporabo ali zlorabo teh aplikacij in zagotovili ustrezne zaščitne ukrepe, s katerimi bi zaščitili temeljne pravice in zagotovili skladnost z veljavno zakonodajo o varstvu podatkov; prepoved Komisije, da se trži kakršna koli programska oprema za spremljanje, ki izvaja nadzor brez privolitve uporabnika in brez jasnih navedb o svoji dejavnosti;

| — | preučitev kodeksa ravnanja za spletne platforme ob upoštevanju njegovih morebitnih posledic ali vloge v okviru kibernetskega nasilja na podlagi spola ter zagotovitev, da lahko organizacije civilne družbe sodelujejo pri ocenjevanju in pregledu kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu; sprejetje ukrepov, ki družbe informacijske tehnologije zavezujejo, da izboljšajo povratne informacije, ki jih pošiljajo uporabnikom prek obvestil, kar bi jim omogočilo hiter in učinkovit odziv v zvezi z vsebinami, ki so označene kot nezakonite; |
| --- | --- |

—

preučitev kodeksa ravnanja za spletne platforme ob upoštevanju njegovih morebitnih posledic ali vloge v okviru kibernetskega nasilja na podlagi spola ter zagotovitev, da lahko organizacije civilne družbe sodelujejo pri ocenjevanju in pregledu kodeksa ravnanja za odpravo nezakonitega sovražnega govora na spletu; sprejetje ukrepov, ki družbe informacijske tehnologije zavezujejo, da izboljšajo povratne informacije, ki jih pošiljajo uporabnikom prek obvestil, kar bi jim omogočilo hiter in učinkovit odziv v zvezi z vsebinami, ki so označene kot nezakonite;

| — | priznanje digitalne razsežnosti nasilja na podlagi spola v nacionalnih strategijah, programih in akcijskih načrtih kot del celostnega odziva na vse oblike nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

—

priznanje digitalne razsežnosti nasilja na podlagi spola v nacionalnih strategijah, programih in akcijskih načrtih kot del celostnega odziva na vse oblike nasilja na podlagi spola;

| — | spodbujanje sodelovanja med državami članicami, spletnimi posredniki in nevladnimi organizacijami, ki delajo na tem področju, na primer z dogodki za vzajemno učenje in javnimi konferencami; |
| --- | --- |

—

spodbujanje sodelovanja med državami članicami, spletnimi posredniki in nevladnimi organizacijami, ki delajo na tem področju, na primer z dogodki za vzajemno učenje in javnimi konferencami;

| — | multidisciplinarno in večdeležniško sodelovanje, tudi s tehnološkimi podjetji, ponudniki storitev gostovanja in pristojnimi organi, o dobrih praksah za odpravo nasilja na podlagi spola v skladu s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

—

multidisciplinarno in večdeležniško sodelovanje, tudi s tehnološkimi podjetji, ponudniki storitev gostovanja in pristojnimi organi, o dobrih praksah za odpravo nasilja na podlagi spola v skladu s temeljnimi pravicami.

Priporočilo 4 o zaščiti in podpori žrtev ter nadomestilih zanje

Komisija in države članice bi morale sprejeti naslednje ukrepe, ki bi morali biti osredotočeni na žrtve in upoštevati presečni pristop:

| — | spodbujanje obveznega posebnega in stalnega usposabljanja za osebje in strokovnjake, ki se ukvarjajo z žrtvami kibernetskega nasilja na podlagi spola, vključno z organi kazenskega pregona, zaposlenimi v socialnih službah, službah otroškega varstva in v zdravstvenem varstvu, akterji v kazenskem pravosodju ter člani sodstva; vseevropske programe usposabljanja bi se lahko izvajalo v okviru programov za pravosodje, državljane, enakost, pravice in vrednote in skupaj z Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju; posebej bi se bilo treba osredotočiti na sekundarno viktimizacijo in načine njenega preprečevanja, dvojno razsežnost nasilja na podlagi spola (na spletu in zunaj njega) ter presečno diskriminacijo, pa tudi na pomoč, ki se zagotovi žrtvam s posebnimi potrebami; |
| --- | --- |

—

spodbujanje obveznega posebnega in stalnega usposabljanja za osebje in strokovnjake, ki se ukvarjajo z žrtvami kibernetskega nasilja na podlagi spola, vključno z organi kazenskega pregona, zaposlenimi v socialnih službah, službah otroškega varstva in v zdravstvenem varstvu, akterji v kazenskem pravosodju ter člani sodstva; vseevropske programe usposabljanja bi se lahko izvajalo v okviru programov za pravosodje, državljane, enakost, pravice in vrednote in skupaj z Agencijo Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter Evropsko mrežo institucij za izobraževanje v pravosodju; posebej bi se bilo treba osredotočiti na sekundarno viktimizacijo in načine njenega preprečevanja, dvojno razsežnost nasilja na podlagi spola (na spletu in zunaj njega) ter presečno diskriminacijo, pa tudi na pomoč, ki se zagotovi žrtvam s posebnimi potrebami;

| — | zagotovitev, da se pri vseh usposabljanjih za osebje upošteva vidik spola in da program vključuje ukrepe, s katerimi se zagotovi, da žrtev med kazenskim postopkom ni ponovno viktimizirana (ponovna viktimizacija in stigmatizacija); |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da se pri vseh usposabljanjih za osebje upošteva vidik spola in da program vključuje ukrepe, s katerimi se zagotovi, da žrtev med kazenskim postopkom ni ponovno viktimizirana (ponovna viktimizacija in stigmatizacija);

| — | za spletne platforme, ki se predvsem uporabljajo za razširjanje pornografske vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, zagotovitev, da platforme izvedejo potrebne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev dostopnosti kvalificiranega priglasitvenega postopka, prek katerega lahko posamezniki platformi priglasijo, da se brez njihovega soglasja razširja slikovno gradivo, ki jih prikazuje ali ki naj bi jih prikazovalo, in platformi predložijo dokaze prima facie o svoji fizični identiteti, in da se vsebina, priglašena prek tega postopka, odstrani v 48 urah; |
| --- | --- |

—

za spletne platforme, ki se predvsem uporabljajo za razširjanje pornografske vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, zagotovitev, da platforme izvedejo potrebne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev dostopnosti kvalificiranega priglasitvenega postopka, prek katerega lahko posamezniki platformi priglasijo, da se brez njihovega soglasja razširja slikovno gradivo, ki jih prikazuje ali ki naj bi jih prikazovalo, in platformi predložijo dokaze prima facie o svoji fizični identiteti, in da se vsebina, priglašena prek tega postopka, odstrani v 48 urah;

| — | za spletne platforme, ki se uporabljajo predvsem za razširjanje pornografske vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, zagotovitev, da platforme izvedejo potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovile strokovno moderiranje vsebine, ki ga izvajajo ljudje, pri čemer se pregleduje vsebina, za katero obstaja velika verjetnost, da je nezakonita, kot je vsebina, ki prikazuje voajerske prizore ali upodobitve posilstev; |
| --- | --- |

—

za spletne platforme, ki se uporabljajo predvsem za razširjanje pornografske vsebine, ki jo ustvarijo uporabniki, zagotovitev, da platforme izvedejo potrebne tehnične in organizacijske ukrepe, da bi zagotovile strokovno moderiranje vsebine, ki ga izvajajo ljudje, pri čemer se pregleduje vsebina, za katero obstaja velika verjetnost, da je nezakonita, kot je vsebina, ki prikazuje voajerske prizore ali upodobitve posilstev;

| — | vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk v socialnih službah in organih kazenskega pregona z uslužbenci, ki bodo posebej usposobljeni na področju kibernetskega nasilja na podlagi spola, da lahko žrtve prijavijo kibernetsko nasilje na podlagi spola v varnem okolju; kontaktne točke bi bilo treba usklajevati prek omrežja; ti ukrepi bi prispevali k pogostejšemu prijavljanju in odpravi ponovne viktimizacije ter bi ustvarili varno okolje za žrtve nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk v socialnih službah in organih kazenskega pregona z uslužbenci, ki bodo posebej usposobljeni na področju kibernetskega nasilja na podlagi spola, da lahko žrtve prijavijo kibernetsko nasilje na podlagi spola v varnem okolju; kontaktne točke bi bilo treba usklajevati prek omrežja; ti ukrepi bi prispevali k pogostejšemu prijavljanju in odpravi ponovne viktimizacije ter bi ustvarili varno okolje za žrtve nasilja na podlagi spola;

| — | spodbujanje dostopa žrtev do informacij v preprostem in dostopnem jeziku, ki ga žrtev razume, zlasti o pravni pomoči in ukrepih, pa tudi podpornih storitvah, in razvoj posebnih storitev za žrtve kibernetskega nasilja (telefonske linije za pomoč, zavetišča, pravna in psihološka pomoč); olajšanje prijavljanja s strani žrtev, omogočanje žrtvam, da pridobijo odredbe o zaščiti, in razvoj mehanizmov pravnega varstva z ustreznimi ukrepi za povračilo odškodnine; |
| --- | --- |

—

spodbujanje dostopa žrtev do informacij v preprostem in dostopnem jeziku, ki ga žrtev razume, zlasti o pravni pomoči in ukrepih, pa tudi podpornih storitvah, in razvoj posebnih storitev za žrtve kibernetskega nasilja (telefonske linije za pomoč, zavetišča, pravna in psihološka pomoč); olajšanje prijavljanja s strani žrtev, omogočanje žrtvam, da pridobijo odredbe o zaščiti, in razvoj mehanizmov pravnega varstva z ustreznimi ukrepi za povračilo odškodnine;

| — | zagotovitev potrebnih virov in strokovnega znanja za nacionalne telefonske linije za pomoč za odzivanje na digitalno razsežnost nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

—

zagotovitev potrebnih virov in strokovnega znanja za nacionalne telefonske linije za pomoč za odzivanje na digitalno razsežnost nasilja na podlagi spola;

| — | vzpostavitev vseevropske telefonske linije za pomoč kot kontaktne točke za žrtve in zagotovitev, da jo žrtve lahko enostavno in svobodno uporabljajo; razvoj imenika služb za podporo, vključno s telefonskimi linijami za pomoč in mehanizmi za prijave, ki so na voljo v posameznih primerih kibernetskega nasilja; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev vseevropske telefonske linije za pomoč kot kontaktne točke za žrtve in zagotovitev, da jo žrtve lahko enostavno in svobodno uporabljajo; razvoj imenika služb za podporo, vključno s telefonskimi linijami za pomoč in mehanizmi za prijave, ki so na voljo v posameznih primerih kibernetskega nasilja;

| — | zagotovitev, da imajo žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola v državah članicah dostop do specializiranih podpornih storitev in pravnega varstva, pravnih sredstev ter varnih in dostopnih postopkov in mehanizmov za prijavo ne glede na to, ali vložijo pritožbo; odprava vseh ovir, s katerimi se lahko srečujejo žrtve, ki se odločijo vložiti pritožbo, in vzpostavitev mehanizmov za pritožbe, do katerih lahko žrtve enostavno in takoj dostopajo, tudi digitalno; |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da imajo žrtve kibernetskega nasilja na podlagi spola v državah članicah dostop do specializiranih podpornih storitev in pravnega varstva, pravnih sredstev ter varnih in dostopnih postopkov in mehanizmov za prijavo ne glede na to, ali vložijo pritožbo; odprava vseh ovir, s katerimi se lahko srečujejo žrtve, ki se odločijo vložiti pritožbo, in vzpostavitev mehanizmov za pritožbe, do katerih lahko žrtve enostavno in takoj dostopajo, tudi digitalno;

| — | razvoj mehanizmov sodelovanja med državami članicami, spletnimi posredniki in nevladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo s tem, pa tudi med ustreznimi akterji, kot so sodstvo, javni tožilci, organi kazenskega pregona, lokalni in regionalni organi ter organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

—

razvoj mehanizmov sodelovanja med državami članicami, spletnimi posredniki in nevladnimi organizacijami, ki se ukvarjajo s tem, pa tudi med ustreznimi akterji, kot so sodstvo, javni tožilci, organi kazenskega pregona, lokalni in regionalni organi ter organizacije civilne družbe;

| — | podpiranje organizacij civilne družbe, zlasti tistih, ki zagotavljajo storitve za podporo žrtvam, vključno s finančno podporo; |
| --- | --- |

—

podpiranje organizacij civilne družbe, zlasti tistih, ki zagotavljajo storitve za podporo žrtvam, vključno s finančno podporo;

| — | spodbujanje etičnega razvoja in uporabe tehnoloških rešitev, ki nudijo podporo žrtvam in pomagajo identificirati storilce, ob zagotavljanju popolne skladnosti s temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

—

spodbujanje etičnega razvoja in uporabe tehnoloških rešitev, ki nudijo podporo žrtvam in pomagajo identificirati storilce, ob zagotavljanju popolne skladnosti s temeljnimi pravicami;

Komisija bi morala pripraviti vodilna načela za uradnike organov kazenskega pregona, kadar obravnavajo žrtve, ki prijavijo kibernetsko nasilje na podlagi spola, s katerimi bi jim morali zagotoviti potrebne mehke veščine in znanja za pozorno poslušanje, razumevanje in spoštovanje vseh žrtev kibernetskega nasilja na podlagi spola; vodilna načela bi morala vključevati pristop, ki upošteva vidik spola.

Države članice bi morale razviti posebne zaščitne in podporne storitve, ki bi bile brezplačno na voljo vsem žrtvam, vključno z nujno in dolgotrajno podporo, kot je psihološka, zdravstvena, pravna, praktična in socialno-ekonomska podpora, pri čemer je treba upoštevati specifične potrebe žrtev in posebno pozornost nameniti žrtvam iz najbolj izpostavljenih skupin ali skupin, ki pomoč najbolj potrebujejo. Komisija bi morala države članice pri tem podpreti.

Priporočilo 5 o pregonu in kriminalizaciji kibernetskega nasilja na podlagi spola

Na podlagi opredelitve iz priporočila 2 in ob upoštevanju, da bi lahko imela kriminalizacija kibernetskega nasilja na podlagi spola odvračilni učinek na storilce, bi bilo treba pri kriminalizaciji kibernetskega nasilja na podlagi spola upoštevati naslednja merila:

| — | oblike kibernetskega nasilja na podlagi spola, ki naj bi jih države članice kriminalizirale (da bi bile zajete tudi zgodnje faze kibernetskega kriminala, torej napeljevanje, pomoč, podpora in poskus); |
| --- | --- |

—

oblike kibernetskega nasilja na podlagi spola, ki naj bi jih države članice kriminalizirale (da bi bile zajete tudi zgodnje faze kibernetskega kriminala, torej napeljevanje, pomoč, podpora in poskus);

| — | najnižje in najvišje kazni (zaporne in denarne kazni); |
| --- | --- |

—

najnižje in najvišje kazni (zaporne in denarne kazni);

| — | čezmejno preiskovanje in pregon; |
| --- | --- |

—

čezmejno preiskovanje in pregon;

| — | posebne določbe s smernicami za preiskave in pregon, ki bi bile namenjene predvsem organom kazenskega pregona in tožilcem in ki bi morale vključevati tudi posebna navodila za organe kazenskega pregona o zbiranju dokazov; |
| --- | --- |

—

posebne določbe s smernicami za preiskave in pregon, ki bi bile namenjene predvsem organom kazenskega pregona in tožilcem in ki bi morale vključevati tudi posebna navodila za organe kazenskega pregona o zbiranju dokazov;

| — | učinkovito sodelovanje med organi kazenskega pregona in tehnološkimi družbami ter ponudniki storitev, zlasti v zvezi z identifikacijo storilcev in zbiranjem dokazov, ki bi moralo biti povsem v skladu s temeljnimi pravicami in svoboščinami ter pravili o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

—

učinkovito sodelovanje med organi kazenskega pregona in tehnološkimi družbami ter ponudniki storitev, zlasti v zvezi z identifikacijo storilcev in zbiranjem dokazov, ki bi moralo biti povsem v skladu s temeljnimi pravicami in svoboščinami ter pravili o varstvu podatkov;

| — | vsi dokazi bi morali biti zbrani tako, da se s tem ne bi povzročila sekundarna viktimizacija ali ponovna travmatizacija žrtve; |
| --- | --- |

—

vsi dokazi bi morali biti zbrani tako, da se s tem ne bi povzročila sekundarna viktimizacija ali ponovna travmatizacija žrtve;

| — | oteževalne okoliščine, odvisno od profila žensk, deklet in oseb LGBTIQ, ki so žrtve (izkoriščanje posebnih značilnosti ali ranljivosti žensk, deklet in oseb LGBTIQ na spletu); |
| --- | --- |

—

oteževalne okoliščine, odvisno od profila žensk, deklet in oseb LGBTIQ, ki so žrtve (izkoriščanje posebnih značilnosti ali ranljivosti žensk, deklet in oseb LGBTIQ na spletu);

| — | ocene tveganja bi morale vključevati in upoštevati vedenjske vzorce in vidike spola v dogodku, kot so stereotipi, diskriminacija ter grožnje in ustrahovanje, povezani s spolnostjo; te informacije bi bilo treba uporabiti pri odločanju o nadaljnjih ukrepih in za izboljšanje zbiranja podatkov o različnih oblikah kibernetskega nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

—

ocene tveganja bi morale vključevati in upoštevati vedenjske vzorce in vidike spola v dogodku, kot so stereotipi, diskriminacija ter grožnje in ustrahovanje, povezani s spolnostjo; te informacije bi bilo treba uporabiti pri odločanju o nadaljnjih ukrepih in za izboljšanje zbiranja podatkov o različnih oblikah kibernetskega nasilja na podlagi spola;

| — | zagotavljanje dokazov ne bi smelo predstavljati bremena za žrtve ali prispevati k nadaljnji viktimizaciji. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje dokazov ne bi smelo predstavljati bremena za žrtve ali prispevati k nadaljnji viktimizaciji.

Vsi ukrepi bi morali biti osredotočeni na žrtve in imeti presečen pristop.

Priporočilo 6 o zbiranju podatkov in poročanju

Komisija in države članice bi morale redno zbirati in objavljati celovite razčlenjene in primerljive podatke o različnih oblikah kibernetskega nasilja na podlagi spola, ki ne bi temeljili samo na poročilih organov kazenskega pregona ali organizacij civilne družbe, temveč tudi na izkušnjah žrtev. Na njihovi podlagi bi lahko bile izvedene celovite študije. Podatke držav članic o kibernetskem nasilju na podlagi spola bi bilo treba zbirati in dati na voljo v podatkovnih zbirkah statističnih podatkov Evropskega inštituta za enakost spolov, FRA in Eurostata, države članice pa bi morale zagotoviti, da kar najbolje izkoristijo zmogljivosti in vire Evropskega inštituta za enakost spolov. FRA bi morala izvesti novo obsežno raziskavo na ravni Unije o vseh oblikah kibernetskega nasilja na podlagi spola, ki bi morala temeljiti na najnovejših podatkih Unije, da bi se lahko ustrezno odzvali.

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu redno poročati o ocenah, v kakšni meri države članice izvajajo ukrepe po tem priporočilu. Komisija bi tudi morala izboljšati po spolu razčlenjene podatke o razširjenosti in škodi, ki jo povzroča kibernetsko nasilje na podlagi spola, na ravni Unije.

Komisija in države članice bi morale razviti kazalnike za merjenje učinkovitosti svojih ukrepov za odpravo kibernetskega nasilja na podlagi spola.

Dodatna priporočila bi lahko vključevala:

| — | pripravo statističnih podatkov o razširjenosti in oblikah kibernetskega nasilja, pri čemer bi bilo treba spodbujati enotnost in primerljivost podatkov, ki jih zbirajo države članice, |
| --- | --- |

—

pripravo statističnih podatkov o razširjenosti in oblikah kibernetskega nasilja, pri čemer bi bilo treba spodbujati enotnost in primerljivost podatkov, ki jih zbirajo države članice,

| — | program zbiranja podatkov na ravni Unije, |
| --- | --- |

—

program zbiranja podatkov na ravni Unije,

| — | redno zbiranje podatkov, da bi znanje ustrezalo stalnemu razvoju orodij in tehnologij, ki se lahko uporabljajo za izvajanje kibernetskega nasilja, |
| --- | --- |

—

redno zbiranje podatkov, da bi znanje ustrezalo stalnemu razvoju orodij in tehnologij, ki se lahko uporabljajo za izvajanje kibernetskega nasilja,

| — | priporočilo, naj se izkoristijo zmogljivosti in strokovno znanje Evropskega inštituta za enakost spolov, Eurostata, FRA, Europola, Eurojusta in ENISA. |
| --- | --- |

—

priporočilo, naj se izkoristijo zmogljivosti in strokovno znanje Evropskega inštituta za enakost spolov, Eurostata, FRA, Europola, Eurojusta in ENISA.

---

sreda, 15. december 2021

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/23

---

P9_TA(2021)0500

Enakost žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2018–2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 Enakost žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2018–2020 (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, členov 6, 8, 10, 83, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, členov 6, 8, 10, 83, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju direktiv EU od leta 1975 dalje o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, in sicer Direktive Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (1), Direktive Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (2), Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (3), Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5), Direktive Sveta 2010/18/EU u dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC (6) in Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktiv EU od leta 1975 dalje o različnih vidikih enakega obravnavanja žensk in moških, in sicer Direktive Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (1), Direktive Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (2), Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (3), Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (5), Direktive Sveta 2010/18/EU u dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC (6) in Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (7),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 5 ter njegovih podciljev in kazalnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti cilja 5 ter njegovih podciljev in kazalnikov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 15. septembra 1995 na četrti svetovni konferenci o ženskah, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih OZN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 in Peking + 20,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju konvencije št. 100 Mednarodne organizacije dela o enakem nagrajevanju žensk in moških za enako delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije št. 100 Mednarodne organizacije dela o enakem nagrajevanju žensk in moških za enako delo,

| — | ob upoštevanju konvencije št. 156 Mednarodne organizacije dela o enakem nagrajevanju žensk in moških za enako delo: delavci z družinskimi obveznostmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije št. 156 Mednarodne organizacije dela o enakem nagrajevanju žensk in moških za enako delo: delavci z družinskimi obveznostmi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 o Uniji enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 o Uniji enakosti: strategija za enakost LGBTIQ za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. marca 2021 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2021 (SWD(2021)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 5. marca 2021 z naslovom Poročilo o enakosti žensk in moških za leto 2021 (SWD(2021)0055),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah za obdobje 2020–2025 (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. marca 2021 o strategiji EU o otrokovih pravicah za obdobje 2020–2025 (COM(2021)0142),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period“ (Vpliv krize zaradi COVID-19 na enakost spolov in obdobje po krizi), ki jo je 30. septembra 2020 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period“ (Vpliv krize zaradi COVID-19 na enakost spolov in obdobje po krizi), ki jo je 30. septembra 2020 objavil tematski sektor za pravice državljanov in ustavne zadeve generalnega direktorata za notranjo politiko,

| — | ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leti 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa enakosti spolov Evropskega inštituta za enakost spolov za leti 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (14),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0315/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0315/2021),

| A. | ker so pravice žensk človekove pravice in kot take univerzalne in nedeljive ter so zapisane v Pogodbi o Evropski uniji in Listini o temeljnih pravicah; ker je boj za enakost spolov ter spodbujanje in varstvo pravic žensk resnično skupna odgovornost, ki zahteva hitrejši napredek in prizadevanja institucij in držav članic EU; ker si morajo EU in njene države članice prizadevati za boj proti neenakostim in diskriminaciji na podlagi spola, morajo spodbujati enakost spolov ter zagotoviti enake pravice in enako obravnavanje žensk in moških v vsej njihovi raznolikosti ter jim zagotoviti enako moč in enake možnosti za oblikovanje družbe in lastnega življenja; ker po podatkih Evropskega inštituta za enakost spolov EU še vsaj 60 let ne bo dosegla popolne enakosti spolov; ker enakost spolov v EU še vedno ni uresničena, napredek na tem področju pa je še vedno počasen, nekatere regije in države pa stojijo na mestu ali celo nazadujejo; ker se je točkovanje EU na indeksu enakosti spolov od leta 2010 povečalo le za 4,1 točke, od leta 2017 pa za 0,5 točke (15); ker so države članice leta 2020 v povprečju dosegle 67,9 od 100 točk; |
| --- | --- |

A.

ker so pravice žensk človekove pravice in kot take univerzalne in nedeljive ter so zapisane v Pogodbi o Evropski uniji in Listini o temeljnih pravicah; ker je boj za enakost spolov ter spodbujanje in varstvo pravic žensk resnično skupna odgovornost, ki zahteva hitrejši napredek in prizadevanja institucij in držav članic EU; ker si morajo EU in njene države članice prizadevati za boj proti neenakostim in diskriminaciji na podlagi spola, morajo spodbujati enakost spolov ter zagotoviti enake pravice in enako obravnavanje žensk in moških v vsej njihovi raznolikosti ter jim zagotoviti enako moč in enake možnosti za oblikovanje družbe in lastnega življenja; ker po podatkih Evropskega inštituta za enakost spolov EU še vsaj 60 let ne bo dosegla popolne enakosti spolov; ker enakost spolov v EU še vedno ni uresničena, napredek na tem področju pa je še vedno počasen, nekatere regije in države pa stojijo na mestu ali celo nazadujejo; ker se je točkovanje EU na indeksu enakosti spolov od leta 2010 povečalo le za 4,1 točke, od leta 2017 pa za 0,5 točke (15); ker so države članice leta 2020 v povprečju dosegle 67,9 od 100 točk;

| B. | ker morajo imeti ženske enake možnosti za doseganje ekonomske neodvisnosti kot moški; ker je neenakost med spoloma na trgu dela še vedno zaskrbljujoča realnost in velik izziv, čeprav se je stopnja zaposlenosti žensk povečala, trendi na trgu dela pa kažejo, da je pandemija vplivala bolj na ženske kot na moške (16); ker je stopnja zaposlenosti delovno sposobnih moških v EU-27 leta 2019 znašala 79 %, kar je za 11,7 odstotne točke več kot pri ženskah; ker glede udeležbe na trgu dela 8 % moških v EU dela s krajšim delovnim časom v primerjavi z 31 % žensk, kar kaže na vztrajne neenakosti; ker se je razlika med spoloma v stopnji zaposlenosti v ekvivalentu polnega delovnega časa od leta 2010 povečala v osmih državah članicah; ker je bil pri izpodbijanju sektorske in poklicne spolne segregacije na trgu dela dosežen premajhen napredek; ker je vrzel v zaposlenosti še posebej velika pri ženskah s slabim družbenogospodarskim statusom, kot so matere samohranilke, oskrbovalke, invalidke, migrantke in begunke, ženske iz različnih rasnih in etničnih okolij ter verskih manjšin, ženske z nizkimi učnimi dosežki, ženske LGBTIQ+ ter mlade in starejše ženske; |
| --- | --- |

B.

ker morajo imeti ženske enake možnosti za doseganje ekonomske neodvisnosti kot moški; ker je neenakost med spoloma na trgu dela še vedno zaskrbljujoča realnost in velik izziv, čeprav se je stopnja zaposlenosti žensk povečala, trendi na trgu dela pa kažejo, da je pandemija vplivala bolj na ženske kot na moške (16); ker je stopnja zaposlenosti delovno sposobnih moških v EU-27 leta 2019 znašala 79 %, kar je za 11,7 odstotne točke več kot pri ženskah; ker glede udeležbe na trgu dela 8 % moških v EU dela s krajšim delovnim časom v primerjavi z 31 % žensk, kar kaže na vztrajne neenakosti; ker se je razlika med spoloma v stopnji zaposlenosti v ekvivalentu polnega delovnega časa od leta 2010 povečala v osmih državah članicah; ker je bil pri izpodbijanju sektorske in poklicne spolne segregacije na trgu dela dosežen premajhen napredek; ker je vrzel v zaposlenosti še posebej velika pri ženskah s slabim družbenogospodarskim statusom, kot so matere samohranilke, oskrbovalke, invalidke, migrantke in begunke, ženske iz različnih rasnih in etničnih okolij ter verskih manjšin, ženske z nizkimi učnimi dosežki, ženske LGBTIQ+ ter mlade in starejše ženske;

| C. | ker so ženske v EU v povprečju na uro plačane 14 % manj kot moški in ker se plačna vrzel med spoloma v državah članicah giblje med 3,3 % in 21,7 %; ker je kljub dejstvu, da je načelo enakega plačila za moške in ženske že od leta 1957 vključeno v pravni red EU in v številne nacionalne zakonodaje, in kljub sprejetim ukrepom in porabljenim sredstvom za zmanjšanje teh razlik napredek izjemno počasen, razlike v plačah pa so se v več državah članicah celo povečale; ker veliko več žensk kot moških dela s krajšim delovnim časom zaradi obveznosti oskrbe (8,9 milijona v primerjavi s 560.000); ker vse večje potrebe po dolgotrajni oskrbi in pomanjkanje storitev oskrbe povečujejo neenakosti med spoloma v družinah in pri zaposlovanju; ker podatki Eurostata kažejo, da se je brezposelnost med ženskami povečala s 6,9 % aprila na 7,9 % avgusta 2020, medtem ko se je brezposelnost moških v istem obdobju povečala s 6,5 % na 7,1 %; |
| --- | --- |

C.

ker so ženske v EU v povprečju na uro plačane 14 % manj kot moški in ker se plačna vrzel med spoloma v državah članicah giblje med 3,3 % in 21,7 %; ker je kljub dejstvu, da je načelo enakega plačila za moške in ženske že od leta 1957 vključeno v pravni red EU in v številne nacionalne zakonodaje, in kljub sprejetim ukrepom in porabljenim sredstvom za zmanjšanje teh razlik napredek izjemno počasen, razlike v plačah pa so se v več državah članicah celo povečale; ker veliko več žensk kot moških dela s krajšim delovnim časom zaradi obveznosti oskrbe (8,9 milijona v primerjavi s 560.000); ker vse večje potrebe po dolgotrajni oskrbi in pomanjkanje storitev oskrbe povečujejo neenakosti med spoloma v družinah in pri zaposlovanju; ker podatki Eurostata kažejo, da se je brezposelnost med ženskami povečala s 6,9 % aprila na 7,9 % avgusta 2020, medtem ko se je brezposelnost moških v istem obdobju povečala s 6,5 % na 7,1 %;

| D. | ker se ženske soočajo s presečnimi oblikami neenakosti in diskriminacije, tudi na podlagi rase, narodnostne ali socialne pripadnosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete in izražanja, vere ali prepričanja, statusa prebivanja in invalidnosti, zato je treba obravnavati vse oblike diskriminacije, da bi dosegli enakost spolov za vse ženske; ker politike EU doslej niso uporabljale presečnega pristopa in so se osredotočale predvsem na individualno razsežnost diskriminacije, ki zmanjšuje pomen njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; ker presečna analiza omogoča razumevanje strukturnih ovir, hkrati pa zagotavlja dokaze, na podlagi katerih se določijo merila uspešnosti, in usmerja pot k strateškim in učinkovitim politikam v boju proti sistemski diskriminaciji, izključenosti in socialnih neenakosti; |
| --- | --- |

D.

ker se ženske soočajo s presečnimi oblikami neenakosti in diskriminacije, tudi na podlagi rase, narodnostne ali socialne pripadnosti, spolne usmerjenosti, spolne identitete in izražanja, vere ali prepričanja, statusa prebivanja in invalidnosti, zato je treba obravnavati vse oblike diskriminacije, da bi dosegli enakost spolov za vse ženske; ker politike EU doslej niso uporabljale presečnega pristopa in so se osredotočale predvsem na individualno razsežnost diskriminacije, ki zmanjšuje pomen njene institucionalne, strukturne in zgodovinske razsežnosti; ker presečna analiza omogoča razumevanje strukturnih ovir, hkrati pa zagotavlja dokaze, na podlagi katerih se določijo merila uspešnosti, in usmerja pot k strateškim in učinkovitim politikam v boju proti sistemski diskriminaciji, izključenosti in socialnih neenakosti;

| E. | ker je Komisija v poročilu o enakosti spolov v EU za leto 2021 ugotovila, da je pandemija covida-19 močno prizadela življenja žensk in skoraj v vseh pogledih povečala obstoječe razlike med spoloma; ker je v prvih bojnih vrstah proti pandemiji približno 70 % delavcev v socialnem in zdravstvenem sektorju žensk, kot so medicinske sestre, zdravnice in čistilke; ker se raznovrstni učinki pandemije na ženske raztezajo od povečanja nasilja na podlagi spola in nasilja v družini do večjega bremena neplačane oskrbe in gospodinjskih obveznosti, pri čemer ženske še naprej opravljajo večino gospodinjskih in družinskih opravil, zlasti če delajo na daljavo, so brezposelne ali delajo s krajšim delovnim časom; ker so poleg tega ženske na trgu dela ekonomsko prikrajšane, zlasti zdravstvene delavke, negovalke in delavke v drugih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, in prekarnih sektorjih, ter imajo omejen dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; ker obstaja nevarnost, da bo zaradi gospodarskih posledic pandemije izničen velik napredek v zvezi z ekonomsko neodvisnostjo žensk, ki je bil storjen v zadnjem desetletju; ker se je zaposlenost žensk med pandemijo bolj zmanjšala kot med recesijo leta 2008 (17), kar ima velike posledice za ženske in njihove družine ter širše gospodarstvo, to pa vključuje zmanjšane možnosti, svoboščine, pravice in blaginjo; ker je v poročilu o razlikah med spoloma na svetovni ravni za leto 2021 navedeno, da se je čas, potreben za odpravo razlik med spoloma, zaradi pandemije povečal za eno generacijo, in sicer z 99,5 let na 135,6 let (18); |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija v poročilu o enakosti spolov v EU za leto 2021 ugotovila, da je pandemija covida-19 močno prizadela življenja žensk in skoraj v vseh pogledih povečala obstoječe razlike med spoloma; ker je v prvih bojnih vrstah proti pandemiji približno 70 % delavcev v socialnem in zdravstvenem sektorju žensk, kot so medicinske sestre, zdravnice in čistilke; ker se raznovrstni učinki pandemije na ženske raztezajo od povečanja nasilja na podlagi spola in nasilja v družini do večjega bremena neplačane oskrbe in gospodinjskih obveznosti, pri čemer ženske še naprej opravljajo večino gospodinjskih in družinskih opravil, zlasti če delajo na daljavo, so brezposelne ali delajo s krajšim delovnim časom; ker so poleg tega ženske na trgu dela ekonomsko prikrajšane, zlasti zdravstvene delavke, negovalke in delavke v drugih sektorjih, v katerih prevladujejo ženske, in prekarnih sektorjih, ter imajo omejen dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; ker obstaja nevarnost, da bo zaradi gospodarskih posledic pandemije izničen velik napredek v zvezi z ekonomsko neodvisnostjo žensk, ki je bil storjen v zadnjem desetletju; ker se je zaposlenost žensk med pandemijo bolj zmanjšala kot med recesijo leta 2008 (17), kar ima velike posledice za ženske in njihove družine ter širše gospodarstvo, to pa vključuje zmanjšane možnosti, svoboščine, pravice in blaginjo; ker je v poročilu o razlikah med spoloma na svetovni ravni za leto 2021 navedeno, da se je čas, potreben za odpravo razlik med spoloma, zaradi pandemije povečal za eno generacijo, in sicer z 99,5 let na 135,6 let (18);

| F. | ker je bil v zadnjem desetletju poudarek na enakosti spolov v športu brez primere, vendar ne vedno iz najboljših razlogov in namenov, zlasti kar zadeva pravice žensk v praksi; |
| --- | --- |

F.

ker je bil v zadnjem desetletju poudarek na enakosti spolov v športu brez primere, vendar ne vedno iz najboljših razlogov in namenov, zlasti kar zadeva pravice žensk v praksi;

| G. | ker Evropski inštitut za enakost spolov nasilje nad ženskami na podlagi spola opredeljuje kot vsako obliko nasilja, ki je usmerjena proti ženski, ker je ženska, ali ki nesorazmerno prizadeva ženske; ker je nasilje nad ženskami v vseh oblikah (fizično, spolno, psihološko, ekonomsko ali kibernetsko nasilje) kršitev človekovih pravic, skrajna oblika diskriminacije žensk in ena največjih ovir za doseganje enakosti spolov; ker nasilje na podlagi spola izhaja iz neenakomerne porazdelitve moči glede na spol, patriarhalnih struktur ter spolnih stereotipov, ki so pripeljali do nadvlade moških nad ženskami in diskriminacije do žensk, ki jo izvajajo moški in je lahko različnih oblik, intenzivnosti in vrst; ker je treba družbo brez nasilja na podlagi spola priznati kot nujen pogoj za enakost spolov; |
| --- | --- |

G.

ker Evropski inštitut za enakost spolov nasilje nad ženskami na podlagi spola opredeljuje kot vsako obliko nasilja, ki je usmerjena proti ženski, ker je ženska, ali ki nesorazmerno prizadeva ženske; ker je nasilje nad ženskami v vseh oblikah (fizično, spolno, psihološko, ekonomsko ali kibernetsko nasilje) kršitev človekovih pravic, skrajna oblika diskriminacije žensk in ena največjih ovir za doseganje enakosti spolov; ker nasilje na podlagi spola izhaja iz neenakomerne porazdelitve moči glede na spol, patriarhalnih struktur ter spolnih stereotipov, ki so pripeljali do nadvlade moških nad ženskami in diskriminacije do žensk, ki jo izvajajo moški in je lahko različnih oblik, intenzivnosti in vrst; ker je treba družbo brez nasilja na podlagi spola priznati kot nujen pogoj za enakost spolov;

| H. | ker je 31 % žensk v Evropi že kdaj doživelo fizično in/ali spolno nasilje in ker številne ženske v intimnem partnerstvu in javnem življenju doživljajo spolne napade in nadlegovanje (19); ker poročila in številke iz več držav članic kažejo na zaskrbljujoče povečanje nasilja na podlagi spola med pandemijo covida-19; ker so po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije nekatere države članice med pandemijo poročale o 60-odstotnem povečanju števila klicev žensk, ki so žrtve nasilja intimnega partnerja (20); ker se je po podatkih iz poročila Europola spolna zloraba otrok na spletu v EU močno povečala (21); ker je bil učinek omejitve gibanja na družbeno, gospodarsko, psihološko in demokratično življenje nesorazmerno velik za ljudi in ženske v ranljivem položaju, zlasti zaradi izpostavljenosti nasilju, vse večje ekonomske odvisnosti in neenakosti na delovnem mestu ter med skrbstvenimi vlogami; ker so poleg tega omejitveni ukrepi žrtvam nasilja intimnih partnerjev otežili iskanje pomoči, saj so bile pogosto zaprte skupaj s storilci in so imele omejen dostop do služb za pomoč; ker so nezadostne ali neustrezne podporne strukture in viri poslabšali že obstoječo „pandemijo v senci“; |
| --- | --- |

H.

ker je 31 % žensk v Evropi že kdaj doživelo fizično in/ali spolno nasilje in ker številne ženske v intimnem partnerstvu in javnem življenju doživljajo spolne napade in nadlegovanje (19); ker poročila in številke iz več držav članic kažejo na zaskrbljujoče povečanje nasilja na podlagi spola med pandemijo covida-19; ker so po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije nekatere države članice med pandemijo poročale o 60-odstotnem povečanju števila klicev žensk, ki so žrtve nasilja intimnega partnerja (20); ker se je po podatkih iz poročila Europola spolna zloraba otrok na spletu v EU močno povečala (21); ker je bil učinek omejitve gibanja na družbeno, gospodarsko, psihološko in demokratično življenje nesorazmerno velik za ljudi in ženske v ranljivem položaju, zlasti zaradi izpostavljenosti nasilju, vse večje ekonomske odvisnosti in neenakosti na delovnem mestu ter med skrbstvenimi vlogami; ker so poleg tega omejitveni ukrepi žrtvam nasilja intimnih partnerjev otežili iskanje pomoči, saj so bile pogosto zaprte skupaj s storilci in so imele omejen dostop do služb za pomoč; ker so nezadostne ali neustrezne podporne strukture in viri poslabšali že obstoječo „pandemijo v senci“;

| I. | ker obstajajo zaskrbljujoča protispolna in protifeministična gibanja, ki napadajo pravice žensk po vsej Evropi, s čimer ogrožajo dosežke in napredek ter spodkopavajo demokratične vrednote; ker je upor proti politikam enakosti spolov in pravicam žensk vse bolj zaskrbljujoč; |
| --- | --- |

I.

ker obstajajo zaskrbljujoča protispolna in protifeministična gibanja, ki napadajo pravice žensk po vsej Evropi, s čimer ogrožajo dosežke in napredek ter spodkopavajo demokratične vrednote; ker je upor proti politikam enakosti spolov in pravicam žensk vse bolj zaskrbljujoč;

| J. | ker je trgovina z ljudmi močno vezana na spol, saj so po razpoložljivih podatkih skoraj tri četrtine vseh žrtev v EU ženske in dekleta, ki so bile predmet trgovine predvsem zaradi spolnega izkoriščanja; ker je trgovina z ljudmi segment organiziranega kriminala v porastu in predstavlja kršitev človekovih pravic; ker je 78 % vseh otrok in 68 % odraslih, ki so žrtve trgovine z ljudmi, ženskega spola; |
| --- | --- |

J.

ker je trgovina z ljudmi močno vezana na spol, saj so po razpoložljivih podatkih skoraj tri četrtine vseh žrtev v EU ženske in dekleta, ki so bile predmet trgovine predvsem zaradi spolnega izkoriščanja; ker je trgovina z ljudmi segment organiziranega kriminala v porastu in predstavlja kršitev človekovih pravic; ker je 78 % vseh otrok in 68 % odraslih, ki so žrtve trgovine z ljudmi, ženskega spola;

| K. | ker je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z vzgojo o spolnosti in odnosih, načrtovanjem družine, kontracepcijskimi metodami ter varnim in zakonitim splavom, bistven za doseganje enakosti spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; ker sta neodvisnost deklet in žensk ter njihova zmožnost svobodnega in neodvisnega odločanja o svojem telesu in življenju osnovna pogoja za njihovo ekonomsko neodvisnost ter s tem za enakost spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; ker ni sprejemljivo, da si več držav članic trenutno prizadeva omejiti dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic z zelo omejevalnimi zakoni, ki vodijo v diskriminacijo na podlagi spola in negativno vplivajo na zdravje žensk; |
| --- | --- |

K.

ker je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z vzgojo o spolnosti in odnosih, načrtovanjem družine, kontracepcijskimi metodami ter varnim in zakonitim splavom, bistven za doseganje enakosti spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; ker sta neodvisnost deklet in žensk ter njihova zmožnost svobodnega in neodvisnega odločanja o svojem telesu in življenju osnovna pogoja za njihovo ekonomsko neodvisnost ter s tem za enakost spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; ker ni sprejemljivo, da si več držav članic trenutno prizadeva omejiti dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic z zelo omejevalnimi zakoni, ki vodijo v diskriminacijo na podlagi spola in negativno vplivajo na zdravje žensk;

| L. | ker revščina ali tveganje socialne izključenosti bolj nesorazmerno prizadeneta ženske v EU kot moške, zlasti ženske, ki se soočajo s presečnimi oblikami diskriminacije zaradi strukturnih dejavnikov, spolnih norm in stereotipov; ker se je od leta 2010 vrzel v zaslužku med spoloma povečala v 17 državah članicah, medtem ko se je vrzel v dohodkih povečala v 19 državah članicah, kar je privedlo do splošnega povečanja neenakosti med pripadniki različnih spolov pri zaslužku in dohodkih v EU (22); ker je leta 2019 v EU 40,3 % enostarševskih gospodinjstev grozila revščina ali socialna izključenost (23); ker so ženske bolj izpostavljene tveganju revščine in negotovosti zaposlitve, pri čemer so ogrožene osebe pogosto zaposlene na slabo plačanih delovnih mestih, plače pa ne zadoščajo za prekoračitev praga revščine in negotovih delovnih pogojev; |
| --- | --- |

L.

ker revščina ali tveganje socialne izključenosti bolj nesorazmerno prizadeneta ženske v EU kot moške, zlasti ženske, ki se soočajo s presečnimi oblikami diskriminacije zaradi strukturnih dejavnikov, spolnih norm in stereotipov; ker se je od leta 2010 vrzel v zaslužku med spoloma povečala v 17 državah članicah, medtem ko se je vrzel v dohodkih povečala v 19 državah članicah, kar je privedlo do splošnega povečanja neenakosti med pripadniki različnih spolov pri zaslužku in dohodkih v EU (22); ker je leta 2019 v EU 40,3 % enostarševskih gospodinjstev grozila revščina ali socialna izključenost (23); ker so ženske bolj izpostavljene tveganju revščine in negotovosti zaposlitve, pri čemer so ogrožene osebe pogosto zaposlene na slabo plačanih delovnih mestih, plače pa ne zadoščajo za prekoračitev praga revščine in negotovih delovnih pogojev;

| M. | ker je treba zagotoviti pravico do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti, kot je zapisano v Pogodbah; |
| --- | --- |

M.

ker je treba zagotoviti pravico do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti, kot je zapisano v Pogodbah;

| N. | ker plačna vrzel med spoloma v EU znaša 14,1 % z variacijami med državami članicami; ker ima plačna vrzel med spoloma najrazličnejše posledice, med katerimi je navsezadnje 29,5-odstotna (24) razlika v ustreznih pokojninskih pravicah, kar povzroča pokojninsko vrzel med spoloma, zaradi katere starejše ženske bolj ogrožata revščina in socialna izključenost; ker je to posledica razlik v poklicni poti in zaposlenosti, ki so se nabrale zaradi obveznosti oskrbe in/ali dela s krajšim delovnim časom, ki jih opravljajo ženske skozi čas, ter posledic za dostop do finančnih sredstev, kot so prejemki in izplačila pokojnin; ker pravica do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti ni vedno zagotovljena in je še vedno eden največjih izzivov v boju proti diskriminaciji pri plačilu (25); ker je enakopravna delitev starševskega dopusta pomembna za odpravo plačne vrzeli med spoloma; ker je delo v sektorjih oskrbe, čiščenja, maloprodaje in izobraževanja, ki so sicer bistveni in imajo visoko družbenogospodarsko vrednost, pogosto manj cenjeno in slabše plačano kot delo v sektorjih, v katerih prevladujejo moški; ker to dejstvo izpostavlja, da je treba nujno ponovno oceniti ustreznost plač v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske; |
| --- | --- |

N.

ker plačna vrzel med spoloma v EU znaša 14,1 % z variacijami med državami članicami; ker ima plačna vrzel med spoloma najrazličnejše posledice, med katerimi je navsezadnje 29,5-odstotna (24) razlika v ustreznih pokojninskih pravicah, kar povzroča pokojninsko vrzel med spoloma, zaradi katere starejše ženske bolj ogrožata revščina in socialna izključenost; ker je to posledica razlik v poklicni poti in zaposlenosti, ki so se nabrale zaradi obveznosti oskrbe in/ali dela s krajšim delovnim časom, ki jih opravljajo ženske skozi čas, ter posledic za dostop do finančnih sredstev, kot so prejemki in izplačila pokojnin; ker pravica do enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti ni vedno zagotovljena in je še vedno eden največjih izzivov v boju proti diskriminaciji pri plačilu (25); ker je enakopravna delitev starševskega dopusta pomembna za odpravo plačne vrzeli med spoloma; ker je delo v sektorjih oskrbe, čiščenja, maloprodaje in izobraževanja, ki so sicer bistveni in imajo visoko družbenogospodarsko vrednost, pogosto manj cenjeno in slabše plačano kot delo v sektorjih, v katerih prevladujejo moški; ker to dejstvo izpostavlja, da je treba nujno ponovno oceniti ustreznost plač v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske;

| O. | ker je s polnim delovnim časom zaposlenih le 20,6 % invalidk v EU, medtem ko je na enak način zaposlenih 28,5 % invalidnih moških; ker je iz podatkov razvidno, da v EU grozita revščina in socialna izključenost povprečno 29,5 % invalidk v primerjavi z 27,5 % invalidnih moških; |
| --- | --- |

O.

ker je s polnim delovnim časom zaposlenih le 20,6 % invalidk v EU, medtem ko je na enak način zaposlenih 28,5 % invalidnih moških; ker je iz podatkov razvidno, da v EU grozita revščina in socialna izključenost povprečno 29,5 % invalidk v primerjavi z 27,5 % invalidnih moških;

| P. | ker stereotipi o spolih še vedno vplivajo na delitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačana oskrba in delo v gospodinjstvu, ki ju večinoma opravljajo ženske, nesorazmerno bremenita ženske, ki imajo pri tem ključno vlogo; ker je pandemija covida-19 povzročila šokantno stanje v evropskih ustanovah za oskrbo in vsem sektorju, v katerem so večinoma zaposlene ženske; ker 80 % oskrbe v EU zagotavljajo neplačani neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk (26); ker so ženske v EU pred izbruhom covida-19 vsak teden v povprečju porabile 13 ur več kot moški za neplačano oskrbo in gospodinjsko delo; ker se neenaka delitev obveznosti oskrbe v državah članicah še stopnjuje zaradi omejenega števila ali sploh pomanjkanja ustreznih in dostopnih ustanov za oskrbo, vključno z javnimi ustanovami za varstvo otrok in starejših, kar vodi v obdobja odsotnosti s trga dela in povečuje razlike v plačah in pokojninah med spoloma; ker je bilo leta 2019 izključenih s trga dela EU 7,7 milijona žensk, starih od 20 do 64 let, ker so skrbele za otroke ali druge osebe s potrebami po oskrbi, v primerjavi s 450 000 moških; ker naložbe v univerzalne storitve, vključno s storitvami oskrbe, lahko ublažijo nesorazmerno breme oskrbe, ki jo nosijo ženske, in povečajo njihovo zmožnost svobodne vključitve na trg dela; ker ima vsakdo, ne glede na spol, pravico do dela ter do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

P.

ker stereotipi o spolih še vedno vplivajo na delitev dela doma, v izobraževanju, na delovnem mestu in v družbi; ker neplačana oskrba in delo v gospodinjstvu, ki ju večinoma opravljajo ženske, nesorazmerno bremenita ženske, ki imajo pri tem ključno vlogo; ker je pandemija covida-19 povzročila šokantno stanje v evropskih ustanovah za oskrbo in vsem sektorju, v katerem so večinoma zaposlene ženske; ker 80 % oskrbe v EU zagotavljajo neplačani neformalni oskrbovalci, med katerimi je 75 % žensk (26); ker so ženske v EU pred izbruhom covida-19 vsak teden v povprečju porabile 13 ur več kot moški za neplačano oskrbo in gospodinjsko delo; ker se neenaka delitev obveznosti oskrbe v državah članicah še stopnjuje zaradi omejenega števila ali sploh pomanjkanja ustreznih in dostopnih ustanov za oskrbo, vključno z javnimi ustanovami za varstvo otrok in starejših, kar vodi v obdobja odsotnosti s trga dela in povečuje razlike v plačah in pokojninah med spoloma; ker je bilo leta 2019 izključenih s trga dela EU 7,7 milijona žensk, starih od 20 do 64 let, ker so skrbele za otroke ali druge osebe s potrebami po oskrbi, v primerjavi s 450 000 moških; ker naložbe v univerzalne storitve, vključno s storitvami oskrbe, lahko ublažijo nesorazmerno breme oskrbe, ki jo nosijo ženske, in povečajo njihovo zmožnost svobodne vključitve na trg dela; ker ima vsakdo, ne glede na spol, pravico do dela ter do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja;

| Q. | ker so ukrepi za doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem pomembni za zagotavljanje enake delitve obveznosti oskrbe med ženskami in moškimi ter za odpravo razlik v dohodkih in zaposlovanju; ker je doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem odvisno od razpoložljivosti in dostopnosti kakovostnih in cenovno ugodnih storitev oskrbe; ker bi bilo treba zagotoviti in ohraniti vse dajatve za materinstvo, države članice pa bi morale popolnoma izvajati direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (27); ker potrebujemo javne politike za zaščito in spodbujanje dojenja, brez poseganja v pravico žensk do izbire; |
| --- | --- |

Q.

ker so ukrepi za doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem pomembni za zagotavljanje enake delitve obveznosti oskrbe med ženskami in moškimi ter za odpravo razlik v dohodkih in zaposlovanju; ker je doseganje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem odvisno od razpoložljivosti in dostopnosti kakovostnih in cenovno ugodnih storitev oskrbe; ker bi bilo treba zagotoviti in ohraniti vse dajatve za materinstvo, države članice pa bi morale popolnoma izvajati direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (27); ker potrebujemo javne politike za zaščito in spodbujanje dojenja, brez poseganja v pravico žensk do izbire;

| R. | ker je Komisija 5. marca 2020 sprejela strategijo za enakost spolov za obdobje 2020-2025, v kateri je opredelila ambiciozen okvir za spodbujanje enakosti spolov v EU; ker morajo politike bolj prispevati k spodbujanju enakosti spolov; ker so ženske nesorazmerno prizadete zaradi naraščajoče brezposelnosti, povečane negotovosti, nizkih plač in zmanjševanja proračunskih sredstev, tudi na področju javnih storitev, zlasti na področju zdravstva in izobraževanja; ker je Parlament pozval Komisijo, naj pripravi konkreten načrt s časovnimi okviri, cilji, letnim pregledom in mehanizmom spremljanja, jasnimi in merljivimi kazalniki uspešnosti in dodatnimi ciljno usmerjenimi ukrepi; ker bi morala EU prek svojih politik, programov in odnosov z državami članicami, vključno s tesnim sodelovanjem na področju nacionalnih skladov za okrevanje, pozorno oceniti države članice, da bi zagotovila, da ustrezno upoštevajo razsežnost spola pandemije covida-19; |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija 5. marca 2020 sprejela strategijo za enakost spolov za obdobje 2020-2025, v kateri je opredelila ambiciozen okvir za spodbujanje enakosti spolov v EU; ker morajo politike bolj prispevati k spodbujanju enakosti spolov; ker so ženske nesorazmerno prizadete zaradi naraščajoče brezposelnosti, povečane negotovosti, nizkih plač in zmanjševanja proračunskih sredstev, tudi na področju javnih storitev, zlasti na področju zdravstva in izobraževanja; ker je Parlament pozval Komisijo, naj pripravi konkreten načrt s časovnimi okviri, cilji, letnim pregledom in mehanizmom spremljanja, jasnimi in merljivimi kazalniki uspešnosti in dodatnimi ciljno usmerjenimi ukrepi; ker bi morala EU prek svojih politik, programov in odnosov z državami članicami, vključno s tesnim sodelovanjem na področju nacionalnih skladov za okrevanje, pozorno oceniti države članice, da bi zagotovila, da ustrezno upoštevajo razsežnost spola pandemije covida-19;

| S. | ker se je prisotnost žensk v obeh domovih nacionalnih parlamentov v EU povečala s 24 % leta 2010 na 32 % leta 2020; ker se je uravnotežena zastopanost spolov med ministri vlad držav članic izboljšala, in sicer s 26 % leta 2010 na 32 % leta 2020; ker pa so med državami članicami velike razlike, saj jih je le sedem v vladi doseglo enako zastopanost spolov ali uravnoteženo zastopanost spolov: ker so spremembe na regionalni in lokalni ravni še vedno zelo počasne, saj so ženske leta 2019 zasedale le 29 % položajev, Madžarska, Slovaška in Romunija pa imajo več kot 80-odstotno zastopanost moških v regionalnih skupščinah; |
| --- | --- |

S.

ker se je prisotnost žensk v obeh domovih nacionalnih parlamentov v EU povečala s 24 % leta 2010 na 32 % leta 2020; ker se je uravnotežena zastopanost spolov med ministri vlad držav članic izboljšala, in sicer s 26 % leta 2010 na 32 % leta 2020; ker pa so med državami članicami velike razlike, saj jih je le sedem v vladi doseglo enako zastopanost spolov ali uravnoteženo zastopanost spolov: ker so spremembe na regionalni in lokalni ravni še vedno zelo počasne, saj so ženske leta 2019 zasedale le 29 % položajev, Madžarska, Slovaška in Romunija pa imajo več kot 80-odstotno zastopanost moških v regionalnih skupščinah;

| T. | ker pravica do enakega plačila za enako delo enake vrednosti v številnih okoliščinah ni zajamčena, tudi če je določena z zakonom; ker se je treba spopasti s temeljnimi vzroki za takšno diskriminacijo, bodisi z varstvom in krepitvijo delavskih pravic bodisi s povečanjem spremljanja podjetij, ki bi ga opravljali zlasti nacionalni inšpektorati za delo; ker so kolektivna pogajanja ključna za obračanje trenda in odpravljanje neenakosti na podlagi spola; |
| --- | --- |

T.

ker pravica do enakega plačila za enako delo enake vrednosti v številnih okoliščinah ni zajamčena, tudi če je določena z zakonom; ker se je treba spopasti s temeljnimi vzroki za takšno diskriminacijo, bodisi z varstvom in krepitvijo delavskih pravic bodisi s povečanjem spremljanja podjetij, ki bi ga opravljali zlasti nacionalni inšpektorati za delo; ker so kolektivna pogajanja ključna za obračanje trenda in odpravljanje neenakosti na podlagi spola;

| U. | ker je enakost spolov tesno povezana z zelenim in digitalnim prehodom in ker je vključevanje žensk v odločanje osnovni pogoj za trajnostni razvoj ter učinkovito upravljanje zelenega in digitalnega prehoda, da bi dosegli pošten in pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo prezrt; ker morajo vsi podnebni ukrepi in digitalne politike vključevati vidik spola in presečni vidik; |
| --- | --- |

U.

ker je enakost spolov tesno povezana z zelenim in digitalnim prehodom in ker je vključevanje žensk v odločanje osnovni pogoj za trajnostni razvoj ter učinkovito upravljanje zelenega in digitalnega prehoda, da bi dosegli pošten in pravičen prehod, pri katerem nihče ne bo prezrt; ker morajo vsi podnebni ukrepi in digitalne politike vključevati vidik spola in presečni vidik;

| V. | ker učinki vključevanja moških in očetovstva na družine kažejo, da je skrb moških pomembna za optimalen razvoj otrok in lahko izboljša ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter pripomore k odpravi neenakosti med spoloma v odnosih; ker lahko sodelovanje moških pomaga preprečevati nasilje v družini in prispeva k pravičnejšim družbam; |
| --- | --- |

V.

ker učinki vključevanja moških in očetovstva na družine kažejo, da je skrb moških pomembna za optimalen razvoj otrok in lahko izboljša ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter pripomore k odpravi neenakosti med spoloma v odnosih; ker lahko sodelovanje moških pomaga preprečevati nasilje v družini in prispeva k pravičnejšim družbam;

| W. | ker lahko zaradi trdovratnosti spolnih stereotipov in pričakovanj o vlogah moških in fantov ti neradi pokažejo pozitivna čustva in ponotranjijo negativne čustva, kot sta žalost in tesnoba, kar lahko povzroči, da moški in fantje pokažejo višjo raven napadalnosti in jeze kot ženske; ker se lahko zaradi tega poveča verjetnost, da bodo moški in fantje izvajali nasilje, kot je nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

W.

ker lahko zaradi trdovratnosti spolnih stereotipov in pričakovanj o vlogah moških in fantov ti neradi pokažejo pozitivna čustva in ponotranjijo negativne čustva, kot sta žalost in tesnoba, kar lahko povzroči, da moški in fantje pokažejo višjo raven napadalnosti in jeze kot ženske; ker se lahko zaradi tega poveča verjetnost, da bodo moški in fantje izvajali nasilje, kot je nasilje na podlagi spola;

| X. | ker je neuravnoteženost spolov v centralnih bankah vztrajen pojav, centralne banke pa so jedro ekonomskega odločanja, ki oblikuje družbeno, politično in gospodarsko realnost; ker vse centralne banke držav članic trenutno vodijo moški in ker so lani ženske zasedale le četrtino (24,6 %) položajev v ključnih organih odločanja nacionalnih centralnih bank EU; |
| --- | --- |

X.

ker je neuravnoteženost spolov v centralnih bankah vztrajen pojav, centralne banke pa so jedro ekonomskega odločanja, ki oblikuje družbeno, politično in gospodarsko realnost; ker vse centralne banke držav članic trenutno vodijo moški in ker so lani ženske zasedale le četrtino (24,6 %) položajev v ključnih organih odločanja nacionalnih centralnih bank EU;

| Y. | ker je Evropski inštitut za enakost spolov ugotovil, da se uspešnost držav članic pri vključevanju načela enakosti spolov od leta 2012 poslabšuje; ker sta se kljub nekoliko ambicioznejšim zavezam vlad za vključevanje načela enakosti spolov v javne uprave zmanjšala razpoložljivost struktur za vključevanje načela enakosti spolov in uporaba orodij za vključevanje načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

Y.

ker je Evropski inštitut za enakost spolov ugotovil, da se uspešnost držav članic pri vključevanju načela enakosti spolov od leta 2012 poslabšuje; ker sta se kljub nekoliko ambicioznejšim zavezam vlad za vključevanje načela enakosti spolov v javne uprave zmanjšala razpoložljivost struktur za vključevanje načela enakosti spolov in uporaba orodij za vključevanje načela enakosti spolov;

Spolno enakostno gospodarstvo

| 1. | poudarja, da je spoštovanje pravice do dela ter enakega plačila in enakega obravnavanja temeljni pogoj za enake pravice, ekonomsko neodvisnost in poklicno uspešnost žensk; poudarja, da enake možnosti in večja udeležba žensk na trgu dela povečujejo gospodarsko blaginjo v Evropi; meni, da mora biti boj proti neenakosti med spoloma osrednji vidik na delovnem mestu; opozarja, da so ženske prekomerno zastopane med prejemniki nizkih plač in minimalnih dohodkov, med delavci s krajšim delovnim časom in prekarnimi delavci; priznava enako pravico žensk in moških do poštenega plačila, ki njim in njihovim družinam zagotavlja dostojen življenjski standard; zato vztraja, da je treba zaostriti boj proti prekarni zaposlitvi, tako da bodo vsi delavci prejeli pravično plačilo, ki bo zadoščalo za dostojen življenjski standard zanje in njihove družine, in sicer prek zakonsko opredeljenih mehanizmov določanja minimalne plače ali kolektivnih pogodb v skladu z načelom, da mora vsako stalno delovno mesto vključevati učinkovito delovno razmerje s priznavanjem in izboljševanjem pravic na delovnem mestu; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo politike za zmanjševanje prekarnega dela in neprostovoljnega dela s krajšim delovnim časom, da bi se izboljšal položaj žensk na trgu dela; spodbuja države članice, naj v se sodelovanju s socialnimi partnerji in prek politik, ki povečujejo vrednost dela, plač, delovnih pogojev in življenjskih pogojev vseh delavcev in njihovih družin, spopadejo z neenakostmi med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti položaju in pravicam poklicnih in nepoklicnih vrhunskih športnikov, ki zastopajo svoje države na mednarodnih in evropskih tekmovanjih, tako med njihovo športno potjo kot po njej; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo otroci in mladi v celoti upravičeni do udeležbe v športu, in naj se borijo proti vse večjemu socialnemu razkoraku pri dostopu do športa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi rezultatov indeksa enakosti spolov za leto 2020 in 2021; poudarja, da je leta 2018 več kot tretjina držav članic zabeležila manj kot 60 točk (28); obžaluje počasen napredek pri doseganju enakosti in dejstvo, da ne uvrščajo vse države članice tega med prednostne naloge pri oblikovanju politik; obžaluje, da je Slovenija na področju enakosti spolov nazadovala, saj se je njen rezultat v letu 2019 znižal za 0,1 točke; poziva države članice, naj sprejmejo praktične ukrepe, s katerimi bodo ženskam zagotovile enak dostop do trga dela, zaposlitve in delovnih pogojev, vključno z delom z enakimi pravicami in enakim plačilom ter poštenim plačilom, zlasti v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske; priznava vlogo socialnih partnerjev in kolektivnih pogajanj pri odpravljanju in premagovanju neenakosti, spodbujanju enakosti med spoloma in boju proti diskriminacij žensk v vsej njihovi raznolikosti ter poziva k pravnemu in dejanskemu spoštovanju načela enakega plačila za enako delo enake vrednosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predlog Komisije o zavezujočih ukrepih za preglednost plač, ki je pomembna pobuda za načelo enakega plačila za enako delo in delo enake vrednosti ter za njegovo uporabo, vendar poudarja, da preglednost plač sama po sebi ne bo rešila globoko zakoreninjenih neenakosti med spoloma, ki so v ozadju; poziva države članice, naj opredelijo jasne cilje za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma; poudarja, da je treba v ta akcijski načrt vključiti presečni vidik ter različne razmere in izkušnje z diskriminacijo, s katero se soočajo ženske iz določenih skupin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je pomembno, da države članice uvedejo stroge ukrepe in sankcije za podjetja, ki ne spoštujejo delovne zakonodaje proti diskriminaciji na podlagi spola in spolni pristranskosti; poudarja, da je treba poskrbeti za pogojenost pri dodeljevanju sredstev EU podjetjem, ki ne zagotavljajo pravic delavcev, zlasti z diskriminacijo žensk, kar je v nasprotju z zakonodajo; poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bodo vsa proračunska sredstva v večletnem finančnem okviru 2021–2027 spoštovala načelo enakosti med moškimi in ženskami ter spodbujala vključevanje vidika spola, tudi v proračun, v vseh politikah Evropske unije; poziva, naj se indeks enakosti spolov vključi v pregled socialnih kazalnikov in naj se zagotovijo podatki, razčlenjeni po spolu, o obstoječih kazalnikih, da bi se bolje spopadli z izzivi v posameznih državah; poziva k podpori ukrepov za ekonomsko neodvisnost žensk prek vseh programov in strukturnih skladov EU, kot so strateško izvajanje Evropskega socialnega sklada, ki bi ga bilo treba uporabiti za spodbujanje enakosti spolov, izboljšanje dostopa žensk do trga dela in njihovega ponovnega vključevanja na trg dela ter boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti žensk ter vsem oblikam diskriminacije; poziva Komisijo, naj prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja predlaga proaktivne ukrepe za spodbujanje zaposlovanja žensk na podeželju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, kako pomembno je, da ima vsakdo, ne glede na spol, pravico do dela ter do usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja; poziva EU in njene države članice, naj še naprej izboljšajo pravice v zvezi z materinstvom in očetovstvom z izboljšanjem obdobij enakega in v celoti plačanega dopusta, da bi moške enakopravno vključile v neplačano delo, vključno z obveznostmi oskrbe, ob upoštevanju priporočila Svetovne zdravstvene organizacije; poziva, naj se v praksi zagotovi pravica do prožne ureditve dela po porodniškem, očetovskem in starševskem dopustu, kar bo obema staršema omogočilo, da delo delita in uskladita z obveznostmi oskrbe; poziva, naj se ti ukrepi podprejo z naložbami v sodobno, kakovostno lokalno infrastrukturo ter financiranjem storitev in oseb, ki nudijo oskrbo, da se zagotovita splošna predšolska vzgoja in varstvo otrok, tudi iz javnih storitev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 drastično vplivala na življenje žensk, zlasti tistih, ki delajo; ugotavlja, da so nesorazmerno breme nosile ženske, ki so delale na daljavo in katerih življenje je bilo oteženo zaradi potrebe po združevanju dela, otroškega varstva in gospodinjskih opravil; poudarja, da so se številne ženske soočale z višjimi stroški, toda nižjimi plačami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba povečati stopnjo zaposlenosti žensk v EU; poziva k ukrepom za izboljšanje dela in plač, za učinkovit boj proti brezposelnosti in spodbujanje polne zaposlenosti za vse ženske; poziva k spodbujanju obstoječih nacionalnih sistemov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti socialnemu dialogu, kolektivnim pogajanjem in njihovim zavezujočim učinkom, ponovni oživitvi zaposlovanja in boju proti negotovosti zaposlitve; ugotavlja, da se moški in ženske pri delu soočajo z različnimi tveganji, zato poudarja pomen pristopa k zdravju in varnosti pri delu, ki upošteva različnost spolov, in sicer z zagotavljanjem, da je delovni čas organiziran tako, da lahko moški in ženske enako koristijo dnevni in tedenski počitek, odmore in počitnice, ter da se zagotovijo ustrezni delovni pogoji; poziva EU in njene države članice, naj delodajalce spodbujajo k sprejetju družinam prijaznih ukrepov, kot je možnost skrajšanja delovnega časa za moške in ženske, da bi zagotovili varstvo in vzgojo otrok; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v različnih gospodarskih sektorjih bolje izvajajo načelo enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske; v ta namen poziva k oblikovanju orodij za ocenjevanje in meril za razvrščanje delovnih mest, ki bodo nevtralna glede na spol, v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji ter ob spoštovanju njihove avtonomije in kolektivnih pogodb ter tradicij in modelov nacionalnih trgov dela, kar lahko prispeva k boljšemu vrednotenju in s tem pravičnejšemu plačilu dela v sektorjih, v katerih prevladujejo ženske; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU, naj predloži sklop politik, programov, financiranja in priporočil za spodbujanje prehoda na gospodarstvo oskrbe, da bi napredovali proti družbam, v katerih sta življenje in blaginja vseh prednostno obravnavana in kjer je vrednost dela na področju oskrbe, tako plačanega kot neplačanega, v središču naših gospodarstev, hkrati pa naj se odzove na socialne posledice za osebe z obveznostmi oskrbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k sprejetju ukrepov za spodbujanje podjetništva moških in žensk v EU s spodbujanjem davčnih, ekonomskih in finančnih ukrepov, s čimer bi tej pomembni pobudi omogočili ustvarjanje novih delovnih mest in zmanjšanje finančnega bremena za podjetnike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja izjemen pomen odprave davčnih pristranskosti na podlagi spola in drugih neenakosti, h kateri morajo prispevati davčni sistemi, vključno s sistemi dohodnine; poziva države članice, naj zagotovijo, da bo davčna politika, vključno z obdavčitvijo, služila odpravljanju družbenogospodarskih neenakosti in neenakosti med spoloma v vseh njihovih razsežnostih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je pandemija covida-19 razkrila negotov položaj intelektualk (raziskovalk, arhitektk in drugih), ki so bile zaradi nestabilnih delovnih razmerij še posebej prizadete; poudarja, da so potrebni izredni ukrepi za ublažitev posledic zajezitvenih ukrepov držav članic, in poudarja pomen strukturnih ukrepov, ki bodo upoštevali enakost na delovnem mestu in v vsakdanjem življenju ter uveljavljali pravice žensk; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja vlogo žensk, ki delajo v socialnem sektorju; priznava, da je pandemija povečala njihovo delovno obremenitev in da nizke plače, večje izkoriščanje (zlasti priseljenk) in zaposlovanje ljudi brez usposabljanja ali kvalifikacij za opravljanje nalog poslabšujejo njihove delovne in življenjske pogoje; poudarja pomen izboljšanja delovnih pogojev in plač, spoštovanja delovnega časa in uporabe kolektivnih pogajanj kot jamstva za spoštovanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

14.

Izkoreninjenje nasilja na podlagi spola

| 15. | opozarja na primere neenakega obravnavanja in nadlegovanja žensk na delovnem mestu ter poudarja, da se je treba boriti proti izkoriščanju, neenakostim, diskriminaciji in nasilju nad ženskami, pri čemer ugotavlja, da nadlegovanje na delovnem mestu vodi k temu, da so ženske izključene iz izbrane poklicne poti in sektorjev, ter pomeni resen napad na njihovo duševno in telesno zdravje; ugotavlja, da je veliko bolj verjetno, da bodo ženske žrtve spolnega nadlegovanja kot moški; poziva države članice in EU, naj ratificirajo konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190, da bi spoštovali svetovne standarde za odpravo nasilja in nadlegovanja v svetu dela ter konvencijo št. 189 o delavcih v gospodinjstvu, ki jo je ratificiralo le osem držav in katere cilj je zagotoviti pravno priznanje dela v gospodinjstvu, razširiti pravice na vse delavke v gospodinjstvu, zlasti tiste v neformalni ekonomiji, ter preprečiti kršitve in zlorabe; poziva EU in njene države članice, naj oblikujejo zakonodajo „Me Too“ za boj proti spolnemu nadlegovanju na delovnem mestu; poziva države članice, delodajalce in združenja, naj zagotovijo, da imajo vzpostavljene ustrezne postopke za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola, spolnega nadlegovanja in nasilja na podlagi spola, ki ustvarjajo strupeno okolje, ter vztraja, da morajo zaščititi žrtve nasilja na podlagi spola, storjenega na delovnem mestu ali v njihovih organizacijah, in zagotoviti odgovornost zanj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja vse oblike nasilja nad ženskami in dekleti v vsej njihovi raznolikosti; odločno potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju na podlagi spola; poziva EU in države članice, vključno z Bolgarijo, Češko, Madžarsko, Latvijo, Litvo in Slovaško, naj ratificirajo in/ali pravilno izvajajo Istanbulsko konvencijo, ki med drugim izpostavlja napačne predstave o vlogi spolov v naši družbi, kot so „tradicionalne družinske vrednote“, in omogoča boj proti represivnim stališčem o ženskah; opozarja, da bi bilo treba konvencijo obravnavati kot minimalni standard, in odločno potrjuje svoj prejšnji poziv k celoviti zakonodaji, ki bi zajemala vse oblike nasilja na podlagi spola, kot najboljši način za odpravo tega nasilja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da se nasilje med moškimi in ženskami povečuje v vseh izrednih razmerah, pa naj gre za gospodarsko krizo, konflikt ali izbruh bolezni; ugotavlja, da se je zaradi neenakosti ter gospodarskih in družbenih pritiskov, ki so jih povzročili omejitveni ukrepi covida-19, ki so vključevali omejevanje gibanja in družbeno osamitev, povečalo nasilje nad ženskami; poudarja, da so bile številne ženske z napadalci zaprte v svoje domove; ugotavlja, da se je nasilje v družini v nekaterih državah članicah med prvim obdobjem omejitvenih ukrepov na splošno povečalo za celo 30 % (29); poziva države članice, naj oblikujejo in izvajajo učinkovite politike in ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami ter sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da policija in drugi organi odkrijejo in spremljajo storilce zlorab ter tako pomagajo preprečevati nasilje in smrt ter zagotavljajo zaščito, podporo in odškodnino za ženske, ki so žrtve tega nasilja, ter zagotovijo večja in ustrezna sredstva in učinkovitejše odzive držav članic; poudarja, da je treba vzpostaviti posebne programe za zaščito in spremljanje žrtev nasilja ter ukrepe za povečanje družbene pomoči in izboljšanje dostopa do sodnega varstva, zatočišča in duševnega zdravstvenega varstva na področju preprečevanja, zdravljenja in rehabilitacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja namero Komisije, da bo predlagala ukrepe za boj proti kibernetskemu nasilju nad ženskami; meni, da je zaradi čezmejne narave kibernetskega nasilja nad ženskami in deklicami potreben skupen odziv Unije; poudarja, da morajo države članice vzpostaviti programe za boljše opozarjanje na tveganje in preprečevanje ponavljajočih se primerov nasilja v družini, povratništva in feminicida ter ukrepe za izkoreninjenje vseh oblik spletnega nasilja; poudarja, da je treba ženske in dekleta nujno zaščititi pred nasiljem zunaj spleta in na spletu, ter opozarja, da se nasilje nad ženskami lahko pojavlja v različnih oblikah; priznava strukturno naravo nasilja nad ženskami kot nasilja zaradi spola in opozarja, da je nasilje nad ženskami eno od ključnih družbenih mehanizmov, s katerim so ženske prisiljene v podrejeni položaj v razmerju z moškimi; ugotavlja, da se o tovrstnem nasilju še vedno premalo poroča in je nanj premalo odziva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da se nasilje moških nad ženskami začne z nasiljem dečkov nad deklicami; poudarja, da je celovito, starosti primerno izobraževanje o spolnosti in odnosih bistveno, da bi preprečili nasilje na podlagi spola ter otrokom in mladim dali znanja in spretnosti, ki jih potrebujejo za oblikovanje varnih odnosov brez spolnega nasilja, nasilja na podlagi spola in nasilja v družini; poziva države članice, naj izvajajo preventivne programe, vključno z izobraževalnimi ukrepi, ki bodo namenjeni mladim in se bodo izvajali z njihovim prispevkom, o vprašanjih, kot so znanje in spretnosti, potrebni za oblikovanje varnih in zdravih odnosov, ozaveščenost o vcepljenih predsodkih o obveznostih nege, enakost žensk in moških, vzajemno spoštovanje, nenasilno reševanje konfliktov v medosebnih odnosih, nasilje na podlagi spola nad ženskami in pravica do osebne nedotakljivosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da se je od leta 2010 spolna segregacija v izobraževanju, zlasti prevladujoč položaj enega spola pri nekaterih znanjih in spretnostih, nekoliko povečala, pri čemer se je stanje v 13 državah članicah poslabšalo, v drugih pa je ostalo skoraj nespremenjeno (30); poudarja, da je to še vedno velika ovira za enakost spolov v EU; poziva države članice, naj vsem ljudem zagotovijo popoln dostop do enakih možnosti, da bi dosegli osebni razvoj, ne da bi jih ovirale strukture, predsodki in stereotipna dojemanja na podlagi spola; poziva države članice, naj v svojih izobraževalnih sistemih obravnavajo seksizem in škodljive spolne stereotipe ter naj se borijo proti segmentaciji trga dela na podlagi spola v poklicih na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike z vlaganjem v formalno, priložnostno in neformalno izobraževanje, vseživljenjsko učenje in poklicno usposabljanje za ženske, da bi jim zagotovili dostop do kakovostne zaposlitve in možnosti za prekvalifikacijo in dokvalifikacijo za prihodnje povpraševanje na trgu dela ter preprečili začarani krog segregacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je spolno izkoriščanje oblika hudega nasilja, ki večinoma prizadene ženske in otroke; zlasti poudarja, da so skoraj tri četrtine vseh žrtev trgovine z ljudmi v EU ženske in deklice, ki so bile predmet trgovine predvsem zaradi spolnega izkoriščanja; poudarja, da je trgovina z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, za namene spolnega izkoriščanja oblika suženjstva in napad na človekovo dostojanstvo; poudarja, da trgovina z ljudmi narašča po vsem svetu, spodbuja pa jo porast vse bolj dobičkonosnega organiziranega kriminala; poudarja pomen pristopa k trgovini z ljudmi, ki upošteva različnost spolov, in poudarja, da morajo države članice žrtvam trgovine z ljudmi ali spolnega izkoriščanja zagotoviti ustrezno financiranje socialne in psihološke podpore ter dostopa do javnih storitev in specializirane storitve, namenjene socialnemu vključevanju ranljivih žensk in deklet; poziva države članice, naj popolnoma izvajajo direktivo o preprečevanju trgovine z ljudmi (31) in naj nemudoma prenehajo zapirati in izganjati morebitne žrtve; vendar poudarja, da spolno izkoriščanje in trgovina z ljudmi za spolne namene temeljita na povpraševanju in da se morajo prizadevanja za boj proti njima osredotočiti na preventivno delo in odpravo povpraševanja; vztraja, da mora vsa zakonodaja o kaznivih dejanjih zoper spolno nedotakljivost temeljiti na privolitvi; vztraja, da bi se morali samo prostovoljni spolni odnosi šteti za zakonite; poziva Komisijo, naj prednostno obravnava preprečevanje trgovine z ljudmi za namene spolnega izkoriščanja, tudi z obveščanjem, ozaveščanjem in izobraževalnimi kampanjami, s sprejetjem ukrepov in programov za odvračanje od povpraševanja in njegovo zmanjšanje ter s sprejetjem posebne zakonodaje v prihodnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da se nasilje na podlagi spola prekriva z več vrstami zatiranja; poudarja, da je verjetnost, da bodo invalidne ženske in dekleta izpostavljene različnim oblikam nasilja, dva- do petkrat večja kot pri drugih ženskah; poudarja, da mora EU kot podpisnica konvencije OZN o pravicah invalidov sprejeti ukrepe za zagotovitev popolnega in enakega uživanja vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin invalidnim ženskam in deklicam; ugotavlja, da je Odbor za pravice invalidov leta 2015 priporočil, naj EU pospeši svoja prizadevanja v tej smeri, med drugim z ratifikacijo istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja odločno varstvo vseh svoboščin povsod po svetu, hkrati pa obsoja ukrepe, ki ogrožajo pravice, svoboščine in jamstva ter nasprotuje vsem oblikam predsodkov in diskriminacije na kateri koli podlagi; poziva k učinkovitemu preprečevanju nasilja na podlagi spola, vključno z izobraževalnimi ukrepi, ki so namenjeni mladim in se izvajajo z njihovim prispevkom, ter zagotavljanju, da bodo imeli vsi mladi korist od celovitega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter izobraževanja o odnosih; poziva k dodatnim ukrepom za boj proti spolnim stereotipom, tudi z osredotočanjem na moške in dečke ter nasprotovanjem strupenim odnosom in spolnim normam; poziva države članice, naj uvedejo jasnejše ukrepe za odpravo teh norm, saj so spolni stereotipi vir neenakost spolov in vplivajo na vsa področja družbe; poudarja, da je treba obravnavati revščino in vse večje neenakosti med ženskami, zlasti tistimi v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da mora vsaka strategija za doseganje enakosti spolov obravnavati vse oblike nasilja nad ženskami, tudi zmanjševanje pravic do zdravstvenega varstva ter spolnih in reproduktivnih pravic, ki so jih pridobile ženske, ter kršitve teh pravic; ponovno poudarja, da je treba dostop do zdravstvenega varstva in storitev, vključno z javnimi storitvami, dostopom do varnega, zakonitega in brezplačnega splava in psihološke podpore za ženske, ki so žrtve nasilja, obravnavati kot prednostno nalogo; poudarja, da so kršitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z odrekanjem varnega in zakonitega splava, oblika nasilja nad ženskami in dekleti; poudarja, da sta neodvisnost žensk in deklet ter njihova zmožnost svobodnega in neodvisnega odločanja o svojem telesu in življenju osnovna pogoja za njihovo ekonomsko neodvisnost ter s tem za enakost spolov in odpravo nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo in države članice, naj povečajo politično podporo zagovornikom človekovih pravic, zdravstvenim delavcem, ki si prizadevajo za napredek na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic žensk, in organizacijam civilne družbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ki so ključni dejavniki za družbe, v katerih bosta spola enakopravna, ter ključni ponudniki storitev in informacij v zvezi s spolnim zdravjem in trgom reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

24.

Zdravje, izobraževanje, vključevanje in revščina

| 25. | poudarja, da je dostop žensk do spolnega in reproduktivnega zdravja ter drugih oblik zdravstvenega varstva temeljna pravica, ki jo je treba še okrepiti, nikakor pa ne zmanjšati ali odpraviti; opozarja, da so storitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic bistvene zdravstvene storitve, ki bi morale biti na voljo vsem, tudi migrantkam in begunkam; obsoja dejanja protispolnih in protifeminističnih gibanj v Evropi in po svetu, ki sistematično napadajo pravice žensk in oseb LGBTIQ, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; poziva Komisijo, naj odločno obsodi nazadovanje na področju pravic žensk, spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter pravic osebami LGBTIQ+ v nekaterih državah članicah in naj uporabi vsa pooblastila, ki jih ima na voljo, da poveča ukrepe za boj proti temu pojavu, vključno s povečanjem podpore zagovornikom pravic žensk in organizacijam za pravice žensk v EU ter organizacijam, ki se ukvarjajo s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami oseb LGBTIQ+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi morale države članice sprejeti politiko, ki bi poseben poudarek namenila boljšim zdravstvenim sistemom in storitvam ter preprečevanju bolezni, tudi na podlagi vidikov, vezanih na spol, z jamčenjem dostopne in kakovostne zdravstvene oskrbe ter zagotavljanjem potrebnih sredstev, s katerimi bi se borili proti glavnim zdravstvenim problemom, kot so tisti, ki so posledica sedanje pandemije; poudarja, da se neenakosti na področju zdravja kopičijo za ženske z nizko stopnjo izobrazbe in invalidke, saj imata obe kategoriji slabo zdravje in omejen dostop do zdravstvenih storitev; poudarja, da je dostop do zdravstvenega varstva v nekaterih državah članicah omejen zaradi omejitvenih ukrepov zaradi covida-19 in da posvetovanja, zdravljenja in diagnostike ni bilo; poziva države članice, naj okrepijo sisteme zdravstvenega varstva, vključno z javnimi storitvami, da bi pospešile odpovedana posvetovanja, zdravljenje in diagnostiko; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja bližajoči se pregled barcelonskih ciljev in poudarja, da je treba te cilje doseči in zagotoviti predšolsko vzgojo in varstvo, vključno z javnim predšolskim izobraževanjem; poudarja, da je treba zagotoviti storitve varstva za predšolsko vzgojo in varstvo, ki bodo dejansko dostopne vsem otrokom in bosta imela splošno vlogo pri povečanju udeležbe žensk na trgu dela, zlasti glede na izkušnje s pandemijo covida-19; priznava, da je treba poleg vzpostavitve zmogljivosti za dolgotrajno oskrbo ustvariti in razširiti podporne zmogljivosti za starejše in invalide; poziva Komisijo in države članice, naj uresničijo te cilje, ki so ključni za spodbujanje enakosti spolov in modela enakopravnega zaslužka in oskrbe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da se revščina in socialna izključenost povečujeta pri nekaterih skupinah žensk, kot so matere samohranilke, ženske, starejše od 65 let, invalidke, ženske z nizko stopnjo izobrazbe in ženske iz migrantskih družin; vztraja, da se je treba boriti proti revščini in socialni izključenosti ter njunim večplastnim vzrokom; poziva države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe za preprečevanje tveganja revščine in boj proti njemu za starejše in upokojene ženske glede na staranje prebivalstva in delež starejših žensk v slabšem ali ranljivem položaju; meni, da je nujno treba obravnavati ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter odpraviti razlike v pokojninah med spoloma z zagotavljanjem pravične pokojnine za vse ženske in dostopa do univerzalnih in solidarnostnih sistemov socialne varnosti ter z boljšim uveljavljanjem načela enakega plačila za enako delo, da bi odpravili plačno vrzel med spoloma in preprečili njeno kopičenje na poklicni poti žensk; je zelo zaskrbljen zaradi dejstva, da se je razlika med spoloma v revščini od leta 2017 povečala v 21 državah članicah (32); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da še vedno obstaja napačna predstava, da je brezdomstvo med ženskami razmeroma majhen družbeni problem v Evropi; opozarja na pomanjkanje osnovnih podatkov o naravi in obsegu brezdomstva žensk, zaradi česar je ta problem manj prepoznaven; poudarja, da je treba priznati nasilje na podlagi spola in izkušnje travme, razčlenjene glede na spol, kot temeljni vzrok za brezdomstvo žensk ter preučiti širše družbene probleme, ki se prekrivajo s širšimi družbenogospodarskimi in strukturnimi ovirami, kot so revščina, pomanjkanje cenovno dostopnih stanovanj in drugi strukturni dejavniki; poziva EU in njene države članice, naj vidik enakosti spolov vključijo v politike in prakse, ki obravnavajo brezdomstvo, ter oblikujejo posebno strategijo za boj proti brezdomstvu žensk in zagotovijo, da bodo pristojen službe ustrezno in učinkovito izpolnjevale potrebe brezdomk; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da se je treba boriti proti presečnim oblikam diskriminacije, zlasti proti marginaliziranim skupinam, vključno z invalidkami, temnopoltimi ženskami, migrantkami, ženskami iz etničnih manjšini in Romkami, starejšimi ženskami, materami samohranilkami, ženskami LGBTIQ+ in brezdomkami; poudarja, kako pomembno je, da se njihove potrebe in pomisleki obravnavajo v politikah in pobudah EU; poziva Komisijo, naj pripravi posebne smernice za izvajanje presečnega okvira in predstavi akcijski načrt EU s posebnimi ukrepi za izboljšanje družbenogospodarskega položaja žensk, ki se soočajo s presečnimi oblikami diskriminacije, ter za boj proti feminizaciji revščine in prekarnega dela; |
| --- | --- |

30.

Enakost v vsakdanjem življenju

| 31. | priznava, da je nujno dati na voljo širok nabor učinkovitih, ustreznih in ciljno usmerjenih ukrepov za boj proti diskriminatornim odnosom in praksam, doseganje enakih možnosti in enakega plačila za enako delo ter napredka na področju enakosti spolov, osredotočanje na učinke pandemije covida-19, spodbujanje izmenjave najboljših praks v boju proti diskriminaciji in zagotavljanje, da lahko ženske enako uveljavljajo svoje državljanske in politične pravice ter polno sodelujejo v vseh vidikih naše družbe; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezne naložbe v storitve splošnega pomena in javne storitve, zlasti zdravstvo, izobraževanje in promet, da bi spodbudili neodvisnost, enakost in emancipacijo žensk; poziva države članice, naj izvajajo posebne socialne ukrepe in ukrepe, ki bodo upoštevali vidik spola, za boj proti tveganju socialne izključenosti in revščine v zvezi z dostopom do stanovanj, prometa in energije, zlasti za ženske v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je globoko zaskrbljen, ker evropski zeleni dogovor ter z njim povezane okoljske in podnebne pobude ne vključujejo vidika spola; poziva Komisijo, naj izpolni svojo obveznost vključevanja načela enakosti spolov v vse politike EU, vključno z okoljsko in podnebno politiko EU: poziva, naj te politike temeljijo na natančnih analizah glede na spol, da se zagotovi, da obravnavajo neenakosti med spoloma in druge oblike socialne izključenosti; poziva Komisijo, naj pripravi časovni načrt za izpolnitev zavez obnovljenega akcijskega načrta za enakost spolov, sprejetega na konferenci COP-25 Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ter naj imenuje stalno kontaktno točko EU za enakost spolov in podnebne spremembe z zadostnimi proračunskimi sredstvi za izvajanje in spremljanje podnebnih ukrepov, ki upoštevajo enakost spolov, v EU in po svetu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja velik prispevek žensk na področju zaposlovanja, kulture, izobraževanja, znanosti in raziskav; priznava, da so se življenjske razmere žensk, zaposlenih v kulturi in umetnosti, žensk, ki vodijo mikro in mala podjetja, ter žensk, ki delajo na kmetijah in živijo v podeželskih skupnostih, močno poslabšale zaradi prekinitve gospodarskih in kulturnih dejavnosti med pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj čim prej dosežejo skupno stališče o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spol ali spolno usmerjenost (33), ki je blokirana od sprejetja v Parlamentu aprila 2009; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poudarja pomen vključevanja vidika spola kot sistematičnega pristopa za doseganje enakosti spolov; zato pozdravlja uveljavljeno projektno skupno Komisije za enakost; poudarja pomen preglednosti in vključevanja organizacij za pravice žensk in organizacij civilne družbe z različnimi ozadji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je bistveno spodbujati udeležbo žensk v športnih dejavnostih, strukturah in razvoju; priznava, da je treba obravnavati neenakosti v zvezi z dostopom žensk do športa in nagrajevanjem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice in Svet, naj oblikujejo uradno sestavo Sveta za enakost spolov, da bi ministrom in državnim sekretarjem za enakost spolov omogočili poseben forum za razpravo, da bi zagotovili razpravo o vprašanjih enakosti spolov na najvišji politični ravni in olajšali vključevanje načela enakosti spolov v vse politike EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, kako pomembno je, da se pri pripravi proračuna upošteva vidik spola, da bi se načelo enakosti spolov vključilo v vse proračunske postopke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja ugotovitve Evropskega računskega sodišča, da Komisija še ni izpolnila svoje zaveze za vključevanje načela enakosti spolov v proračun EU; zato poziva Komisijo, naj izvaja priporočila Računskega sodišča za okrepitev institucionalnega okvira za podpiranje priprave proračuna ob upoštevanju vidika spola, naj opravi analize potreb in učinkov glede na spol ter posodobi smernice za boljše pravno urejanje, naj sistematično zbira, analizira in poroča o obstoječih podatkih, razčlenjenih po spolu, za programe financiranja EU, naj uporabi cilje in kazalnike, povezane s spolom, za spremljanje napredka, oblikuje sistem za sledenje sredstvom, ki so bila dodeljena in uporabljena za podporo enakosti spolov, ter letno poroča o doseženih rezultatih na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja zavezo, da se bo v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost, ki je največji del instrumenta NextGenerationEU, upoštevala enakost spolov; vendar globoko obžaluje, da bo težko spremljati učinek teh skladov na enakost spolov in spremljati rezultate, saj ni kazalnikov in ciljev glede na spol; zato poziva Komisijo, naj uporabi podatke in kazalnike, ločene po spolu, zlasti v preglednici za okrevanje in odpornost, da bi med ocenjevanjem nacionalnih načrtov držav članic, v katerih so določene njihove reformne in naložbeni načrti, ocenila učinek izvedenih ukrepov in rezultatov glede na spol, in naj uvede po spolu uravnoteženo upravljanje instrumenta za okrevanje in odpornost ter evropskega semestra; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje šibko povezavo med novo strategijo EU za enakost spolov in evropskim zelenim dogovorom; poziva Komisijo, naj v prihodnjih predlogih okrepi povezavo med politikami na področju podnebnih sprememb in enakostjo spolov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj enakost spolov vključi v vse postopke oblikovanja politik in naj pri oblikovanju vsake nove politike pripravi oceno učinka glede na spol, da bi tako zagotovila skladnejši in z dokazi podprt politični odziv EU na izzive v zvezi z enakostjo spolov; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

(2)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

(3)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(4)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(5)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(6)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

(7)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(8)  UL C 407, 4.11.2016, str. 2.

(9)  UL C 331, 18.9.2018, str. 60.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0379.

(11)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0025.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0024.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0058.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0314.

(15)  Gender Equality Index 2020 Report (Poročilo o indeksu enakosti spolov za leto 2020).

(16)  Eurostat, maj 2021 Euroindicator: brezposelnost na evroobmočju je 7,9 %, v EU je 7,3 %, 1. julij 2021.

(17)  Indeks enakosti spolov za leto 2020.

(18)  World Economic Forum, Global Gender Gap Report (Svetovni gospodarski forum, poročilo o spolni plačilni vrzeli na svetovni ravni), 31. marec 2021.

(19)  Svetovna zdravstvena organizacija, Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women (Ocena razširjenosti nasilja nad ženskami, 2018: ocene razširjenosti nasilja intimnih partnerjev nad ženskami na svetovni, regionalni in nacionalni ravni ter ocene razširjenosti spolnega nasilja nad ženskami, ki niso partnerke, na svetovni in regionalni ravni), 2021.

(20)  Izjava za medije: dr. Hans Henri P. Kluge, regionalni direktor Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo, 7. maj 2020.

(21)  Europol, Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the Covid-19 pandemic (Izkoriščanje osamitve: storilci in žrtve spolne zlorabe otrok na spletu med pandemijo covida-19), 19. junij 2020.

(22)  Eurostat, statistični podatki o plačni vrzeli med spoloma, februar 2021.

(23)  Eurostat, Children at risk of poverty or social exclusion (Otroci, ki jim grozi revščina ali socialna izključenost), oktober 2020.

(24)  Poročilo Komisije o enakosti spolov v EU za leto 2021.

(25)  Poročilo Komisije o enakosti spolov v EU za leto 2021.

(26)  Eurocarers, The gender dimension of informal care (Vidik spola neformalnega oskrbovanja), 2017.

(27)  Direktiva (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (UL L 188, 12.7.2019, str. 79).

(28)  Vsi indeksi enakosti spolov so razvrščeni na naslednji način (EU-28 in povprečje): Švedska (83,9), Danska (77,4), Francija (75,1), Finska (74,7), Nizozemska (74,1), Združeno kraljestvo (72,7), Irska (72,2), Španija (72,0), Belgija (71,4), Luksemburg (70,3), povprečje EU (67,9), Slovenija (67,7), Nemčija (67,5), Italija (63,5), Estonija (60,7), Bolgarija (59,6), Hrvaška (57,9), Ciper (56,9), Litva (56,3), Češka (56,2), Poljska (55,8), Slovaška (55,5), Romunija (54,4), Madžarska (53), Grčija (52,2).

(29)  Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I. and Dias, S., „Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal“ (Nasilje v družini med pandemijo covida-19 na Portugalskem), Portuguese Journal of Public Health, 2020, 38 (pril. 1)), str. 32–40.

(30)  Evropski inštitut za enakost spolov, Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States (Spolna segregacija v izobraževanju, usposabljanju in na trgu dela: pregled izvajanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), 2017.

(31)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

(32)  Poročilo o indeksu enakosti spolov za leto 2020.

(33)  Predlog Komisije z dne 2. julija 2008 (COM(2008)0426).

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/37

---

P9_TA(2021)0501

Vpliv organiziranega kriminala na lastna sredstva EU in poneverbo sredstev EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o vplivu organiziranega kriminala na lastna sredstva EU in poneverbo sredstev EU, s posebnim poudarkom na deljenem upravljanju, z revizijskega in nadzornega vidika (2020/2221(INI))

(2022/C 251/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310, 317 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310, 317 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba),

| — | ob upoštevanju poročil urada OLAF za leti 2019 in 2020 ter letnih poročil nadzornega odbora urada OLAF o dejavnostih za leti 2019 in 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil urada OLAF za leti 2019 in 2020 ter letnih poročil nadzornega odbora urada OLAF o dejavnostih za leti 2019 in 2020,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje“,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2021 z naslovom Prizadevanja EU za boj proti pranju denarja v bančnem sektorju so razdrobljena, izvajanje pa je nezadostno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 13/2021 z naslovom Prizadevanja EU za boj proti pranju denarja v bančnem sektorju so razdrobljena, izvajanje pa je nezadostno,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2019 z naslovom „Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU“ (COM(2019)0196) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije z oceno tveganja goljufij (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. aprila 2019 z naslovom „Strategija Komisije za boj proti goljufijam: okrepljeni ukrepi za zaščito proračuna EU“ (COM(2019)0196) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije z oceno tveganja goljufij (SWD(2019)0171),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. septembra 2020 z naslovom „31. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – 2019“ (COM(2020)0363) ter spremljajočih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 in SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. septembra 2020 z naslovom „31. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – 2019“ (COM(2020)0363) ter spremljajočih delovnih dokumentov služb Komisije (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 in SWD(2020)0160),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije za boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije za boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2019/1798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o imenovanju evropskega glavnega tožilca Evropskega javnega tožilstva (6),

| — | ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za leto 2019 z naslovom „Goljufija in korupcija pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov – predstavitev pogostih zvijač in preventivnih ukrepov“ (Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) za leto 2019 z naslovom „Goljufija in korupcija pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov – predstavitev pogostih zvijač in preventivnih ukrepov“ (Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions) (7),

| — | ob upoštevanju smernic za pripravo državnih strategij za boj proti goljufijam, ki jih je oblikovala delovna skupina strokovnjakov iz držav članic pod vodstvom oddelka za preprečevanje goljufij, poročanje in revizijo pri Evropskem uradu za boj proti goljufijam (OLAF) (8), objavljenih 13. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za pripravo državnih strategij za boj proti goljufijam, ki jih je oblikovala delovna skupina strokovnjakov iz držav članic pod vodstvom oddelka za preprečevanje goljufij, poročanje in revizijo pri Evropskem uradu za boj proti goljufijam (OLAF) (8), objavljenih 13. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | ob upoštevanju študije o vplivu organiziranega kriminala na finančne interese EU, ki jo je 7. julija 2021 objavil generalni direktorat za notranjo politiko Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o vplivu organiziranega kriminala na finančne interese EU, ki jo je 7. julija 2021 objavil generalni direktorat za notranjo politiko Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju svežnja štirih zakonodajnih predlogov Komisije za harmonizacijo pravil EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, objavljenega 20. julija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja štirih zakonodajnih predlogov Komisije za harmonizacijo pravil EU o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma, objavljenega 20. julija 2021,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (9),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0330/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0330/2021),

| A. | ker finančni in gospodarski kriminal vključuje korupcijo, goljufije, prisilo, nasilje, nedovoljeno dogovarjanje, oviranje in ustrahovanje za pridobitev nezakonite premoženjske koristi, pri čemer se denarna sredstva nezakonitega izvora prikrijejo s pranjem denarja in po možnosti uporabijo za druge nezakonite namene, vključno s financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

A.

ker finančni in gospodarski kriminal vključuje korupcijo, goljufije, prisilo, nasilje, nedovoljeno dogovarjanje, oviranje in ustrahovanje za pridobitev nezakonite premoženjske koristi, pri čemer se denarna sredstva nezakonitega izvora prikrijejo s pranjem denarja in po možnosti uporabijo za druge nezakonite namene, vključno s financiranjem terorizma;

| B. | ker v skladu z ugotovitvami Evropskega računskega sodišča preprečevanju goljufij ni namenjeno dovolj pozornosti, Komisija pa nima izčrpnih informacij o obsegu, naravi in vzrokih goljufij; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu z ugotovitvami Evropskega računskega sodišča preprečevanju goljufij ni namenjeno dovolj pozornosti, Komisija pa nima izčrpnih informacij o obsegu, naravi in vzrokih goljufij;

| C. | ker je v EU dejavnih vse več organiziranih kriminalnih združb, ki pogosto delujejo čezmejno; ker je ta pojav vse bolj kompleksen zaradi novih kriminalnih trgov in novih načinov delovanja, ki se pojavljajo zaradi globalizacije in novih tehnologij; ker so mafiji podobne organizacije še posebej dejavne pri poskusih prestrezanja sredstev EU v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

C.

ker je v EU dejavnih vse več organiziranih kriminalnih združb, ki pogosto delujejo čezmejno; ker je ta pojav vse bolj kompleksen zaradi novih kriminalnih trgov in novih načinov delovanja, ki se pojavljajo zaradi globalizacije in novih tehnologij; ker so mafiji podobne organizacije še posebej dejavne pri poskusih prestrezanja sredstev EU v različnih državah članicah;

| D. | ker tehnologija prinaša nove zmogljivosti odkrivanja in spremljanja, ki povečujejo učinkovitost preiskovalcev in omogočajo oblikovanje pametnejših izvršilnih ukrepov; |
| --- | --- |

D.

ker tehnologija prinaša nove zmogljivosti odkrivanja in spremljanja, ki povečujejo učinkovitost preiskovalcev in omogočajo oblikovanje pametnejših izvršilnih ukrepov;

Sredstva EU, ki so tarča organiziranega kriminala

| 1. | poudarja, da je organizirani kriminal pokazal visoko stopnjo infiltracije v družbeno, politično, gospodarsko, finančno, podjetniško in upravno strukturo držav članic ter sposobnost pranja ogromne premoženjske koristi, pridobljene s kaznivimi dejanji, vključno s tistimi, storjenimi proti finančnim interesom EU, v zakonitem gospodarstvu, kar resno ogroža svoboščine državljanov EU; v zvezi s tem poudarja tudi, da je organizirani kriminal resna grožnja za demokracijo in pravno državo in da sta boj proti sistemski korupciji in infiltraciji organiziranega kriminala v zakonita gospodarstva temeljna pogoja za zagotavljanje poštene obravnave pred zakonom, varstvo pravic državljanov in blaginje, preprečevanje zlorab in zagotavljanje odgovornosti nosilcev javne funkcije; meni, da je potreben skupen in usklajen odziv EU in držav članic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je škoda, ki jo z goljufijami povzroči organizirani kriminal, še posebej velika pri prihodkih, na primer na področju carin; ugotavlja, da so carinske goljufije pomemben del goljufij na področju prihodkov; ugotavlja, da se pri teh goljufijah pogosto ponarejajo uvozne deklaracije, uporabljajo lažni dokumenti za prijavo blaga in napačno prijavlja poreklo blaga, s čimer se želi izogniti protidampinškim dajatvam EU; ugotavlja, da je Evropsko računsko sodišče nedavno opozorilo na pomanjkljivosti v zakonodaji o carinskih kontrolah in pri njenem izvajanju, zaradi katerih so harmonizacija, ocenjevanje tveganj in izmenjava informacij v Uniji in med državami članicami nezadostni; je zaskrbljen, saj lahko zaradi tega organizirani kriminal izkoristi pomanjkljivosti sedanjega sistema ter Unijo in države članice z goljufijami prikrajša za dohodke; ugotavlja, da se pri carinskih goljufijah pogosto tudi navede prenizka vrednost blaga, ki se uvaža v EU, s čimer se lahko goljufi izognejo plačilu višje stopnje uvoznih dajatev; ugotavlja, da se sheme prenizkega vrednotenja, ki jih je OLAF preiskoval v zadnjih letih, nanašajo predvsem na blago, uvoženo iz Kitajske; pozdravlja delo urada OLAF pri preiskovanju teh primerov, po zaslugi katerega se je ocenjena proračunska izguba EU zmanjšala z več kot 1 milijarde EUR v letu 2017 na 180 milijonov EUR v letu 2020 (10); poudarja, da se morajo kljub temu pozitivnemu razvoju nadaljevati prizadevanja za boj proti goljufijam s prenizkim vrednotenjem, saj se goljufije nenehno razvijajo in dobivajo nove vzorce, zlasti na področju e-trgovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so goljufije z DDV prav tako pomembno področje goljufij pri prihodkih; ugotavlja, da so goljufije z DDV opredeljene kot izogibanje plačilu DDV ali goljufivo vlaganje zahtevkov za vračilo DDV pri nacionalnih organih po nezakoniti verigi transakcij; ugotavlja, da so najpogostejše oblike goljufij z DDV goljufije z neobstoječim trgovcem znotraj Skupnosti, goljufije pri e-trgovanju in goljufije v zvezi s carinskim postopkom 42; poudarja, da je sektor goriv eden od sektorjev, ki jih goljufije z DDV najbolj ogrožajo, saj kriminalne mreže zlorabljajo pravila o oprostitvi plačila DDV in razlike v cenah med različnimi vrstami goriva, kar povzroča veliko izgubo pri davčnih prihodkih; je zaskrbljen nad dejstvom, da kriminalne združbe dokazano izmenjujejo znanje, informacije in obveščevalne podatke na področju goljufij z DDV, pri čemer v veliki meri uporabljajo nove tehnologije, alternativne kriptovalute in pomanjkljivosti v pravnih poslovnih strukturah, da bi okrepile in prikrile svoje kriminalne dejavnosti, s čimer z goljufijami na področju DDV ustvarjajo dobiček v vrednosti več milijard EUR; poudarja, da v skladu z Europolovo oceno ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala (SOCTA) za leto 2021 za goljufijami z DDV stojijo osebe, ki dobro poznajo sistem DDV, zakonodajo in davčne postopke; obžaluje sistemske pomanjkljivosti sedanjega sistema DDV znotraj Skupnosti in nezadostno izmenjavo informacij med državami članicami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je razočaran, da so tudi subvencije vrsta odhodkov iz proračuna Unije, kjer prihaja do goljufij; z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se po podatkih iz poročil Europola število takih primerov iz leta v leto povečuje; ugotavlja, da se goljufije s subvencijami dogajajo na številnih področjih porabe EU, kot so kmetijska in kohezijska politika, raziskave in razvoj ter okoljska politika; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da goljufive vloge za nepovratna sredstva in javne razpise EU običajno temeljijo na lažnih izjavah, poročilih o napredku in računih; poudarja, da veliko goljufivih dejavnosti izvajajo organizirane kriminalne združbe, tudi skupine, ki jih je mogoče primerjati z mafijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da lahko hudodelske družbe poleg zanje tipičnega nasilja, ki ogroža javni red in socialno varnost, enako resne težave povzročajo tudi z vdorom v zakonito gospodarstvo in s tem povezanim podkupovanje javnih uslužbencev, kar vodi v infiltracijo organiziranega kriminala v institucije in javno upravo; znova poziva, naj EU nemudoma postane polna članica Skupine držav proti korupciji (GRECO); poudarja, da je treba zagotoviti dovolj sredstev za sodni sistem in usklajeno uporabljati vsa razpoložljiva orodja v državah članicah, da bi zaznali in obravnavali goljufije ter finančni in gospodarski kriminal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je skupna kmetijska politika največja postavka v proračunu EU in predstavlja 31 % skupnih proračunskih odhodkov za obdobje 2021–2027; poudarja, da je izjemno pomembno, da sistemi nadzora skupne kmetijske politike na evropski in nacionalni ravni delujejo pravilno, da se učinkovito zaščitijo finančni interesi EU in njenih državljanov pred poneverbami sredstev EU; je seznanjen, da organizirani kriminal povzroča še posebej veliko škodo z zlorabo sredstev skupne kmetijske politike; znova izraža zaskrbljenost, ker trenutna struktura subvencij skupne kmetijske politike spodbuja prilaščanje zemljišč s strani kriminalnih in oligarhičnih struktur; poudarja, da so strukture oligarhov enako ali celo bolj finančno škodljive za skupno kmetijsko politiko kot organizirane kriminalne združbe, zato je prepoznanje teh struktur bistvena za zaščito resničnih kmetov; poudarja, da je treba kmete zaščititi pred ustrahovanjem kriminalnih združb, ki želijo zahtevati subvencije za njihova zemljišča; poudarja, da omejena preglednost v kombinaciji s korupcijo kriminalnim organizacijam omogoča, da prikrijejo svoje dejavnosti in preprečijo, da bi sredstva EU dosegla resnične upravičence; znova poudarja, da je v zvezi s tem ključnega pomena, da se na ravni Unije oblikujejo ustrezni pravni instrumenti, ki bodo preprečili prilaščanje zemljišč, in da se omogoči učinkovita izmenjava informacij; odločno poudarja, da je treba izboljšati sodelovanje med Komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba obvezno vzpostaviti centralizirano interoperabilno podatkovno zbirko s standardiziranimi in visokokakovostnimi podatki, ki prikazujejo neposredne in končne prejemnike subvencij EU, če želimo odkriti goljufe, kriminalne mreže in oligarhične strukture ter jim preprečiti, da bi zlorabljali sredstva EU; poudarja, da bi takšna zbirka podatkov občutno povečala zmogljivost organov kazenskega pregona za izterjavo nepravilno porabljenih sredstev; poudarja, da je treba za vzpostavitev takšne zbirke podatkov izboljšati interoperabilnost med obstoječimi nacionalnimi podatkovnimi zbirkami in podatkovnimi zbirkami na ravni EU; poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo, da bi vzpostavile centralizirano zbirko podatkov v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije; poudarja, da morajo biti informacije ustrezne kakovosti in na voljo v standardizirani obliki, da se lahko samodejno izmenjujejo in združujejo; poudarja, da morajo imeti upravičenci edinstveno identifikacijsko oznako, ki zagotavlja njihovo sledljivost po državah članicah in skladih, ne glede na metodo upravljanja; poudarja, da je uporaba novih tehnologij, kot so celoviti digitalni zemljiški registri, bistvena za povečanje preglednosti, učinkovito zbiranje podatkov in zmanjševanje tveganja, s čimer se nenazadnje zmanjšajo tudi priložnosti za goljufe; pozdravlja prizadevanja Komisije za razširitev uporabe teh tehnologij in poziva vse države članice, naj pospešijo izvajanje teh rešitev; poudarja, da morajo Komisija in ustrezne agencije okrepiti nadzor, tudi v zvezi z živino, zlasti pa v zvezi s sredstvi, dodeljenimi na glavo goveda, za katerega je treba ustrezno preveriti, ali dejansko obstaja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da do koncentriranja kmetijske dohodkovne podpore prihaja predvsem zaradi neposrednih plačil na površino; poudarja, da sta na ravni držav članic potrebna bolj usmerjena podpora in boljše ravnovesje med velikimi in malimi upravičenci; obžaluje, da omejitev neposrednih plačil tudi v novi skupni kmetijski politiki ostaja prostovoljna; poziva države članice, naj kot ukrep proti poneverbam kmetijskih sredstev in za njihovo pravičnejšo porazdelitev uporabijo različna prerazporeditvena orodja, ki jih omogoča nova skupna kmetijska politika; graja, da so se države članice na posebnem srečanju Sveta julija 2020 enostransko odločile, da v prvem ali drugem stebru ne bodo uvedle najvišjih zneskov za fizične osebe, s čimer je bila že vnaprej pogojena odločitev o tem v tristranskih pogajanjih o reformi skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so za kmetijska sredstva EU odgovorne države članice in jih deljeno upravljajo s Komisijo; meni, da bi bili lahko novi model izvajanja in novi nacionalni strateški načrti dobra priložnost za strožji nadzor držav članic in Komisije nad delitvijo in upravljanjem sredstev, če bodo imele države članice učinkovite sisteme upravljanja in nadzora, obenem pa bi lahko na ta način ozaveščali organe, pristojne za podeljevanje nepovratnih sredstev, o možnostih za goljufije; poudarja, da bi z načelom enotne revizije razbremenili kmete, da pa nadzor malim in srednjim kmetom ne bi smel povzročati nepotrebnega ali dodatnega upravnega bremena; v zvezi s tem poudarja pomen izmenjav med evropskimi akterji na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in organi, pristojnimi za sproščanje sredstev, da bi vnaprej zagotovili najvišjo možno raven ozaveščenosti o morebitnih goljufijah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj države članice ozavešča o organiziranem kriminalu, ki pri poslih z zemljišči uporablja davčne utaje, korupcijo in nezakonite prakse (na primer pogodbe s ponarejenim datumom sklenitve) in naj jih podpre v boju proti tem kaznivim dejanjem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da si je treba po vseh močeh prizadevati za zagotovitev, da novi model izvajanja skupne kmetijske politike ne bo privedel do tega, da bi končni upravičenci zaradi nenamernih napak in premajhne preglednosti pravil ali neustrezne informiranosti pridobili manj sredstev, zlasti v začetnem obdobju izvajanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je potreben posebej prilagojen sistem za preprečevanje goljufij, da bi preprečili poneverbo kmetijskih sredstev EU; poudarja, da se je sicer v zadnjih letih močno zmanjšalo število goljufij, a bi morali ukrepi za boj proti goljufijam vseeno ostati visoko na dnevnem redu EU in držav članic; poudarja, da je treba sredstva EU pravočasno izterjati, in pozdravlja določbe iz horizontalne uredbe o skupni kmetijski politiki o sorazmernih kaznih kot učinkovitem sredstvu za odvračanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je urad OLAF odgovoren za boj proti goljufijam pri plačilih v okviru SKP in da v ta namen odprte zadeve temeljijo na informacijah, ki prihajajo iz držav članic, ali prijavah zaskrbljenih državljanov, ki jih nato lahko doletijo povračilni ukrepi; ob tem poudarja, da so dosjeji urada OLAF strogo zaupni in se ob zaključku ne oglašujejo široko v javnosti; zato na eni strani poziva k zaščiti žvižgačev, na drugi strani pa, naj si preiskovalni organi držav članic izmenjujejo dobro prakso s tega področja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba spremljati kmetijske plačilne agencije v državah članicah in zagotoviti njihovo formalno in neformalno neodvisnost ter uskladiti njihovo delo s pravili EU, k izboljšanju kontrolnega sistema pa lahko prispevajo naključni inšpekcijski pregledi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba finančno uredbo, zlasti njen člen 61, spoštovati in izvajati v vseh državah članicah ter jo uporabljati za vsa plačila sredstev EU, vključno z neposrednimi plačili za kmetijstvo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj predlaga centraliziran pritožbeni mehanizem na ravni Unije, da bi podprla posameznike, ki se morajo spopadati z nepoštenimi praksami prilaščanja zemljišč in ustrahovanjem kriminalnih združb, tako da jim omogoči hitro vložitev pritožbe pri Komisiji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice, naj začnejo hitro izvajati Direktivo (EU) 2019/1937 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (11) (direktiva o žvižgačih), ter med njenim izvajanjem uvedejo pravna varovala za posameznike in neodvisne organe, ki razkrivajo korupcijo, kot so novinarji, žvižgači, neodvisni mediji in nevladne organizacije, ki se borijo proti korupciji; poziva vse države članice, naj vzpostavijo celovite okvire za zaščito žvižgačev; poudarja, kako nujna je ta zahteva, saj se poroča o vse več fizičnih napadih na novinarje, v nekaterih državah članicah je vse več strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti in zakonov o varnosti, sprejetih po hitrem postopku, ki kriminalizirajo širjenje podob ali podatkov v zvezi z uradniki organov kazenskega pregona ter na tak način preprečujejo novinarsko delo in omejujejo odgovornost nacionalnih organov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Komisija in urad OLAF ugotovila, da so goljufije pri javnih razpisih in javnih naročilih zelo razširjene med goljufi; ugotavlja, da so med najpogostejšimi načini spodkopavanja postopkov javnih naročil nedovoljeno dogovarjanje med posamezniki in organizacijami, uporaba lažnih računov, ustanavljanje lažnih podjetij in poverilnic ter preusmerjanje namenskih sredstev; poudarja, da se goljufije pogosto izvajajo na mednarodni ravni in lahko vključujejo več držav EU in tretjih držav, zaradi česar jih je težko prepoznati in razkrinkati; obžaluje, da v številnih državah članicah ni posebne zakonodaje proti organiziranemu kriminalu; poudarja, da je pravočasno sodelovanje med nacionalnimi organi kazenskega pregona ključni element učinkovitega odziva na mednarodni kriminal; poziva ustrezne organe EU in nacionalne organe, naj izboljšajo interoperabilnost svojih sistemov, olajšajo pravočasno izmenjavo informacij ter okrepijo sodelovanje in skupne operacije za boj proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu; zato poziva, naj se okrepi nadnacionalna narava boja proti goljufijam in uskladi kazenska zakonodaja v državah članicah za boj proti organiziranemu kriminalu, saj je to bistvenega pomena; spodbuja Komisijo, naj oblikuje skupni okvir pravil, ki bi državam članicam omogočal prenos kazenskih postopkov v drugo državo članico, s čimer bi se izognili vzporednim preiskavam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 prinesla nove priložnosti za goljufe in organizirani kriminal; se z zaskrbljenostjo seznanja z ugotovitvijo Europola, da se je povečal obseg kriminalnih dejavnosti, povezanih s koronavirusom – na primer kibernetski kriminal, goljufije in ponarejanje, vključno z zdravstveno in osebno zaščitno opremo; opozarja na prevare in lažne ponudbe cepiv, ki so jih odkrile države EU, kot na primer škodljivega ravnanja, saj so goljufi poskušali prodati več kot 1,1 milijarde odmerkov cepiva za skupno ceno več kot 15,4 milijarde EUR; poudarja, da je nevarnost zaradi nezakonite prodaje lažnih digitalnih potrdil v zvezi s covidom-19 vse večja, saj so bili odkriti številni primeri v več državah članicah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen zaradi ocene iz poročila o zaščiti finančnih interesov, da je v letu 2019 sedem držav članic odkrilo goljufije v zvezi z zdravstveno infrastrukturo in da so kršitve pravil o javnem naročanju prav to infrastrukturo še posebej prizadele; poudarja, da so izredni postopki javnih naročil zaradi pandemije covida-19 te težave še zaostrili; poudarja, da je treba pri postopkih v izrednih razmerah spoštovati enake standarde preglednosti in odgovornosti kot pri rednih postopkih; poziva Komisijo in organe držav članic, naj te postopke dopolnijo z uporabo orodij za zmanjševanje tveganja, pri čemer naj se osredotočijo na preprečevanje, pa tudi s celovitim naknadnim nadzorom in pregledom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zelo zaskrbljen zaradi pričakovanj Europola, da bo recesija po pandemiji ustvarila nove priložnosti za organizirani kriminal; opozarja, da organizirani kriminal vedno sledi denarju in da mu povečanje porabe EU brez primere v skladu z načrtom za okrevanje NextGenerationEU ponuja izjemne priložnosti za zlorabo sredstev; poudarja, da je treba ob tem doslej največjem povečanju porabe zagotoviti tudi ustrezna sredstva, ki jih je treba dodeliti ustreznim institucijam, ki se na ravni EU in nacionalni ravni borijo proti korupciji, goljufijam in organiziranemu kriminalu; v zvezi s tem opozarja, da bi morala uporaba novih tehnologij, kot sta podatkovna zbirka Arachne in sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev, postati obvezen element pri izvrševanju proračuna EU; znova poziva Svet, naj Evropskemu računskemu sodišču nameni 40 dodatnih delovnih mest za revizorje, ter poziva OLAF in Evropsko javno tožilstvo, naj zagotovita zadostna sredstva za odkrivanje in pregon kriminalnih dejavnosti, katerih cilj je sveženj NextGenerationEU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so organizirani kriminalci, zlasti takšni, ki delujejo po vzoru mafije, v preteklosti svoje dejavnosti že usmerili v obnovljive vire energije; opozarja, da lahko hudodelske združbe, ki so v tem sektorju že dejavne, zlahka prestrežejo sredstva za ekološki prehod, ki predstavljajo znaten delež sredstev NextGenerationEU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen tudi zaradi dejavnosti, s katerimi si organizirani kriminal pomaga, kot so pranje denarja, kibernetska kriminaliteta, ponarejanje dokumentov, korupcija, lažna registracija in slamnata podjetja; poudarja, da ta dejanja organom preprečujejo, da bi učinkovito spremljali, ali se denar EU porablja, kot je bilo predvideno; |
| --- | --- |

23.

Ocene finančnih posledic organiziranega kriminala

| 24. | je zaskrbljen, ker je bila presoja obsega in resnosti vpliva organiziranega kriminala na proračun EU večkrat ocenjena kot izjemno težka ali celo nemogoča, med drugim ker države članice različno opredeljujejo organizirani kriminal in ker ni zanesljivih ocen o razmerah, to pa otežuje prizadevanja za usklajevanje ukrepov ter preiskovanje in pregon primerov; obžaluje, da Komisija in nacionalni organi nimajo vpogleda v obseg, naravo in vzroke goljufij in da do danes še niso pripravili dosledne presoje neodkritih goljufij; poudarja, da pomanjkanje zanesljivih ocen preprečuje natančno presojo razmer, kar ovira boj proti organiziranemu kriminalu; poziva ustrezne nacionalne organe, naj izboljšajo zbiranje podatkov in povečajo zanesljivost podatkov, posredovanih Komisiji; poziva Komisijo, naj se usklajuje in sodeluje z organi držav članic, da bi celovito ocenila dejanski obseg, naravo in vzroke goljufij po vsej EU, pri čemer naj vključi ustrezne agencije EU in sodeluje s partnerji iz sosednjih držav EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je v poročilu o zaščiti finančnih interesov za leto 2019 na strani odhodkov omenjenih 514 goljufij v vrednosti 381,4 milijona EUR, na strani prihodkov pa 425 goljufij v skupnem znesku 79,7 milijona EUR; poudarja pa, da ta dva zneska ne predstavljata dejanskega obsega goljufij, ki je verjetno občutno večji; poudarja tudi, da vseh goljufij ne zagreši organizirani kriminal, zlasti ne na strani odhodkov, kjer so storilci pogosto posamezniki ali posamezna podjetja, med njimi pa so lahko tudi visoki javni ali vladni uradniki; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da si je po podatkih iz nedavnih študij organizirani kriminal prisvojil med 2,7 % in 3,6 % skupnih izdatkov za javna naročila EU; obžaluje, da to pomeni, da bi si utegnil organizirani kriminal v obdobju 2014–2020 nezakonito prisvojiti sredstva iz kohezijskih skladov EU v višini 1,9 do 2,6 milijarde EUR; ugotavlja, da ta ocena ni zanesljiva zaradi omejenih podatkov, vendar še vedno nakazuje na resnost problema; |
| --- | --- |

26.

| 27. | z zaskrbljenostjo poudarja, da je korupcija del skoraj vseh dejavnosti kriminalnih združb in da resno ogroža finančne interese EU, saj naj bi izguba BDP po ocenah znašala med 170 in 990 milijardami EUR, za EU pa več kot 5 milijard EUR letno samo v delu proračuna, ki se nanaša na javna naročila (12); |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da je po ocenah Europola zaradi organiziranega kriminala vsako leto izgubljenih od 40 do 60 milijard EUR, in sicer na račun posebne goljufije z DDV znotraj Unije, namreč goljufije z neobstoječim trgovcem (MTIC); poudarja, da večino izgub DDV nosijo države članice, saj se le 0,3 % pobranega DDV prenese v proračun EU; poudarja, da so lastna sredstva iz naslova DDV v letu 2019 kljub temu predstavljala 11,97 % skupnih prihodkov proračuna EU, kar kaže, da izgube DDV, ki so jih povzročile kriminalne združbe, resno vplivajo na prihodke EU; |
| --- | --- |

28.

Revizijski in nadzorni ukrepi proti organiziranemu kriminalu

| 29. | obžaluje, da je Komisija odkrila pomanjkljivosti v svojem sistemu za zbiranje podatkov in analize v boju proti goljufijam, pri uporabi sistemov za poročanje, kot sta sistema EDES in Arachne, v državah članicah, pa tudi pri pretoku informacij; ugotavlja, da je bila zakonodaja EU o izmenjavi informacij o čezmejnem kriminalu posodobljena šele pred kratkim in ne zajema vseh ustreznih organov, kar ovira učinkovito izmenjavo informacij med organi EU in državami članicami; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je direktiva o zaščiti finančnih interesov pomemben korak k boljši zaščiti proračuna EU, saj vsebuje enotno opredelitev kaznivih dejanj in zlorabe sredstev ter usklajuje sankcije za kazniva dejanja zoper finančne interese EU; ceni, da direktiva določa jasne postopke poročanja in preiskovanja, opredeljuje spremljanje okvira za obvladovanje tveganja goljufij ter spodbuja uporabo informacij, podatkovnih zbirk in podatkovne analitike v državah članicah; pozdravlja nedavno oceno Komisije o izvajanju direktive o zaščiti finančnih interesov in dejstvo, da so vse države članice predložile uradno obvestilo o popolnem prenosu te direktive v nacionalno zakonodajo (13); je vseeno zaskrbljen nad tem, v kolikšni meri je bila direktiva prenesena v nacionalno zakonodajo; opozarja, da je Komisija v več državah članicah ugotovila težave s skladnostjo; ugotavlja, da te težave med drugim zadevajo opredelitev kaznivih dejanj („goljufije, ki škodijo finančnim interesom Unije“, „pranje denarja“, „korupcijo“, „odtujitev“), odgovornost pravnih in fizičnih oseb in sankcije zanje ter obveznost držav članic, da Komisiji letno sporočajo statistične podatke; poziva države članice, naj svojo nacionalno zakonodajo v celoti uskladijo z zahtevami direktive o zaščiti finančnih interesov, in poziva Komisijo, naj pozorno spremlja skladnost v državah članicah, saj je pravilen prenos bistvenega pomena za to, da se Evropskemu javnemu tožilstvu omogoči izvajanje učinkovitih preiskav in pregona; poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bi poskrbela za pravilen in celovit prenos, vključno z možnostjo postopkov za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja ustanovitev Evropskega javnega tožilstva, katerega naloga je preiskovanje, pregon in obtožba storilcev kaznivih dejanj zoper proračun EU, kar je pomembno orožje v boju proti goljufijam in organiziranemu kriminalu v EU; poziva, naj se Evropskemu javnemu tožilstvu dodelijo ustrezna sredstva in človeški viri; meni, da je vloga Evropskega javnega tožilstva še posebej obetavna v boju proti čezmejnemu kriminalu, ki je povezan s proračunom Unije, saj so nacionalni organi pri pregonu omejeni z državnimi mejami, drugi organi EU (kot so Eurojust, Europol in OLAF) pa nimajo potrebnih preiskovalnih pooblastil in pooblastil za kazenski pregon; ugotavlja, da je mandat Evropskega javnega tožilstva opredeljen v direktivi o zaščiti finančnih interesov in vključuje boj proti goljufijam v zvezi z odhodki in prihodki EU, goljufijam na področju DDV, pranju denarja, korupciji in sodelovanju v hudodelskih združbah; poudarja, da so te točke ključnega pomena v boju proti organiziranemu kriminalu, in verjame, da bo Evropsko javno tožilstvo učinkovito orodje za boj proti kriminalnim združbam, ki vplivajo na proračun EU; obžaluje, da se pet držav članic še ni pridružilo Evropskemu javnemu tožilstvu, in jih poziva, naj sprejmejo potrebne ukrepe za pridružitev; poziva Komisijo, naj medtem okrepi nadzor nad temi državami članicami; obžaluje, da nekateri evropski delegirani tožilci še niso bili imenovani, na primer v Sloveniji, v številnih drugih državah članicah pa je prišlo do precejšnjih zamud; poudarja, da to precej zmanjšuje učinkovitost in uspešnost vseevropskega boja proti čezmejnemu kriminalu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da se je treba bolje spopasti s čezmejnimi kaznivimi dejanji zoper okolje, ki vplivajo na biotsko raznovrstnost in naravne vire, kot so nezakonita trgovina z rastlinami in živalmi, nezakonita sečnja in trgovina z lesom, nezakonita trgovina z odpadki; poziva Komisijo, naj začne delo za razširitev mandata Evropskega javnega tožilstva, da bi bila zajeta tudi čezmejna kazniva dejanja zoper okolje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da je Komisija za Evropsko javno tožilstvo oblikovala tak kadrovski načrt, ki mu ne omogoča, da bi učinkovito izpolnjeval svoj mandat; poudarja, da Evropsko javno tožilstvo potrebuje dovolj osebja za svojo glavno nalogo, namreč boj proti čezmejnemu kriminalu, ki vpliva na proračun EU; obžaluje, da trenutno nima dovolj analitikov in finančnih preiskovalcev, ki bi podpirali tožilske dejavnosti evropskih delegiranih tožilcev; obžaluje, da se operativni uslužbenci Evropskega javnega tožilstva trenutno osredotočajo predvsem na registracijo primerov in ne na pregon; obžaluje, da Evropsko javno tožilstvo opozarja na hudo pomanjkanje dodatnih usposobljenih pravnih strokovnjakov in strokovnjakov za informacijsko tehnologijo, pa tudi upravnega osebja, ki bi omogočili nemoteno delovanje; poudarja, da Evropsko javno tožilstvo letno obravnava 2 000 zadev, poleg tega pa odpravlja tudi zaostanek, v katerem se je nakopičilo 3 000 zadev; je zaskrbljen, da se bo obseg dela Evropskega javnega tožilstva v prihodnjih letih še povečal, saj so bili v času krize zaradi covida-19 v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost mobilizirani doslej največji zneski brez primere, postopki javnih naročil pa pospešeni; poudarja, da kadrovski načrt Komisije za Evropsko javno tožilstvo za leto 2022 ne zadošča. da bi bilo mogoče odpraviti pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo Evropsko javno tožilstvo; poudarja, da bodo, ko gre za zaščito proračuna, koristi Evropskega javnega tožilstva precej večje od stroškov zanj; odločno poziva Komisijo, naj poveča proračun in kvalificirano osebje, ki sta na voljo Evropskemu javnemu tožilstvu, da bo lahko slednje v boju proti kriminalu izkoristilo ves potencial; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 in njegovo osredotočenost na učinkovito in pravočasno izmenjavo informacij med organi EU in državami članicami, na primer z večjo interoperabilnostjo informacijskih sistemov EU in povezavami z ustreznimi podatkovnimi zbirkami med državami članicami; ceni zavezo Komisije, da bo poenostavila sodelovanje na področju kazenskega pregona in v celoti izkoristila potencial obstoječih orodij, kot je Evropska večdisciplinarna platforma proti grožnjam kriminala (EMPACT); pozdravlja namero Komisije, da bo izboljšala izmenjavo informacij in sodelovanje med Europolom, Eurojustom in državami nečlanicami EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja osredotočenost Komisije na preprečevanje vdora organiziranega kriminala v zakonito gospodarstvo, na primer s pregledom okvira EU proti pranju denarja in obstoječih protikorupcijskih pravil EU; pozdravlja tudi to, da je osredotočena na prilagoditev kazenskega pregona digitalni dobi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da pranje denarja storilcem kaznivih dejanj omogoča, da ostane njihov dobiček neodkrit, in da je ponudba storitev pranja denarja sama po sebi postala donosen posel za kriminalne združbe; poudarja, da to znatno vpliva na finančne interese Unije in držav članic, saj ostane nezaseženih kar 98 % ocenjene premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ki je tako še naprej na voljo storilcem kaznivih dejanj; meni, da je boj proti pranju denarja bistven za to, da bi kriminalnim združbam preprečili zlorabo sredstev; je zelo zaskrbljen zaradi ugotovitev Računskega sodišča (14), da so ukrepi EU za preprečevanje pranja denarja razdrobljeni in slabo usklajeni, da je obstoječi pravni okvir nedosleden in še vedno ni v celoti prenesen v zakonodajo vseh držav članic ter da ga lahko izkoriščajo storilci kaznivih dejanj; izreka pohvalo Komisiji za novi zakonodajni sveženj, katerega cilj je revizija okvira za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, saj gre za enotni sklop pravil, ki predstavlja velik korak naprej v boju proti pranju denarja in bo omogočil enotno uporabo zakonodaje o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja zlasti predlog za ustanovitev nove agencije EU, Organa za preprečevanje pranja denarja (AMLA), in poudarja, da ji je treba zagotoviti ustrezne človeške in finančne vire, da bo lahko začela delovati s polno paro; obžaluje, da agencija predvidoma ne bo ustanovljena pred letom 2023, brez omejitev pa bo začela delovati šele leta 2026; poudarja, da so sedanja vprašanja v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma zelo pereča, zato se ne sme izgubljati še več dragocenega časa; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne ukrepe za obravnavo aktualnih vprašanj, preden bo začel organ AMLA delovati s polno paro; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja tudi nove predloge Komisije o kriptosredstvih, pri katerih gre za pretežno neregulirani sektor, ki ga v veliki meri izkoriščajo organizirani kriminalci, ki na trgu kriptovalut nekaznovano prenašajo velike tokove nezakonitega denarja; opozarja, da nekatere kriptovalute omogočajo anonimnost, zato se čedalje pogosteje uporabljajo za nezakonite dejavnosti; poziva države članice, naj družbe, ki izdajajo kriptovalute, spodbujajo k uporabi analitičnih orodij, s katerimi bi ocenila morebitne nezakonite dejavnosti, povezane s cilji in naslovi prejemnikov, pa tudi k dosledni uporabi zakonodaje proti pranju denarja, kadar uporabniki kriptovalute pretvarjajo v tradicionalne valute; poudarja, da morajo biti za kriptovalute pristojni isti nadzorni organi kot za tradicionalne valute; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ugotavlja, da imajo enote za finančni nadzor pomembno vlogo pri odkrivanju primerov čezmejnega pranja denarja in financiranja terorizma; ugotavlja, da finančnoobveščevalne enote v EU delujejo na nacionalni ravni in da je Komisija ugotovila, da usklajevanje in izmenjava informacij med njimi nista zadostna (15); obžaluje, da prihaja do razlik v količini in vrsti podatkov, ki jih med seboj izmenjujejo finančnoobveščevalne enote; ugotavlja, da to ovira sodelovanje med njimi, kar negativno vpliva na njihovo zmožnost pravočasnega odkrivanja in preganjanja čezmejnega kriminala; |
| --- | --- |

39.

| 40. | obžaluje, da se pristopi držav članic k boju proti organiziranemu kriminalu močno razlikujejo, kar zadeva zakonodajo, strategije in operativne zmogljivosti; ugotavlja, da je to deloma posledica različnih ravni sprejemanja in izvajanja zakonodaje EU; je zaskrbljen, da prihaja v vlogi in zmogljivosti služb za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) v državah članicah do razlik, najverjetneje ker zakonodaja EU njihovega mandata ne opredeljuje dovolj natančno in otežuje usklajevanje na nacionalni ravni in ravni EU; izraža zaskrbljenost zaradi dejstva, da prizadevanja za boj proti goljufijam, ki vključujejo sredstva EU, običajno niso obravnavana enako prednostno kot goljufije, ki vključujejo nacionalne odhodke; na to še posebej opozarja dejstvo, da države članice za več kot polovico preiskav urada OLAF ne zagotovijo nadaljnje obravnave, še manj pa jih pride do tožilstva; močno obžaluje, da se nekatere države članice vztrajno odločajo, da ne bodo izvajale priporočil, ki jih urad OLAF poda po končani preiskavi, prav tako pa ne uvajajo sodnih ukrepov za izterjavo sredstev EU, pridobljenih s poneverbo; poziva Komisijo, naj uporabi svoje pristojnosti in sprejme ukrepe, s katerimi bi zagotovila pravočasno in pravilno izvajanje zakonodaje EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | obžaluje, da sodeč po nedavnih raziskavah nekatere države članice goljufij, ki vključujejo sredstva EU, ne posvečajo enako mero pozornosti kot goljufijam, ki zadevajo odhodke na državni ravni; ugotavlja, da je Komisija sicer države članice spodbujala k razvoju državnih strategij za boj proti goljufijam, vendar je to storilo le 13 držav članic, nobena od njih pa ni uporabila predloge, ki jo je pripravila Komisija; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da te razlike med državami članicami ovirajo učinkovito sodelovanje; zato poziva Komisijo, naj sprejme odločnejše ukrepe, da bodo morale države članice obvezno določiti pravila za preprečevanje goljufij v škodo EU; |
| --- | --- |

41.

Sklepne ugotovitve

| 42. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupen pristop za ocenjevanje učinka organiziranega kriminala na sredstva EU in presodi učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice sprejele za reševanje tega problema; meni, da je nujna pravočasna, celovita in učinkovita izmenjava informacij, zato poudarja, kako pomembno je uskladiti opredelitve, da bi dobili primerljive podatke med organi EU in državami članicami, na podlagi katerih bi lahko ocenili posledice organiziranega kriminala za finance EU in hitro ukrepali proti njemu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je zaskrbljen, ker različni pristopi v državah članicah onemogočajo učinkovito čezmejno reševanje tega problema, kriminalci pa lahko nadaljujejo svoje dejavnosti, ne da bi morali zanje odgovarjati; poziva države članice, naj v boju proti organiziranemu kriminalu tesno sodelujejo z organi EU in med seboj ter uporabijo orodja in storitve Unije, da bi čim bolj povečali izmenjavo podatkov in olajšali čezmejno sodelovanje pri boju zoper organizirani kriminal v škodo proračuna EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice in Komisijo, naj razmislijo o bolj usklajeni rabi vseh razpoložljivih orodij za odkrivanje goljufij in boj proti njim, zlasti platformo Arachne in sistem EDES; poudarja, da je interoperabilnost sistemov Arachne, EDES ter institucionalnih in državnih podatkovnih zbirk bistvena za učinkovito izmenjavo informacij pri preprečevanju in odkrivanju goljufij v škodo proračuna EU; obžaluje, da imata Arachne in EDES trenutno omejeno področje uporabe, države članice pa še niso dovolj seznanjene z njima in ju ne uporabljajo dovolj pogosto; v zvezi s tem poudarja, da sistem EDES zajema neposredno in posredno upravljana sredstva, ne pa tudi sredstev v okviru deljenega upravljanja, čeprav ta predstavljajo približno 80 % odhodkov EU; poziva Komisijo, naj v področje uporabe sistema EDES zajame tudi ta sredstva; znova poziva Komisijo in zlasti države članice v Svetu, naj uvedejo obvezno uporabo sistema Arachne; poziva Komisijo, naj znova oceni okvir za izmenjavo podatkov med institucijami EU in z državami članicami, da bi čim bolj povečali stopnjo učinkovite izmenjave informacij, obenem pa spoštovali zahteve glede varstva podatkov; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj države članice podpre pri usposabljanju nacionalnih organov, da bodo orodja, kot sta EDES in Arachne, uporabljali čim bolj učinkovito in v skladu s standardi EU za poročanje; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami analizira težave, s katerimi se srečujejo nacionalni organi pri uporabi sistemov EDES in Arachne, izda posebna priporočila ter izboljša obstoječe splošne smernice in prijaznost teh orodij do uporabnikov; obžaluje, da nekatere države članice nasprotujejo uporabi teh orodij, saj jih je strah, da se bo povečala birokracija; poudarja, da lahko ta orodja, če so ustrezno vpeljana v delovni proces, birokracijo dejansko zmanjšajo; poziva države članice, naj znova razmislijo o svojem stališču glede tega vprašanja, Komisijo pa, naj države članice še naprej opominja na prednosti sistemov EDES in Arachne; poziva k uvedbi programov usposabljanja za preprečevanje pranja denarja, ki bodo organom omogočili, da odkrijejo tveganje morebitnih goljufij pred izplačilom sredstev, zlasti na področju identifikacije končnih prejemnikov in nerazkrite udeležbe politično izpostavljenih oseb pri subvencijah, projektih in nepovratnih sredstvih SKP; |
| --- | --- |

45.

| 46. | meni, da je uredba o skupnih določbah (16), ki določa skupna pravila za evropske strukturne in investicijske sklade, Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad plus in Kohezijski sklad, še eden v vrsti pomembnih elementov, s katerimi se preprečuje, da bi organizirani kriminal zlorabljal sredstva EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je v boju proti organiziranemu kriminalu pomembno doseči, da ta postane manj donosen; v zvezi s tem opozarja na delo urada OLAF, katerega preiskave so ključno orodje v boju proti goljufijam; obžaluje, da je delež vloženih obtožb na podlagi priporočil urada OLAF državam članicam majhen in celo upada, saj se je s 53 % v obdobju 2007–2014 zmanjšal na 37 % v obdobju 2016–2020; ugotavlja tudi, da v zadnjih letih ni bilo ocenjeno, kolikšen delež zneskov, ki naj bi jih po priporočilih izterjali, je bil dejansko izterjan, in da naj bi po zadnji oceni za obdobje 2002–2016 znašal 30 odstotkov; poziva urad OLAF in Komisijo, naj raziščeta temeljne razloge, države članice pa, naj izpolnijo svojo pravno obveznost izterjave sredstev in tesno sodelujejo z organi Unije, da bi zagotovili učinkovito izterjavo sredstev, ki jih zlorablja organizirani kriminal, saj ostane nezaseženih kar 98 % ocenjene premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ki je tako še naprej na voljo storilcem kaznivih dejanj; poziva urad OLAF, naj zbere informacije o stopnji izterjave na podlagi finančnih priporočil ter jih objavi v svojih letnih poročilih; meni, da lahko odločni ukrepi za izterjavo sredstev, tudi s preventivnimi zasegi ali zasegi na podlagi vrednosti, hudodelske združbe odvrnejo od goljufij v škodo EU in tako zaščitijo njene finančne interese; poziva države članice, naj povečajo stopnjo zasega sredstev, povezanih z goljufijami, pri tem pa več pozornosti namenijo preventivnim ukrepom; poziva Komisijo, naj oceni možnost, da bi sedaj razdrobljeni pristop k odvzemu premoženjske koristi dopolnili z organom na ravni EU, ki bi bil pristojen za pravočasno in učinkovito izterjavo sredstev EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da bi morala biti preprečevanje goljufij in boj proti goljufijam, za katere je odgovoren organizirani kriminal, prednostna naloga organov upravljanja, organov za potrjevanje in revizijskih organov, prav tako pa bi morala biti predmet specializiranih finančnih preiskav; meni, da so za boj proti organiziranim kriminalnim združbam potrebna tudi strožja pravila in ukrepi o zamrznitvi in zaplembi premoženja, po potrebi tudi z začasnim zasegom premoženja enake vrednosti kot so sredstva, pridobljena s kaznivim dejanjem, s čimer bi preprečili, da bi se nezakonito pridobljena sredstva prenesla ali izginila pred zaključitvijo kazenskega postopka; poudarja, da je bistvenega pomena vložiti vsa prizadevanja, da bi izterjali sredstva, nezakonito prilaščena z goljufijami v škodo EU; odločno podpira učinkovitejše preiskave, s katerimi bi posegli v strukture organiziranega kriminala, ter poudarja, da morajo imeti organi pregona prednost pred storilci kaznivih dejanj, ki vse bolj uporabljajo nove tehnologije in izkoriščajo vsako priložnost za širitev svojih nezakonitih dejavnosti, tako na spletu kot zunaj njega; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(2)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

(3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(4)  UL L 172, 17.5.2021, str. 110.

(5)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(6)  UL L 274, 28.10.2019, str. 1.

(7)  https://www.oecd.org/gov/ethics/prevention-fraud-corruption-european-funds.pdf

(8)  https://ec.europa.eu/sfc/sites/default/files/EN-ORI-General%20Guidelines%20on%20National%20Anti-Fraud%20Strategies%20ARES%282016%296943965.pdf

(9)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0337.

(10)  Poročilo urada OLAF za leto 2020.

(11)  UL L 305, 26.11.2019, str. 17.

(12)  Rand Europe, 2016, The Cost of Non-Europe in the area of Organised Crime and Corruption: Priloga II: Korupcija (Stroški neukrepanja na ravni EU na področju organiziranega kriminala in korupcije: Priloga II: Korupcija).

(13)  Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (COM(2021)0536).

(14)  Posebno poročilo ERS št. 13/2021: „Prizadevanja EU za boj proti pranju denarja v bančnem sektorju so razdrobljena, izvajanje pa je nezadostno“.

(15)  Delovni dokument služb Komisije (SWD(2021)0190). Ocena učinka, priložena svežnju o preprečevanju pranja denarja, 20. julij 2021.

(16)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/48

---

P9_TA(2021)0502

Preprečevanje korupcije, nepravilne porabe ter poneverbe evropskih in nacionalnih javnih sredstev v primeru skladov za izredne razmere in na področjih porabe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o ovrednotenju ukrepov za preprečevanje korupcije, nepravilne porabe ter poneverbe evropskih in nacionalnih javnih sredstev v primeru skladov za izredne razmere in na področjih porabe, povezanih s kriznimi razmerami (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 310, 317 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 310, 317 in 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter o spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (6),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za leto 2019 (7) in letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) za leto 2019 (7) in letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2019,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 01/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi“,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 06/2019 z naslovom „Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje“,

| — | ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 06/2020 z naslovom „Tveganja, izzivi in priložnosti v odzivu gospodarske politike EU na krizo zaradi COVID-19“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda Evropskega računskega sodišča št. 06/2020 z naslovom „Tveganja, izzivi in priložnosti v odzivu gospodarske politike EU na krizo zaradi COVID-19“,

| — | ob upoštevanju Skupine držav proti korupciji (GRECO) in njenega 21. splošnega poročila o dejavnostih (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupine držav proti korupciji (GRECO) in njenega 21. splošnega poročila o dejavnostih (2020),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery (Javna integriteta za učinkovito odzivanje na covid-19 in okrevanje po njem), ki jo je OECD objavila aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery (Javna integriteta za učinkovito odzivanje na covid-19 in okrevanje po njem), ki jo je OECD objavila aprila 2020,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom „Korupcija v času pandemije“, objavljene maja 2020 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom „Korupcija v času pandemije“, objavljene maja 2020 (8),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. septembra 2020 z naslovom „31. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – 2019“ (COM(2020)0363) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 3. septembra 2020 z naslovom „31. letno poročilo o zaščiti finančnih interesov Evropske unije – Boj proti goljufijam – 2019“ (COM(2020)0363) in delovnih dokumentov služb Komisije, priloženih temu poročilu (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/2221 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. decembra 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva dodatne vire in ureditev izvrševanja, da se zagotovi pomoč za spodbujanje odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19 in njenih socialnih posledic ter za pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja družbe in gospodarstva (REACT-EU) (10),

| — | ob upoštevanju instrumenta za nujno pomoč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumenta za nujno pomoč,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/1017 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/1017 (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/785 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Unije Boj proti goljufijam in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 250/2014 (13),

| — | ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji in protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji in protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 4/2020 o predlogu 2020/0101 (COD) za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19, in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU), in o spremenjenem predlogu 2018/0196 (COD) za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča št. 4/2020 o predlogu 2020/0101 (COD) za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013, kar zadeva izredne dodatne vire in ureditev izvrševanja v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, da se zagotovi pomoč spodbujanju odprave posledic krize v okviru pandemije COVID-19, in pripravo zelenega, digitalnega in odpornega okrevanja gospodarstva (REACT-EU), in o spremenjenem predlogu 2018/0196 (COD) za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (14),

| — | ob upoštevanju Europolovega sporočila za javnost z dne 5. junija 2020 z naslovom Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre (Europol odpira Evropski center za finančni in gospodarski kriminal) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolovega sporočila za javnost z dne 5. junija 2020 z naslovom Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre (Europol odpira Evropski center za finančni in gospodarski kriminal) (15),

| — | ob upoštevanju Europolovega sporočila za javnost z dne 12. aprila 2021 z naslovom „Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence (Hud in organizirani kriminal v EU: koruptiven vpliv)“ (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolovega sporočila za javnost z dne 12. aprila 2021 z naslovom „Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence (Hud in organizirani kriminal v EU: koruptiven vpliv)“ (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruana Galizia in pravni državi na Malti (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruana Galizia in pravni državi na Malti (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2021 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam – letno poročilo za leto 2019 (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. junija 2021 o oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo opravljata Komisija in Svet (19),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0320/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A9-0320/2021),

| A. | ker je finančni in gospodarski kriminal poimenovanje za nezakonita dejanja posameznika ali skupine posameznikov, s katerimi želijo pridobiti gospodarsko ali poklicno korist, in med drugim vključuje korupcijo, goljufijo, prisilo, nedovoljeno dogovarjanje, oviranje, pranje denarja in financiranje terorizma; |
| --- | --- |

A.

ker je finančni in gospodarski kriminal poimenovanje za nezakonita dejanja posameznika ali skupine posameznikov, s katerimi želijo pridobiti gospodarsko ali poklicno korist, in med drugim vključuje korupcijo, goljufijo, prisilo, nedovoljeno dogovarjanje, oviranje, pranje denarja in financiranje terorizma;

| B. | ker so javnozdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, ter posledične izredne gospodarske razmere in socialni nemiri prisilili EU in javne organe držav članic, da so poiskali dodatna sredstva oziroma sodelovali pri njihovem upravljanju ter znatno in hitro povečali porabo; |
| --- | --- |

B.

ker so javnozdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija covida-19, ter posledične izredne gospodarske razmere in socialni nemiri prisilili EU in javne organe držav članic, da so poiskali dodatna sredstva oziroma sodelovali pri njihovem upravljanju ter znatno in hitro povečali porabo;

| C. | ker sta mehanizem za okrevanje in odpornost z več kot 670 milijardami EUR in REACT-EU v višini več kot 50 milijard EUR učinkoviti orodji za pomoč državam EU pri okrevanju; ker je bilo v kohezijski politiki že spomladi 2020 poskrbljeno za nujno pomoč v višini 11,2 milijarde EUR za podjetja, 7,6 milijarde EUR za prerazporeditve za zdravstvene ukrepe v EU in 4,1 milijarde EUR za neposredno podporo delavcem; |
| --- | --- |

C.

ker sta mehanizem za okrevanje in odpornost z več kot 670 milijardami EUR in REACT-EU v višini več kot 50 milijard EUR učinkoviti orodji za pomoč državam EU pri okrevanju; ker je bilo v kohezijski politiki že spomladi 2020 poskrbljeno za nujno pomoč v višini 11,2 milijarde EUR za podjetja, 7,6 milijarde EUR za prerazporeditve za zdravstvene ukrepe v EU in 4,1 milijarde EUR za neposredno podporo delavcem;

| D. | ker je Komisija 2. aprila 2020 v odziv EU na izbruh covida-19 predlagala aktiviranje instrumenta za nujno pomoč; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija 2. aprila 2020 v odziv EU na izbruh covida-19 predlagala aktiviranje instrumenta za nujno pomoč;

| E. | ker je odločitev o njegovi aktivaciji sprejel Svet sam, ne da bi Parlament pri tem sodeloval v skladu z določbami o aktiviranju iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2016/369 (uredba o instrumentu za nujno pomoč) (20); |
| --- | --- |

E.

ker je odločitev o njegovi aktivaciji sprejel Svet sam, ne da bi Parlament pri tem sodeloval v skladu z določbami o aktiviranju iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2016/369 (uredba o instrumentu za nujno pomoč) (20);

| F. | ker je instrument NextGenerationEU začasen instrument za okrevanje v vrednosti približno 800 milijard EUR v tekočih cenah, ki naj bi prispeval k okrevanju EU po pandemiji covida-19 ter k oblikovanju bolj digitalne in odpornejše Evrope; |
| --- | --- |

F.

ker je instrument NextGenerationEU začasen instrument za okrevanje v vrednosti približno 800 milijard EUR v tekočih cenah, ki naj bi prispeval k okrevanju EU po pandemiji covida-19 ter k oblikovanju bolj digitalne in odpornejše Evrope;

| G. | ker je bila zaradi pereče narave krize marsikje omogočena večja prožnost postopkov javnega naročanja in metod nadzora, da bi se pospešilo njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

G.

ker je bila zaradi pereče narave krize marsikje omogočena večja prožnost postopkov javnega naročanja in metod nadzora, da bi se pospešilo njihovo izvajanje;

| H. | ker v načrtih za odzivanje niso dovolj upoštevani upravljanje, problem nezakonitih dejavnosti, kot so korupcija in goljufije, ter ukrepi za preprečevanje nepravilnosti, ki niso goljufije; |
| --- | --- |

H.

ker v načrtih za odzivanje niso dovolj upoštevani upravljanje, problem nezakonitih dejavnosti, kot so korupcija in goljufije, ter ukrepi za preprečevanje nepravilnosti, ki niso goljufije;

| I. | ker se v krizah ponujajo številne priložnosti za kršitve integritete in bi se lahko povečale goljufije in korupcija, zlasti pri javnih naročilih in svežnjih gospodarskih spodbud ter v javnih organizacijah; |
| --- | --- |

I.

ker se v krizah ponujajo številne priložnosti za kršitve integritete in bi se lahko povečale goljufije in korupcija, zlasti pri javnih naročilih in svežnjih gospodarskih spodbud ter v javnih organizacijah;

| J. | ker v skladu z ugotovitvami Računskega sodišča preprečevanju goljufij ni namenjeno dovolj pozornosti, Komisija pa nima izčrpnih informacij o obsegu, naravi in vzrokih goljufij; ker so uradni statistični podatki o odkritih goljufijah nepopolni in ker Komisija še ni opravila nobene ocene neodkritih goljufij (21); |
| --- | --- |

J.

ker v skladu z ugotovitvami Računskega sodišča preprečevanju goljufij ni namenjeno dovolj pozornosti, Komisija pa nima izčrpnih informacij o obsegu, naravi in vzrokih goljufij; ker so uradni statistični podatki o odkritih goljufijah nepopolni in ker Komisija še ni opravila nobene ocene neodkritih goljufij (21);

| K. | ker je korupcija velika grožnja v zasebnem in javnem življenju ter nesorazmerno vpliva na najbolj ranljive skupine, saj povzroča izgubo virov, kar ogroža dolgoročno rast, socialno zaščito in pravičen dostop do javnih storitev (vključno z zdravstvom, izobraževanjem in pravosodjem), vse to pa načenja zaupanje javnosti, povečuje socialne neenakosti in spodkopava temeljne vrednote Unije; ker je zelo pomembno bolje pojasniti vzroke korupcije, da bi se lahko učinkovito borili proti temu pojavu in njegovim škodljivim posledicam; |
| --- | --- |

K.

ker je korupcija velika grožnja v zasebnem in javnem življenju ter nesorazmerno vpliva na najbolj ranljive skupine, saj povzroča izgubo virov, kar ogroža dolgoročno rast, socialno zaščito in pravičen dostop do javnih storitev (vključno z zdravstvom, izobraževanjem in pravosodjem), vse to pa načenja zaupanje javnosti, povečuje socialne neenakosti in spodkopava temeljne vrednote Unije; ker je zelo pomembno bolje pojasniti vzroke korupcije, da bi se lahko učinkovito borili proti temu pojavu in njegovim škodljivim posledicam;

| L. | ker je v EU dejavnih vse več organiziranih kriminalnih združb, ki pogosto delujejo čezmejno; ker postaja ta pojav vse bolj kompleksen, saj se zaradi globalizacije in novih tehnologij pojavljajo novi kriminalni trgi in načini delovanja, kar omogoča delovanje povsod po svetu in v vsakem trenutku; |
| --- | --- |

L.

ker je v EU dejavnih vse več organiziranih kriminalnih združb, ki pogosto delujejo čezmejno; ker postaja ta pojav vse bolj kompleksen, saj se zaradi globalizacije in novih tehnologij pojavljajo novi kriminalni trgi in načini delovanja, kar omogoča delovanje povsod po svetu in v vsakem trenutku;

| M. | ker tehnologija prinaša nove zmogljivosti odkrivanja in spremljanja ter s tem zmanjšuje breme preiskovalcev in omogoča oblikovanje pametnejših izvršilnih ukrepov; |
| --- | --- |

M.

ker tehnologija prinaša nove zmogljivosti odkrivanja in spremljanja ter s tem zmanjšuje breme preiskovalcev in omogoča oblikovanje pametnejših izvršilnih ukrepov;

| N. | ker je celovitost finančnega sistema Unije odvisna od preglednosti gospodarskih in drugih pravnih subjektov, skladov in podobnih pravnih ureditev; |
| --- | --- |

N.

ker je celovitost finančnega sistema Unije odvisna od preglednosti gospodarskih in drugih pravnih subjektov, skladov in podobnih pravnih ureditev;

| O. | ker je Komisija sprejela številne ukrepe za odpravo tveganj, povezanih s korupcijo in zlorabo sredstev v Uniji, med drugim je bil dosežen napredek pri zakonodajnih predlogih o preprečevanju pranja denarja, zaščiti žvižgačev, javnih naročilih in evropskem mehanizmu pravne države; |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija sprejela številne ukrepe za odpravo tveganj, povezanih s korupcijo in zlorabo sredstev v Uniji, med drugim je bil dosežen napredek pri zakonodajnih predlogih o preprečevanju pranja denarja, zaščiti žvižgačev, javnih naročilih in evropskem mehanizmu pravne države;

| P. | ker po navedbah iz najnovejšega poročila organizacije Transparency International in centra Svetovne zdravstvene organizacije za sodelovanje (22) Evropska komisija s pretiranim redigiranjem, da bi zakrila dele besedila v pogodbah na osnovi vnaprejšnjih dogovorov o nabavi, ne spoštuje docela lastnih zavez o preglednosti in mednarodnih načel dobre prakse glede preglednosti javnih naročil; ker je Komisija vseeno zakonsko obvezana spoštovati določbe finančne uredbe in ker je potrebna boljša struktura, da se bo lahko ob prihodnjih krizah hitreje odzvala; |
| --- | --- |

P.

ker po navedbah iz najnovejšega poročila organizacije Transparency International in centra Svetovne zdravstvene organizacije za sodelovanje (22) Evropska komisija s pretiranim redigiranjem, da bi zakrila dele besedila v pogodbah na osnovi vnaprejšnjih dogovorov o nabavi, ne spoštuje docela lastnih zavez o preglednosti in mednarodnih načel dobre prakse glede preglednosti javnih naročil; ker je Komisija vseeno zakonsko obvezana spoštovati določbe finančne uredbe in ker je potrebna boljša struktura, da se bo lahko ob prihodnjih krizah hitreje odzvala;

| Q. | ker je za zajezitev korupcije nujno naslednje: odgovornost vlad za reforme, javna podpora, mednarodno sodelovanje ter skupna prizadevanja s civilno družbo in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

Q.

ker je za zajezitev korupcije nujno naslednje: odgovornost vlad za reforme, javna podpora, mednarodno sodelovanje ter skupna prizadevanja s civilno družbo in zasebnim sektorjem;

| R. | ker so v času velikih pričakovanj, hudih pritiskov in izdatkov brez primere za reševanje tega izziva odgovorni javni uslužbenci, ki potrebujejo ustrezno podporo, da se bodo lahko soočili s strožjimi strokovnimi standardi in novimi težavami pri izpolnjevanju svojih nalog; ker poleg tega uslužbenci morda niso takoj seznanjeni s primeri nasprotja interesov; |
| --- | --- |

R.

ker so v času velikih pričakovanj, hudih pritiskov in izdatkov brez primere za reševanje tega izziva odgovorni javni uslužbenci, ki potrebujejo ustrezno podporo, da se bodo lahko soočili s strožjimi strokovnimi standardi in novimi težavami pri izpolnjevanju svojih nalog; ker poleg tega uslužbenci morda niso takoj seznanjeni s primeri nasprotja interesov;

| S. | ker obstajajo dokazi, da profesionalizacija in ustrezne plače pri javnem naročanju javne uslužbence odvračajo od korupcije (23); |
| --- | --- |

S.

ker obstajajo dokazi, da profesionalizacija in ustrezne plače pri javnem naročanju javne uslužbence odvračajo od korupcije (23);

| T. | ker naj bi Lizbonska pogodba povečala vlogo Evropskega parlamenta in tako prinesla boljšo usklajenost, strožji parlamentarni nadzor in večjo demokratično odgovornost; |
| --- | --- |

T.

ker naj bi Lizbonska pogodba povečala vlogo Evropskega parlamenta in tako prinesla boljšo usklajenost, strožji parlamentarni nadzor in večjo demokratično odgovornost;

| U. | ker je boj proti korupciji bistven za zaščito finančnih interesov EU in nadaljnje zaupanje državljanov v institucije EU; |
| --- | --- |

U.

ker je boj proti korupciji bistven za zaščito finančnih interesov EU in nadaljnje zaupanje državljanov v institucije EU;

| 1. | priznava, da so nedavne krize potrdile, da je treba biti sposoben mobilizirati naložbe in finančno podporo izplačati hitro, že v prvih letih okrevanja; se zaveda, da morajo biti v obdobju krize sredstva na voljo v zelo kratkih rokih in v hitro spreminjajočih se okoliščinah; ugotavlja, da precejšna dodatna sredstva, ki jih bo treba porabiti v kratkem času, povečujejo pritisk na sisteme kontrol; vseeno poudarja, da je treba hitro uporabo sredstev in hitro sprejemanje zakonodajnih aktov pospremiti z ustreznimi upravnimi ukrepi; poudarja, da bi lahko pritiski, da se zagotovi pomoč in da se denar porabi v čim krajšem času, povzročili večje tveganje korupcije, goljufij in drugih nepravilnosti ter da so zato potrebni učinkoviti preprečevalni ukrepi in postopki za upravljanje kontrol; znova poudarja, da je treba v vseh postopkih javnega naročanja upoštevati najstrožje standarde odprtosti, preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo in države članice, naj v svoje protikorupcijske strategije vključijo ciljne ukrepe za porabo javnih sredstev v času krize; v zvezi s tem poudarja, da pravila o zaščiti finančnih interesov Unije veljajo tudi za instrumente nujne pomoči, kot so CRII, CRII+, REACT-EU in mehanizem za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na pomembno vlogo preventivnih ukrepov pri predvidevanju in učinkovitem odzivanju na tveganja korupcije v kriznih razmerah ter pri izboljšavah politik za boj proti korupciji in večjo integriteto in poudarja, da so pomembni tudi organi, ki te ukrepe izvršujejo, saj se tako izboljša upravljanje nasploh; v zvezi s tem meni, da se bomo zaradi koronavirusne krize v naslednjih letih bolj osredotočili na upravljanje, in sicer zaradi večjih prizadevanj, da bi odpravili uničujoče posledice in pokrili stroške pandemije za ljudi in gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je pravna država bistven pogoj za spoštovanje načela dobrega finančnega poslovodenja z nujno pomočjo iz proračuna EU; opozarja, da načelo pravne države velja vedno, tudi v kriznih obdobjih, in da morajo biti izredni ukrepi skladni z njim ter sorazmerni in nujni, prav tako pa morajo biti časovno omejeni in redno je treba pregledovati njihove učinke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da izredne razmere, zlasti zdravstvene in varnostne krize, vplivajo tudi na delo javnih organov in ustvarjajo priložnosti za kršitve integritete, kar lahko privede do zlorabe sredstev in korupcije v času, ko so javna sredstva že pod pritiskom; spodbuja Komisijo, naj obravnava odpornost institucij EU v takšnih razmerah, da bi zaščitila sredstva za nujno pomoč; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da je treba povečati splošno preglednost gospodarskega in finančnega okolja Unije, saj preprečevanje gospodarskega in finančnega kriminala ne more biti učinkovito, če se storilcem kaznivih dejanj ne prepreči, da svoja dejanja prikrijejo z nepreglednimi strukturami; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v zvezi s tem poudarja, da si institucije in države članice EU tudi v najboljših časih ne morejo privoščiti, da bi izgubile dragocena sredstva, kaj šele med pandemijo in po njej; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen s prizadevanji Komisije, da bi povečala preglednost, poostrila nadzor in pospešila protikorupcijske reforme v državah članicah z izpopolnjeno zbirko orodij za utrjevanje pravne države; vendar izraža zaskrbljenost, ker so reforme v nekaterih državah članicah naletele na odpor, kar je mogoče v večini primerov pojasniti z zakonodajnimi in institucionalnimi vrzelmi, v nekaj posebnih primerih pa z dejstvom, da bi reforme škodovale osebnim interesom zakonodajalcev in vladnih uslužbencev, pristojnih za njihovo izvedbo; vztraja, da je treba preprečiti vsa že obstoječa in morebitna nasprotja interesov, v katerih se znajdejo zakonodajalci in vladni uradniki, ter da morajo države članice vzpostaviti trdne protikorupcijske okvire; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da si je treba bolj prizadevati za predhodne kontrole v zvezi s sledljivostjo sredstev, zlasti če so bile kontrole in ocene opravljene v sklopu izrednih ukrepov; znova opozarja, da vlade in drugi javni organi potrebujejo učinkovito in pregledno poročanje, neodvisne naknadne revizije in postopke glede odgovornosti ter odprte kanale komuniciranja s civilno družbo in zasebnim sektorjem, da bodo sredstva in ukrepi dejansko pomagali ljudem, ki to najbolj potrebujejo; poudarja, da je treba javnosti v kriznih časih posredovati najnovejše, pregledne in zanesljive informacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da imajo organizacije civilne družbe in preiskovalni novinarji ključno vlogo pri opozarjanju na korupcijo; zato obžaluje, da je več držav članic med pandemijo covida-19 sprejelo ukrepe, zaradi katerih je bil dostop javnosti do dokumentov otežen, in da so se medijski delavci soočali s težavami in neupravičenim odrekanjem, pa tudi pritiski in grožnjami v zvezi z dostopom do javnih dokumentov; meni, da je pomembno, da so državljani obveščeni in vključeni v boj proti korupciji in v celoti zaščiteni pred negativnimi osebnimi in poklicnimi posledicami, zlasti če gre za žvižgače; v zvezi s tem znova opozarja, da je treba hitro začeti izvajati Direktivo (EU) 2019/1937 o zaščiti žvižgačev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je udeležba državljanov pri javnem odločanju ključna za uspešno odzivanje v izrednih razmerah; poziva države članice, naj razvijejo celovite načrte za krizno upravljanje, da bi se pripravile na podobne razmere v prihodnosti in vključile zaščito za civilno družbo v vlogi javnega nadzora; opozarja, da je pravočasen dostop javnosti do dokumentov v strojno berljivi obliki ključni element za preglednost in nadzor javne porabe; poziva Komisijo, naj ustvari ustrezne platforme za sodelovanje, in opozarja na obstoječe možnosti za poročanje o domnevnih goljufijah Evropskemu javnemu tožilstvu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da vlade v gospodarski, varnostni ali zdravstveni krizi običajno poenostavijo postopke javnega naročanja, da se bi lahko hitreje odzvale; poudarja, da direktiva EU o javnem naročanju že omogoča veliko hitrejše in manj upravno obremenjujoče postopke ter da morajo vlade držav članic te postopke voditi v skladu z zakonskimi zahtevami; poudarja, da bi bilo treba za vse ohlapnejše postopke in poenostavitve, če so potrebni zaradi kriznih razmer, pripraviti posebne smernice in jih natančno naknadno pregledati, da bi preprečili drage napake in nepravilnosti, ki niso goljufije in nastanejo zaradi zapletenih pravil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja usklajeno in odločno ukrepanje na ravni EU, katerega rezultat je sprejetje obsežnega svežnja NextGenerationEU za odpravo posledic uničujoče pandemije covida-19 za zdravje in državljanov in podjetja v EU; vendar poudarja, da je to povečanje financiranja EU brez primere bolj dovzetno za korupcijo in goljufije ter prinaša dodatne izzive v zvezi s spremljanjem in odgovornostjo; poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo protikorupcijske politike in jih tudi učinkovito izvajajo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da so za preglednost, odgovornost in učinkovitost porabe EU pomembni sistemi spremljanja in revizije sredstev v deljenem upravljanju; ponovno poudarja, da ima Parlament bistveno vlogo pri nadzoru svežnja spodbud in da ga mora Komisija redno obveščati o njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da mehanizem za okrevanje in odpornost (24), tj. ključni instrument svežnja NextGenerationEU, državam članicam daje na voljo nepovratna sredstva (do 312 milijard EUR) in posojila (do 360 milijard EUR) (25) za javne naložbe in reforme, namenjene odpravi strukturnih pomanjkljivosti in povečanju odpornosti gospodarstev, pri čemer bo osredotočen na trajnostni prehod, digitalno preobrazbo, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo, odpornost institucij in steber socialnih pravic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja prenos pooblastil na Komisijo, da bo lahko z delegiranim aktom sprejela preglednico kazalnikov za natančno spremljanje izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost v državah članicah; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da bo preglednica služila kot podlaga za dialog o okrevanju in odpornosti ter da bi jo morala Komisija posodabljati vsaki dve leti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj poskrbi, da se bo napredek pri doseganju mejnikov in ciljev skrbno in strogo spremljal v skladu z uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost, in sicer z uporabo uveljavljenih skupnih kazalnikov in metodologije poročanja; poleg tega opozarja, da za mehanizem za okrevanje in odpornost veljajo pogoji, ki jamčijo pregledno porabo izplačanih sredstev in bi morali preprečevati korupcijo in goljufije, dvojno financiranje in nasprotja interesov, ter meni, da bi bilo treba nadzor razširiti tudi na stroške, ki so jih končni upravičenci dejansko imeli; pozdravlja dejstvo, da morajo države članice po zaslugi Evropskega parlamenta zdaj posredovati informacije o končnih prejemnikih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbuja EU in nacionalne organe, naj pri oblikovanju in izvajanju nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje upoštevajo prispevek lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da je Parlament v resoluciji o potekajoči oceni nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ki jo izvajata Komisija in Svet, vztrajal pri veliki preglednosti in odgovornosti Komisije, držav članic in vseh izvajalskih partnerjev v procesu izvajanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj natančno spremlja morebitna tveganja za finančne interese EU in naj ne izvede nobenih plačil, če mejniki, povezani z ukrepi za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje korupcije in goljufij, niso doseženi; poleg tega jo poziva, naj proračunska organa nemudoma obvesti o vseh primerih, ko sredstva niso bila izplačana zaradi domnevne zlorabe, korupcije, goljufije ali kršitev pravne države in ko države članice nimajo ustreznih sistemov za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da si je treba prizadevati za dobro finančno poslovodenje in da črpanje sredstev, čeprav ostaja pomemben cilj, ne bi smelo imeti prednosti pred smotrnostjo, stroškovno učinkovitostjo in evropsko dodano vrednostjo programov, v primeru nepravilnosti pa bi bilo treba izterjavo zagotoviti s finančnimi popravki; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj v fazo načrtovanja in izvajanja programov na področjih gospodarskih spodbud in subvencij vključijo ocene tveganja korupcije; ugotavlja, da bi morale tveganja celovito obravnavati vlade v polni sestavi, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da bi večja preglednost skupaj s tehnologijo in podatkovno znanostjo lahko prispevala k odkrivanju in zmanjšanju korupcije; poziva Komisijo in države članice, naj pri neposrednem in posrednem upravljanju v celoti izkoristijo razpoložljiva orodja, kot so sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES), Arachne in sistem za upravljanje nepravilnosti (IMS), da bi učinkovito in uspešno prepoznavale problematične gospodarske subjekte in fizične osebe, ki so povezane z njimi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja na dodatne koristi, ki jih lahko izmenjava informacij prinese v boju proti korupciji; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo izmenjava potekala prek digitalnega, interoperabilnega in standardiziranega sistema za zbiranje podatkov, države članice pa spodbuja, naj si izmenjujejo informacije med seboj in z ustreznimi organi EU (zlasti Evropskim računskim sodiščem, uradom OLAF, Evropskim javnim tožilstvom in Europolom), da bo sodelovanje tesnejše, predvsem v kriznih razmerah, in da bi izboljšali zbiranje podatkov, povečali učinkovitost nadzora in zagotovili izterjavo nepravilno porabljenih sredstev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je treba vedeti, kdo ima koristi od sredstev EU, da bi preprečili korupcijo, nepravilno porabo in zlorabo sredstev; ugotavlja, da podatki za identifikacijo gospodarskih subjektov in njihovih dejanskih lastnikov niso lahko dostopni oziroma sploh niso dostopni (26); meni, da bi bila vzpostavitev enotne interoperabilne podatkovne zbirke, ki bi prikazovala neposredne in končne upravičence do subvencij EU, pomemben korak k izboljšanju tega stanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da morajo biti upravičenci prepoznavni v vseh državah članicah in neodvisno od sredstev, naj gre za tista v neposrednem ali tista v deljenem upravljanju; poudarja, da bi morala podatkovna zbirka vsebovati samo potrebne informacije in da bi se informacije lahko objavljale v skladu s stalno sodno prakso Sodišča Evropske unije; poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo, da bi vzpostavile enotno, centralizirano podatkovno zbirko za sledenje denarnim tokovom v EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vztraja, da je treba pri prihodnji ciljno usmerjeni reviziji finančne uredbe izboljšati sistem EDES in razširiti njegovo uporabo; poziva Komisijo, naj začne ta sistem uporabljati tudi za sredstva v deljenem upravljanju, pri čemer naj ustrezno upošteva načeli sorazmernosti in primernosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da urad OLAF in Računsko sodišče ne moreta neovirano uporabljati orodja za oceno tveganja Arachne in da morata za izračun tveganja zaprositi za vsak primer posebej, kar otežuje izmenjavo informacij in posledično odkrivanje nastajajočih vzorcev tveganja in odzivanje nanje; meni, da je treba najti rešitev in uradu OLAF in Računskemu sodišču omogočiti dostop do tega orodja; meni, da bi morali vsi upravljavski organi orodje Arachne obvezno povezati z državnimi sistemi upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj oceni odziv na pandemijo covida-19 na več področjih, tudi v zvezi s preventivnimi protikorupcijskimi ukrepi, analizo empiričnih dokazov in stopnjo črpanja zahtevanih izplačil, naj preuči, ali je korupcija vplivala na izid in ali je bila integriteta ohranjena ali ogrožena, ter naj Parlamentu poroča o glavnih ugotovitvah, da bo lahko kot organ za podelitev razrešnice v razrešnico za leto 2020 vključil posebno poglavje o sredstvih za nujno pomoč in izdatkih, nastalih zaradi krize; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje, da Komisija pogosto uporablja orodje za redigiranje, da bi skrila dele pogodb na osnovi vnaprejšnjih dogovorov o nabavi; vztraja, da so ti podatki sicer občutljivi, vendar so pomembni za povečanje odgovornosti in izboljšanje svetovnega odziva na virus; poziva Komisijo, naj se pri odzivanju na prihodnje krize bolj posveti preglednosti in odgovornosti ter tako prispeva k zaupanju javnosti, spodbujanju javne razprave in obrambi vrednot EU; ugotavlja, da Komisija uporablja člen 38(3)(d) finančne uredbe, ki se nanaša na primer, ko lahko razkritje podatkov škodi poslovnim interesom prejemnikov, in poziva k sorazmernosti učinkovitega nadzora nad uporabo sredstev in popolne odgovornosti zanjo z javnim interesom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi se preprečevanje in odkrivanje morebitnih primerov korupcije znatno spodbudilo, če bi morali biti relevantni podatki o javnih naročilih objavljeni za namene analize ter brezplačno in enostavno dostopni v odprtokodni in standardizirani obliki, skupaj s podatki o obsodbah in registrih podjetij; zato meni, da bi morali biti vsi relevantni podatki o javnih naročilih (pri katerih se uporablja javni denar) javno dostopni in objavljeni na namenskem spletnem mestu ter minimalno redigirani, ob čemer je treba spoštovati varstvo podatkov in druge pravne zahteve; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da mora v skladu z Uredbo (EU) 2016/369 z dne 15. marca 2016 o zagotavljanju nujne pomoči v Uniji odločitev o aktiviranju instrumenta za nujno pomoč sprejeti Svet na osnovi predloga Komisije; izreka kritiko, ker je bil instrument za nujno pomoč kljub temu, da je tesno povezan s proračunom EU, aktiviran brez polnega spoštovanja pravic Parlamenta kot proračunskega organa in končnega nadzornika proračuna EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da odboroma za proračun in proračunski nadzor kljub več poskusom, da bi pridobila jasen pregled, niso bili dani na voljo ustrezni podatki o sredstvih EU, porabljenih iz instrumenta za nujno pomoč za financiranje pogodb na osnovi vnaprejšnjih dogovorov o nabavi, in sicer v približnem znesku 2,5 milijarde EUR za šest pogodb; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da sporazum o skupnem javnem naročanju (27) državam članicam, državam EGP in drugim državam omogoča, da se skupaj pogajajo o boljših pogojih za dobavo medicinske opreme; poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost in uspešnost sporazuma o skupnem javnem naročanju in kopičenja zalog medicinske opreme v okviru rescEU, da bi opredelila dobro prakso za prihodnje krize; poziva jo tudi, naj vzpostavi trden in pregleden okvir EU za javna naročila, ki se v celoti ali delno krijejo s sredstvi iz proračuna EU, saj bo Parlamentu omogočal celovit in neomejen nadzor, zlasti nad izdatki, povezanimi z gospodarsko, varnostno ali zdravstveno krizo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj predlaga revizijo finančne uredbe, da bo vključena trdna pravna podlaga za obvezno uporabo odprtih in standardiziranih podatkov o javnih naročilih in da bodo informacijski sistemi za proračunski nadzor postali obvezni, javni in interoperabilni z državnimi zbirkami podatkov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj si skupaj prizadevajo za sprejetje zanesljivih nacionalnih strategij za boj proti goljufijam, ki bodo omogočale usklajevanje ukrepov med več subjekti ter optimizacijo virov in pokrivanje vseh interesnih področij (odhodki v okviru posrednega in skupnega upravljanja, državni skladi itd.); ugotavlja, da je do konca leta 2020 nacionalno strategijo za boj proti goljufijam sprejelo 14 držav članic, pet pa jih je v ta namen začelo postopke; ugotavlja, da to pomeni napredek v primerjavi z letom 2019, vendar obžaluje, da te strategije še niso sprejele vse države članice oziroma je nekatere niti ne nameravajo sprejeti; je zaskrbljen, ker se obstoječe strategije razlikujejo po obsegu in podrobnostih ter jih je treba zato posodobiti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice, naj uskladijo in približajo svoje standarde, Komisijo pa, naj proti državam članicam, ki tega ne želijo storiti, sproži postopke za ugotavljanje kršitev; poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri izboljšanju njihovih strategij, da bodo zanesljive strategije za boj proti goljufijam obstajale po vsej Uniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da je pomembno, da Komisija v prihodnjem poročilu o pravni državi ne ocenjuje le tega, ali nacionalne strategije za boj proti goljufijam obstajajo ali ne, temveč tudi njihovo učinkovitost; poleg tega meni, da bi morala prihodnja poročila o pravni državi graditi na dobri praksi in vsebovati priporočila za posamezne države o tem, kako odgovoriti na ugotovljene pomisleke oziroma odpraviti kršitve, pa tudi roke za izvedbo, kadar je to primerno, in merila, ki jih je treba spremljati; meni, da bi bilo treba preučiti tudi ukrepe, sprejete v odziv na pandemijo covida-19, ki vplivajo na pravno državo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da je zaščita finančnih interesov Unije izrednega pomena in da so na vseh ravneh potrebna stalna in odločna prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vztraja, da bi morali Evropsko javno tožilstvo in drugi organi EU, kot so Eurojust, Europol in urad OLAF, sodelovati pri izvedbi kazenskih preiskav in pregonu v okviru svojih pristojnosti/pooblastil; poudarja, da imajo te institucije in organi v izrednih razmerah in krizah odločilno vlogo v boju proti tistim, ki zlorabljajo sredstva EU, in v zvezi s tem ugotavlja, da so sklenili delovne dogovore; poudarja, da je učinkovito sodelovanje mogoče le, če imajo organi EU politično podporo ter zadostne človeške in finančne vire; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kritizira dejstvo, da Komisija ni upoštevala poziva Parlamenta k povečanju kadrovskega načrta Evropskega javnega tožilstva in da ni uresničila spravnega sporazuma za leto 2020; ponovno poudarja, da je treba povečati sredstva in število uslužbencev Evropskega javnega tožilstva in urada OLAF, da bi olajšali boj proti korupciji, goljufijam, nepravilni porabi in zlorabi sredstev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da organizirane hudodelske združbe delujejo prek meja in vse pogosteje pridobivajo premoženje v državah članicah, v katerih ne prebivajo, in tretjih državah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k okrepljenemu in učinkovitemu mednarodnemu sodelovanju pri pridobivanju dokazov, vzajemnem priznavanju, vročanju pisanj ter zaplembi in zamrznitvi sredstev, da bi pristojni organi imeli več možnosti za sledenje, zamrznitev, upravljanje in zaplembo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem; zato poziva Komisijo, naj podpre in spodbuja uskladitev definicij teh koruptivnih kaznivih dejanj po vsej Uniji ter bolje izkoristi obstoječe podatkovne nize in metodologije za razvoj novih, da bi po vsej EU pridobili primerljive podatke o ravnanju v primerih korupcije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva k tesnejšemu sodelovanju med predstavniki državnih organov in uradom OLAF, da bodo ustrezno upoštevane preiskave goljufij, ki škodujejo proračunu EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je Skupina držav proti korupciji (GRECO) državam članicam podala celovita priporočila o uporabi javnih sredstev v kriznih in izrednih razmerah; poziva vse države članice, naj ta priporočila v celoti izvajajo in tako prispevajo k preglednosti in odgovornosti; v zvezi s tem pozdravlja možnost, da se EU pridruži skupini GRECO kot polnopravna članica; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja zakonodajni sveženj, s katerim želi Komisija izboljšati pravila EU za preprečevanje pranja denarja in boj proti financiranju terorizma, poziva k učinkovitemu in doslednemu izvajanju prihodnjega okvira, ki predvideva izredne razmere, v katerih bi bila lahko ogrožena stabilnost in varnost v EU; |
| --- | --- |

46.

| 47. | se z zaskrbljenostjo seznanja z ugotovitvijo Europola, da so storilci kaznivih dejanj digitalno zelo vešči, kar pomeni, da imajo zdaj skoraj vse kriminalne dejavnosti nekaj spletnih sestavin, veliko kaznivih dejanj pa se je v celoti preselilo v splet; je zaskrbljen, ker nove tehnologije omogočajo tudi to, da se tradicionalna kazniva dejanja nadaljujejo na netradicionalne načine, zagrešijo pa se lahko kjer koli in kadar koli; poziva Komisijo in države članice, naj se odločijo za obsežnejše naložbe in se odločno politično zavežejo, da se bodo spoprijele s temi novimi izzivi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je napredek na področju umetne inteligence pomembna priložnost za javni sektor pri odkrivanju in preprečevanju goljufij, na primer s povečanjem osrednje analitične zmogljivosti Komisije, saj je mogoče z orodji informacijske tehnologije enostavno nabirati, povezovati in analizirati potrebne podatke ter odkrivati morebitne nepravilnosti, goljufije in korupcijo; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo skupen, povezan in interoperabilen sistem za informacije in upravljanje, ki bo vključeval enotno orodje za rudarjenje podatkov in ocenjevanje tveganj, da bo mogoče dostopati do in analizirati ustrezne podatke in izboljšati zanesljivost kontrol, in ki bo na koncu v splošni rabi, tudi prek instrumenta za tehnično podporo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da je zbiranje podatkov o neposrednih ali posrednih končnih upravičencih do sredstev Unije v deljenem upravljanju ter o projektih in reformah, ki so prejeli podporo iz mehanizmu za okrevanje in odpornost, med drugim podatkov o dejanskih lastnikih prejemnikov sredstev, nujno za učinkovit nadzor in revizije, pravila o zbiranju in obdelavi teh podatkov pa bi morala biti v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opozarja na koristi digitalnih zemljiških knjig, saj prispevajo k preglednosti lastništva ter preprečevanju korupcije in boju proti njej; pozdravlja pobude Komisije za uvedbo teh programov po vsej EU; poziva državne organe, naj sodelujejo s Komisijo, da se bodo ti programi izvajali v čim večjem obsegu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | meni, da bi moral centralizirani informacijski in nadzorni sistem vključevati zahteve za javna naročila z javno dostopnimi podatki na ravni EU in po posameznih državah, da bodo lahko izvajalci in naročniki sistematično sporočali specifične projektne podatke, obveščali o napredku pri doseganju mejnikov ter posredovali informacije o neposrednih in končnih dejanskih lastnikih (v standardizirani obliki); meni, da bi bilo treba tak sistem vzpostaviti zato, da bi olajšali zbiranje podatkov, interoperabilnost in obdelavo na ravni EU ter zagotovili učinkovite kontrole in revizije; poudarja, da bi moral biti sistem omejen na nujno potrebne podatke in da bi morali omogočiti objavo informacij v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije; opozarja pa, da bi lahko države uvedle vmesno raven (tj. decentralizirano zbirališče), saj bi to glede na jezikovne razlike in lokalne posebnosti (kot so regionalne pristojnosti) olajšalo zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | predlaga, da bi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje in/ali pregon korupcije uporabljali sisteme za finančno razkritje/prijavo premoženja, da bi spodbudili odgovornost in ozaveščenost javnih uslužbencev, s čimer bi se izognili nasprotju interesov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da lahko podatkovne platforme utrdijo nadzorne mehanizme in izboljšajo učinkovito izmenjavo informacij z drugimi vladnimi oddelki; |
| --- | --- |

53.

| 54. | verjame v koristi profesionalizacije in ustreznih plač v sektorju javnih naročil, saj je specializirano, dobro usposobljeno in dobro plačano osebje, ki si izmenjuje strokovno znanje, izkušnje in (tržne) informacije, tudi prek meja držav članic, pozitivna praksa, ki bi jo kazalo upoštevati skupaj z drugimi metodami za preprečevanje korupcije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | spodbuja države članice, naj dobro izkoristijo finančna sredstva in programe EU; poziva državne organe, naj sodelujejo z uradom OLAF pri usposabljanju uslužbencev o različnih vrstah goljufij, trendih, grožnjah in tveganjih, korupciji in drugih nezakonitih dejavnostih, ki škodijo finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

(2)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(3)  UL C 252, 18.7.2018, str. 56.

(4)  UL L 198, 28.7.2017, str. 29.

(5)  UL L 156, 19.6.2018, str. 43.

(6)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

(7)  OLAF, dvajseto poročilo, 1. januar–31. december 2019, 2020.

(8)  Gallego, J., Prem, M., in Vargas, J. F., Corruption in the times of Pandemia, maj 2020.

(9)  SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 in SWD(2020)0160.

(10)  UL L 437, 28.12.2020, str. 30.

(11)  UL L 57, 18.2.2021, str. 17.

(12)  UL L 107, 26.3.2021, str. 30.

(13)  UL L 172, 17.5.2021, str. 110.

(14)  UL C 272, 17.8.2020, str. 1.

(15)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre

(16)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence

(17)  P9_TA(2021)0148.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0337.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0288.

(20)  UL L 70, 16.3.2016, str. 1.

(21)  Boj proti goljufijam pri porabi EU: potrebni so ukrepi (europa.eu).

(22)  http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf

(23)  https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241

(25)  Oboje v cenah iz leta 2018.

(26)  Študija „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds (50 največjih upravičencev do sredstev skupne kmetijske politike in kohezijskih skladov v posameznih državah članicah EU“, Evropski parlament, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor za proračunske zadeve, maj 2021.

(27)  https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_en

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/58

---

P9_TA(2021)0503

Izvajanje direktive o energetski učinkovitosti stavb

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o izvajanju direktive o energetski učinkovitosti stavb (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 194, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 194,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o čim večjem izkoriščanju potenciala stavbnega fonda EU za energetsko učinkovitost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o čim večjem izkoriščanju potenciala stavbnega fonda EU za energetsko učinkovitost (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o dostopu do dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za vse (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za povezovanje energetskih sistemov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2021 o evropski strategiji za vodik (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (5) (direktiva o energetski učinkovitosti stavb), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (5) (direktiva o energetski učinkovitosti stavb),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (6) (direktiva o energetski učinkovitosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (6) (direktiva o energetski učinkovitosti),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (7), in njene načrtovane revizije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (7), in njene načrtovane revizije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila (8) ter predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za spremembo Uredbe (EU) 2019/631 glede okrepitve teh standardov v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila (8) ter predloga Komisije z dne 14. julija 2021 za spremembo Uredbe (EU) 2019/631 glede okrepitve teh standardov v skladu s povečano podnebno ambicijo Unije (COM(2021)0556),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (9),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2019/786 z dne 8. maja 2019 o prenovi stavb (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2019/786 z dne 8. maja 2019 o prenovi stavb (10),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2019/1019 z dne 7. junija 2019 o posodobitvi stavb (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2019/1019 z dne 7. junija 2019 o posodobitvi stavb (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 (12) o tem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640) in resolucije Parlamenta z dne 15. januarja 2020 (12) o tem,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 z naslovom Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom Val prenove za Evropo – ekologizacija stavb, ustvarjanje delovnih mest, izboljšanje življenj (COM(2020)0662),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. decembra 2020 z naslovom Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020)0789),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. julija 2021 o strategiji za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo (COM(2021)0390), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. julija 2021 o strategiji za financiranje prehoda na trajnostno gospodarstvo (COM(2021)0390),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. marca 2021 o predhodni analizi dolgoročnih strategij prenove v 13 državah članicah (SWD(2021)0069), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. marca 2021 o predhodni analizi dolgoročnih strategij prenove v 13 državah članicah (SWD(2021)0069),

| — | ob upoštevanju nedavno objavljenega svežnja „Pripravljeni na 55“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavno objavljenega svežnja „Pripravljeni na 55“,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0321/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0321/2021),

| A. | ker so stavbe povezane z nastajanjem 36 % vseh emisij toplogrednih plinov, sektor prenove stavb pa je eno od ključnih področij s potencialom za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in doseganje ciljev EU glede podnebne nevtralnosti in energijske učinkovitosti ter ciljev iz evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

A.

ker so stavbe povezane z nastajanjem 36 % vseh emisij toplogrednih plinov, sektor prenove stavb pa je eno od ključnih področij s potencialom za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in doseganje ciljev EU glede podnebne nevtralnosti in energijske učinkovitosti ter ciljev iz evropskega zelenega dogovora;

| B. | ker bodo temeljite in postopne prenove 210 milijonov obstoječih stavb ključna za vsako prepričljivo strategijo, saj so te energetsko najbolj neučinkovite, pri čemer bi lahko bilo prenove potrebnih do 110 milijonov stavb (13); |
| --- | --- |

B.

ker bodo temeljite in postopne prenove 210 milijonov obstoječih stavb ključna za vsako prepričljivo strategijo, saj so te energetsko najbolj neučinkovite, pri čemer bi lahko bilo prenove potrebnih do 110 milijonov stavb (13);

| C. | ker leta 2016 6 % gospodinjstev EU ni bilo sposobnih plačevati računov za stanovanjske stroške; ker lahko energetska učinkovitost stavb prispeva k boju proti energetski revščini; |
| --- | --- |

C.

ker leta 2016 6 % gospodinjstev EU ni bilo sposobnih plačevati računov za stanovanjske stroške; ker lahko energetska učinkovitost stavb prispeva k boju proti energetski revščini;

| D. | ker je stopnja prenove stavb trenutno zelo nizka, le okoli 1 % letno, stopnja temeljite prenove pa znaša 0,2 % letno; ker programi za prenovo ne vključujejo vedno izboljšanja energetske učinkovitosti in povečanja števila obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

D.

ker je stopnja prenove stavb trenutno zelo nizka, le okoli 1 % letno, stopnja temeljite prenove pa znaša 0,2 % letno; ker programi za prenovo ne vključujejo vedno izboljšanja energetske učinkovitosti in povečanja števila obnovljivih virov energije;

| E. | ker je v skladu z opredelitvijo v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999 (14) o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov pravil načelo energetska učinkovitost na prvem mestu vodilno načelo energetske politike EU, da bi bila povpraševanje in ponudba energije učinkovitejša, zlasti s stroškovno učinkovitimi prihranki pri končni porabi energije, pobudami glede na ponudbo in povpraševanje ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije; |
| --- | --- |

E.

ker je v skladu z opredelitvijo v členu 2(18) Uredbe (EU) 2018/1999 (14) o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov pravil načelo energetska učinkovitost na prvem mestu vodilno načelo energetske politike EU, da bi bila povpraševanje in ponudba energije učinkovitejša, zlasti s stroškovno učinkovitimi prihranki pri končni porabi energije, pobudami glede na ponudbo in povpraševanje ter učinkovitejšo pretvorbo, prenosom in distribucijo energije;

| F. | ker Komisija v svoji oceni navaja, da v gospodinjstvih v EU samo ogrevanje in vroča voda predstavljata 79 % skupne porabe končne energije (192,5 Mtoe) (15); |
| --- | --- |

F.

ker Komisija v svoji oceni navaja, da v gospodinjstvih v EU samo ogrevanje in vroča voda predstavljata 79 % skupne porabe končne energije (192,5 Mtoe) (15);

| G. | ker je bil cilj zadnje revizije direktive o energetski učinkovitosti stavb leta 2018 z Direktivo (EU) 2018/844 (16) pospešiti prenovo obstoječih stavb do leta 2050 in podpreti posodobitev vseh stavb s pametnimi tehnologijami in jasnejšo povezavo s čisto mobilnostjo, zagotoviti stabilno okolje za odločitve o naložbah ter potrošnikom in podjetjem omogočiti bolj ozaveščeno odločanje, da bi prihranili energijo in denar; |
| --- | --- |

G.

ker je bil cilj zadnje revizije direktive o energetski učinkovitosti stavb leta 2018 z Direktivo (EU) 2018/844 (16) pospešiti prenovo obstoječih stavb do leta 2050 in podpreti posodobitev vseh stavb s pametnimi tehnologijami in jasnejšo povezavo s čisto mobilnostjo, zagotoviti stabilno okolje za odločitve o naložbah ter potrošnikom in podjetjem omogočiti bolj ozaveščeno odločanje, da bi prihranili energijo in denar;

| H. | ker je EU od zadnje revizije direktive o energetski učinkovitosti stavb sprejela cilj, v skladu s katerim naj bi najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

H.

ker je EU od zadnje revizije direktive o energetski učinkovitosti stavb sprejela cilj, v skladu s katerim naj bi najpozneje do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost;

| I. | ker direktiva o energetski učinkovitosti stavb določa, da morajo države članice sprejeti dolgoročne strategije prenove, ne pa tudi, da morajo dejansko izvesti prenove ali dati navodila, kako to storiti, ter jim hkrati ne zagotavlja jasnih sredstev za preverjanje rezultatov strategij; |
| --- | --- |

I.

ker direktiva o energetski učinkovitosti stavb določa, da morajo države članice sprejeti dolgoročne strategije prenove, ne pa tudi, da morajo dejansko izvesti prenove ali dati navodila, kako to storiti, ter jim hkrati ne zagotavlja jasnih sredstev za preverjanje rezultatov strategij;

| J. | ker bi bilo treba v okviru dolgoročnih strategij prenove ustrezno podpirati energetsko učinkovitost socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba v okviru dolgoročnih strategij prenove ustrezno podpirati energetsko učinkovitost socialnih stanovanj;

| K. | ker ukrepi sistema za avtomatizacijo in nadzor stavb iz revidirane direktive o energetski učinkovitosti stavb še niso v celoti preneseni v zakonodajo držav članic; ker bi z izvajanjem zagotovili večjo gotovost za vlagatelje in strokovnjake; |
| --- | --- |

K.

ker ukrepi sistema za avtomatizacijo in nadzor stavb iz revidirane direktive o energetski učinkovitosti stavb še niso v celoti preneseni v zakonodajo držav članic; ker bi z izvajanjem zagotovili večjo gotovost za vlagatelje in strokovnjake;

| L. | ker direktiva o energetski učinkovitosti od držav članic zahteva, da izvedejo celovito oceno za učinkovito ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov in da se ugotovi potencial rešitev za ogrevanje in hlajenje v stavbnem sektorju ter predložijo ukrepi za povečanje učinkovitosti in potenciala obnovljivih virov; |
| --- | --- |

L.

ker direktiva o energetski učinkovitosti od držav članic zahteva, da izvedejo celovito oceno za učinkovito ogrevanje in hlajenje iz obnovljivih virov in da se ugotovi potencial rešitev za ogrevanje in hlajenje v stavbnem sektorju ter predložijo ukrepi za povečanje učinkovitosti in potenciala obnovljivih virov;

| M. | ker je cilj pobude novi evropski Bauhaus odpraviti razkorak med oblikovanjem in funkcijo, trajnostnim bivanjem, pametno rabo naravnih virov ter inovativnimi in vključujočimi rešitvami; |
| --- | --- |

M.

ker je cilj pobude novi evropski Bauhaus odpraviti razkorak med oblikovanjem in funkcijo, trajnostnim bivanjem, pametno rabo naravnih virov ter inovativnimi in vključujočimi rešitvami;

| N. | ker so ustrezna finančna sredstva in financiranje ključna za spodbuditev vala prenove; ker je prenova vodilno področje za naložbe in reforme v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

N.

ker so ustrezna finančna sredstva in financiranje ključna za spodbuditev vala prenove; ker je prenova vodilno področje za naložbe in reforme v okviru instrumenta za okrevanje in odpornost;

| O. | ker so električna vozila pomemben dejavnik za prehod na čisto energijo, ki temelji na ukrepih za energetsko učinkovitost, energiji iz obnovljivih virov, alternativnih gorivih in inovativnih rešitvah za upravljanje energetske prožnosti, in za to, da najpozneje do leta 2050 dosežemo cilj podnebne nevtralnosti; |
| --- | --- |

O.

ker so električna vozila pomemben dejavnik za prehod na čisto energijo, ki temelji na ukrepih za energetsko učinkovitost, energiji iz obnovljivih virov, alternativnih gorivih in inovativnih rešitvah za upravljanje energetske prožnosti, in za to, da najpozneje do leta 2050 dosežemo cilj podnebne nevtralnosti;

| P. | ker direktiva o energetski učinkovitosti stavb dopolnjuje Direktivo 2014/94/EU o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, saj zagotavlja pravno podlago za postavitev polnilnih mest v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah; ker ima direktiva o energetski učinkovitosti stavb osrednjo vlogo na ravni Unije za podpiranje pametnega zasebnega polnjenja, saj bo večina polnjenja verjetno potekala na zasebnih in javno dostopnih nestanovanjskih lokacijah; |
| --- | --- |

P.

ker direktiva o energetski učinkovitosti stavb dopolnjuje Direktivo 2014/94/EU o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva, saj zagotavlja pravno podlago za postavitev polnilnih mest v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah; ker ima direktiva o energetski učinkovitosti stavb osrednjo vlogo na ravni Unije za podpiranje pametnega zasebnega polnjenja, saj bo večina polnjenja verjetno potekala na zasebnih in javno dostopnih nestanovanjskih lokacijah;

| Q. | ker se zasebne polnilne naprave pogosto drugače uporabljajo in imajo drugačne tehnične zahteve kot javne, saj imajo manjšo moč in se uporabljajo za daljši polnilni čas, tako je to cenovno še vedno najbolj dostopna metoda polnjenja; |
| --- | --- |

Q.

ker se zasebne polnilne naprave pogosto drugače uporabljajo in imajo drugačne tehnične zahteve kot javne, saj imajo manjšo moč in se uporabljajo za daljši polnilni čas, tako je to cenovno še vedno najbolj dostopna metoda polnjenja;

| R. | ker bi bilo treba razmisliti, da bi v direktivi o energetski učinkovitosti stavb določili namestitev minimalnega števila polnilnih mest na parkiriščih stavb, in sicer tako, da se predpiše ustrezna predhodna kabelska napeljava za polnjenje električnih vozil; ker morajo države članice od leta 2025 naprej glede na relevantne nacionalne, regionalne in lokalne pogoje določiti minimalne zahteve glede polnilnih mest za vse javne in zasebne nestanovanjske stavbe z več kot dvajsetimi parkirnimi mesti; |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo treba razmisliti, da bi v direktivi o energetski učinkovitosti stavb določili namestitev minimalnega števila polnilnih mest na parkiriščih stavb, in sicer tako, da se predpiše ustrezna predhodna kabelska napeljava za polnjenje električnih vozil; ker morajo države članice od leta 2025 naprej glede na relevantne nacionalne, regionalne in lokalne pogoje določiti minimalne zahteve glede polnilnih mest za vse javne in zasebne nestanovanjske stavbe z več kot dvajsetimi parkirnimi mesti;

Ugotovitve

| 1. | poudarja, da bo treba določbe iz člena 2(a) direktive o energetski učinkovitosti stavb okrepiti in učinkovito izvajati, da bi do leta 2030 v gradbenem sektorju dosegli najmanj 55-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in da bi EU najpozneje do leta 2050 dosegla cilj glede podnebne nevtralnosti; meni, da bo treba posledično prilagoditi tudi glavni cilj ter vmesne mejnike in kazalnike direktive o energetski učinkovitosti stavb, saj dolgoročne strategije prenove trenutno ne omogočajo doseganja ciljev direktive o energetski učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morale biti direktiva o energetski učinkovitosti stavb in podrobne dolgoročne strategije prenove gonilna sila povečanja obsega, hitrosti, celovitosti in kakovosti prenove evropskega stavbnega fonda z novimi inovativnimi ukrepi politike, kot je predlagano v pobudi „val prenove“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da so nekatere države članice svoje dolgoročne strategije prenove predložile pozno, ena pa jih sploh še ni predložila; poudarja, da je zato težko primerjati načrte držav članic, da pa so države zamudnice vključile povezave do nacionalnih načrtov za okrevanje v okviru obvladovanja krize zaradi covida-19 in zadnje pobude politik EU, kot sta evropski zeleni dogovor in val prenove; poudarja, da je prišlo zaradi tega do razlik med državami članicami, ki so svoje dolgoročne strategije prenove predložile pred nacionalnimi načrti za okrevanje po pandemiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da je treba z instrumentom NextGenerationEU zagotoviti ustrezna finančna sredstva na področju prenove ter energetske učinkovitosti in učinkovitosti stavb; meni, da povezovanje obnove stavb s sredstvi za okrevanje predstavlja gospodarsko priložnost in podpira države članice pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da so predložene dolgoročne strategije prenove na splošno upoštevale zahteve iz člena 2(a) direktive o energetski učinkovitosti stavb, pri čemer so zagotovile zahtevane informacije o različnih kategorijah; vendar obžaluje, da v posameznih dolgoročnih strategijah prenove ni enake ravni podrobnosti in ambicioznosti, in da več držav članic ni določilo jasnih mejnikov za leta 2030, 2040 in 2050, kot zahteva člen 2(a) direktive o energetski učinkovitosti stavb; obžaluje tudi, da v vseh dolgoročnih strategijah prenove ni podatkov o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, zaradi česar je teže oceniti njihovo ambicioznost glede blaženja podnebnih sprememb; meni, da bi bilo treba v dolgoročnih strategijah prenove navesti jasne ukrepe in orodja za spremljanje, da bi se letna stopnja prenove potrojila, pri čemer bi bilo treba upoštevati, da posamezne države članice nimajo enakih izhodišč in stavbnega fonda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da so se države članice na splošno osredotočile na razogljičenje sistemov oskrbe z energijo in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, namesto da bi aktivno oblikovale namenske ukrepe in politike za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb na podlagi načela energetske učinkovitosti na prvem mestu, s čimer bi na podlagi celovitega pristopa k energiji na splošno zmanjšale porabo energije v tem sektorju; poudarja, da bi bilo treba v celotni energetski vrednostni verigi čim bolj povečati energetsko učinkovitost in uporabo obnovljivih virov energije, vključno električne energije, toplote in plina, ne pa samo na ravni posameznih stavb; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, ali so cilji dolgoročnih strategij prenove usklajeni z valom prenove, celovitimi ocenami ogrevanja in hlajenja, ki jih zahtevata direktiva o energetski učinkovitosti in direktiva o obnovljivih virih energije (17), ter novimi podnebnimi in energetskimi cilji za vsako državo članico glede na njihov stavbni fond; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj spodbujajo inovacije, ki dajejo prednost vključevanju obnovljivih virov v energetski sistem stavb, kot je namestitev polnilne infrastrukture za električna vozila, hranilnikom toplote in povezavi na pametna omrežja; spodbuja države članice in Komisijo, naj spodbujajo izmenjavo zgledov dobre prakse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da je pri tem je ključnega pomena za uspeh sodelovanje državljanov pri zelenem prehodu in prenovi stavb; poudarja, da lahko k boljšemu izvajanju prispeva tudi sodelovanje strokovnjakov in pritegnitev javnega strokovnega znanja; poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno preglednost v celotnem postopku javnega posvetovanja o dolgoročnejših strategijah prenove in tudi, da bo proces vključujoč, in sicer z omogočanjem vključevanja vseh ustreznih deležnikov v skladu s posebnimi zahtevami direktive o energetski učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da EU do leta 2020 ni dosegla zastavljenega cilja glede povečanja energetske učinkovitosti; poudarja, da ni dovolj skupnih ambicij v smislu nacionalnih prispevkov v okviru nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, da bi do leta 2030 dosegli cilj energetske učinkovitosti, zato bodo morale države članice znatno okrepiti svoja prizadevanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je gradbeništvo kompleksna dejavnost, pri kateri mora tesno sodelovati veliko število strokovnjakov in obrtnikov in v kateri se uporabljajo različne gradbene tehnike in materiali; meni, da je treba pri pregledu direktive o energetski učinkovitosti stavb upoštevati povezavo z drugimi politikami trajnostne gradnje in nevtralnosti materialov, da bi učinkovito razogljičili evropske stavbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen trajnostnosti pri uporabi surovin in porabi virov v življenjskem ciklu stavbe, od pridobivanja surovin, gradnje in uporabe do prenehanja uporabe in rušenja, ter recikliranja in ponovne uporabe, vključno z obnovljivimi in trajnostnimi naravnimi materiali; poudarja tudi, da bi bilo treba v načrtovanje gradnje vključiti krožnost odpadkov, nastalih v različnih fazah gradnje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira uporabo trajnostnih, inovativnih in nestrupenih gradbenih materialov ter poudarja, da je treba izboljšati njihovo krožnost z izvajanjem ali vzpostavitvijo sistema krožnogospodarskega označevanja, ki bo temeljil na okoljevarstvenih standardih in merilih za nekatere materiale; ugotavlja, da je treba trajnostne materiale in procese dodatno raziskati; poudarja, da lahko lesni materiali pri gradnji stavb nadomeščajo materiale, ki temeljijo na fosilnih gorivih, in poudarja, da imajo dolgoročni potencial za shranjevanje ogljika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | priznava, da imajo temeljite prenove sicer prednost, ker lahko omogočijo celovite spremembe v energetski učinkovitosti stavb, vendar se lahko s postopnimi prenovami in postopnimi temeljitimi prenovami omogočijo manj moteči in stroškovno učinkovitejši ukrepi prenove, če se uskladijo z nekaterimi „sprožilci“; ugotavlja, da so takšne priložnosti posledica praktičnih priložnosti, osebnih okoliščin, spremembe lastništva ali zamenjave najemnika v najemniških nepremičninah; spodbuja države članice, naj razmislijo, kako bi lahko te „sprožilce“ izkoristile za spodbujanje prenove; ugotavlja, da si enkratna in postopna prenova medsebojno ne konkurirata, temveč da je vsaka zase ustrezna rešitev glede na konkretne razmere; meni, da je treba postopne prenove in postopne temeljite prenove izvajati v skladu s standardi temeljite prenove, da bi z zagotovitvijo časovnega načrta za prenovo stavb preprečili učinke vezave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da je sedanja opredelitev stavbe s skoraj ničelno porabo energije v direktivi o energetski učinkovitosti stavb kvalitativna in državam članicam pušča široko polje proste presoje pri določanju standardov; poziva Komisijo, naj uvede standard za temeljito prenovo, s katerim bi dosegli prihranke energije in zmanjšali emisije toplogrednih plinov, ter naj poda usklajeno opredelitev stavb s skoraj ničelno porabo energije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da morajo standardi za prenovo in novogradnjo upoštevati požarno varnost in tveganja zaradi močne potresne dejavnosti, saj vplivajo na energetsko učinkovitost in življenjsko dobo stavb, ter zajemati tudi visoke standarde glede varovanja zdravja; poziva države članice, naj razvijejo sistem električnih pregledov, saj je razlog za 30 % požarov v gospodinjstvu in 50 % nenamernih požarov v gospodinjstvu električni vir (18); meni, da bi bilo treba pri prenovi evropskega stavbnega fonda preveriti in izboljšati električno varnost ter poskrbeti za ustrezno odvajanje dima v primeru požara; poudarja, da bi morale dolgoročne strategije prenove prispevati tudi k statični in strukturni okrepitvi stavbnega fonda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poudarja, da je treba upoštevati prisotnost izdelkov, ki vsebujejo azbest, v stavbah ter te proizvode odstraniti in zaščititi stavbe pred emisijo azbesta v okolje, ko bodo nadgrajeni zaradi energetske učinkovitosti (19); |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da nekatere države članice te zakonodaje še niso v celoti prenesle, čeprav se je rok za prenos direktive o energetski učinkovitosti stavb iztekel 10. marca 2020; |
| --- | --- |

18.

| 19. | želi spomniti, da je pomembno zagotavljati tako spodbude za prenovo stavb kot finančne ukrepe, pogojene z izboljšanjem energetske učinkovitosti in prihranki energije, v skladu s členom 10(6) direktive o energetski učinkovitosti stavb, da bi bila prenova cenovno dostopna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, kako pomembne so jasne in točne informacije o energetski učinkovitosti in stroških energije za morebitne kupce in morebitne najemnike; priznava, da je treba izboljšati in bolje uskladiti energetske izkaznice v državah članicah, da bi jih bilo lažje primerjati ter da bi bile kakovostnejše in zanesljivejše, pri tem pa upoštevati različna izhodišča in stavbne fonde v državah članicah; zato meni, da bi bilo treba omogočiti lažji dostop do energetskih izkaznic in njihovo branje, prikazovati praktične informacije o dejanski energetski učinkovitosti, zlasti o dejanskem ogljičnem odtisu stavbe, ter vključevati informacije z lokalnega trga na ravni EU in informacije o parametrih kakovosti okolja v zaprtih prostorih, kot je toplotno udobje; poudarja, da bi bilo zato mogoče energetske izkaznice uporabiti za zagotavljanje neobveznih storitev prilagajanja odjema kot referenco za regulativne ukrepe, programe financiranja in integrirane politike prenove; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da zeva vrzel med dejansko energetsko učinkovitostjo in izračunano učinkovitostjo v energetski izkaznici, kar pri uporabnikih izkaznic povzroča zmedo; poudarja, da je treba v okvir energetskih izkaznic vključiti načrte za prenovo stavb, digitalne dnevnike stavb in kazalnik pametne pripravljenosti, da bi preprečili množenje orodij in potrošnikom zagotovili večjo jasnost; meni, da bo to olajšalo prenovo, povečalo njeno temeljitost, sčasoma zagotovilo usklajevanje med različnimi ukrepi in zajelo večplastne koristi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da bi morale dolgoročne strategije prenove vključevati širše koristi prenove, kot so zdravje, varnost, toplotno udobje in kakovost zraka v zaprtih prostorih; je seznanjen, da je bilo v študiji Komisije (20) kot glavna spodbuda za energetsko prenovo med zasebnimi lastniki stanovanj navedeno zdravje, kar kaže na jasno povezavo med kakovostjo stanovanj, energetsko revščino in zdravjem; meni, da bi bilo treba pri priložnostih, ko države članice spodbujajo prenovo stavb denimo s shemami javnih spodbud in informacijskimi kampanjami, vključiti tudi kakovost zraka v zaprtih prostorih; spodbuja države članice, naj izboljšajo zbiranje podatkov o parametrih kakovosti okolja v zaprtih prostorih, da bi v zvezi s tem oblikovali minimalne standarde; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi lahko na podlagi ambicioznih ciljev za temeljito in postopno prenovo obstoječega stavbnega fonda ustvarili do dva milijona delovnih mest (21), predvsem lokalnih, ki jih ni mogoče dati v zunanje izvajanje, ter zagotovili čisto in cenovno dostopno energijo za potrošnike, obenem pa izboljšali življenjske razmere za stanovalce; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da morajo biti javne stavbe v ospredju pri stopnji prenove, razogljičevanju, energetski učinkovitosti in stroškovni učinkovitosti ter tako prispevati k ozaveščanju in sprejemanju pri širši javnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poziva k promoviranju pobude EU za izboljšanje znanj in spretnosti, vključno z namenom spodbujanja vključenosti vseh spolov, ter k nacionalnim prizadevanjem, da bodo lahko posredniki, kot so inštalaterji, arhitekti ali izvajalci, da svetovali o potrebnih rešitvah, tudi digitalnih rešitvah za programe za energetsko učinkovitost in razogljičen stavbni fond, jih določili ali namestili, obenem pa se je treba osredotočiti na izpopolnjevanje in preusposabljanje vseh akterjev v gradbenem sektorju; meni, da morajo države članice zagotoviti jasno povezavo med nacionalnimi dolgoročnimi strategijami prenove in ustreznimi pobudami za spodbujanje znanj in spretnosti ter izobraževanja v gradbenem sektorju in sektorju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da se bodo z načeloma stroškovne učinkovitosti in stroškovne nevtralnosti, pri čemer se zvišanja najemnin izravnajo s prihranki energije, znižali računi za energijo za končne porabnike; spodbuja države članice, naj v svoje dolgoročne strategije prenove sistematično vključijo politike in ukrepe za odpravo energetske revščine in najslabših stavb v svoj nacionalni stavbni fond ter naj preprečijo izkrivljanje trga in špekulativne nakupe, zaradi česar naraščajo cene najemnin, ki nesorazmerno prizadenejo najemnike z nizkimi dohodki; želi opozoriti, da je bi se dalo breme spremenljivosti na energetskih trgih, ki ga nosijo najranljivejši potrošniki, bistveno zmanjšati s povečanjem energetske učinkovitosti stavb; poudarja, da je treba zagotoviti prožno finančno podporo in mehanizme za te odjemalce, da bi prispevali k boju proti energetski revščini; obenem meni, da bi bilo treba razmisliti o ustrezni ravni spodbud, s katerimi bi znižali stroške prenove za posebne ciljne skupine in sektorje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi morali z direktivo o energetski učinkovitosti stavb zagotoviti, da bo prenova za lastnike stanovanj in stavb omogočala donosnost naložb, ker bo pripomogla k resničnemu in merljivemu izboljšanju energetske učinkovitosti stavb; poudarja, da bo pristop, ki bo temeljil na izmerjenem prihranku energije kot rezultatu prenove, znižal stroške ter povečal temeljitost, kakovost in obseg nadgradenj za energetsko učinkovitost obstoječih stavb; poziva Komisijo, naj ob pregledu direktive o energetski učinkovitosti stavb preuči, ali je treba ponovno opredeliti stroškovno optimalno raven, kot i je opredeljena v členu 2(14); |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja relativen uspeh točk vse na enem mestu in poudarja, da imajo lahko ključno vlogo pri povezovanju možnih projektov z udeleženci na trgu, denimo državljani, javnimi organi in nosilci projektov, zlasti projektov manjšega obsega; ugotavlja, da ni enotne opredelitve pojma točke vse na enem mestu, ker se obstoječi modeli po EU razlikujejo v strukturi, upravljanju in vrsti pomoči, ki jo zagotavljajo; želi opomniti, da je treba izboljšati poznavanje točk vse na enem mestu, tudi na lokalni in regionalni ravni; poudarja, da imajo lahko točke vse na enem mestu pomembno vlogo pri obravnavanju vprašanja dolgih in zapletenih postopkov izdajanja dovoljenj in pri zagotavljanju lažjega dostopa do sredstev za obnovo stavb, saj prispevajo k širjenju informacij o pogojih uporabe; meni, da bi morale točke „vse na enem mestu“ svetovati in podpirati enodružinske hiše in večstanovanjske stavbe ter zagotavljati podporo akreditiranim inštalaterjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da člen 19 direktive o energetski učinkovitosti stavb vsebuje klavzulo o pregledu, vključno z naknadno oceno, ki jo je treba izvesti do leta 2026; poudarja, da bi morali na podlagi izvajanja direktive o energetski učinkovitosti stavb pridobiti izkušnje in opraviti oceno napredka pri izvajanju po vsej Uniji; |
| --- | --- |

29.

Priporočila

| 30. | poudarja, da je direktiva o energetski učinkovitosti stavb bistvenega pomena za uspešen val prenove in zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno izvajanje vseh vidikov direktive s posebnim poudarkom na fondu socialnih stanovanj; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja njeno izvajanje in v primeru neskladnosti po potrebi ukrepa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj okrepi sedanje določbe direktive o energetski učinkovitosti stavb, da bodo dolgoročne strategije prenove držav članic skladne s cilji EU glede podnebne nevtralnosti in energetskimi cilji; poudarja, da bo treba prenoviti stavbe v višini 3 % letno za temeljito in postopno temeljito naknadno opremljanje, da bo EU do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči, kako oblikovati standardno predlogo, ki bi jo lahko države članice uporabljale, da bi zagotovile, da bodo obravnavane vse zahteve iz člena 2(a) direktive o energetski učinkovitosti stavb, ter harmonizirale cilje in zahteve za večjo primerljivost napredka in rezultatov ter lažje ocenjevanje napredka pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ali drugim financiranjem EU, za katerega je celotna dolgoročna strategija prenove pogoj; Komisijo tudi spodbuja, naj oblikuje ad hoc mrežo strokovnjakov, ki bodo državam članicam pomagali pri postopkih oblikovanja, spremljanja in izvajanja njihovih dolgoročnih strategij prenove; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko dodatno spodbujala razvoj točk vse na enem mestu, ki državljanom in drugim deležnikom nudijo svetovalne storitve, tudi z uporabo strožjih ukrepov v direktivi o energetski učinkovitosti stavb; je prepričan, da lahko dodatne smernice in podporni ukrepi, zlasti tehnična pomoč, informacijske kampanje, usposabljanje in financiranje projektov, prispevajo k višji stopnji prenove; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj čim bolj povečajo sinergije med svojimi dolgoročnimi strategijami prenove, nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost ter drugimi ukrepi za okrevanje, s čimer bi zagotovile, da bo evropski instrument za okrevanje ponujal takojšnje financiranje za temeljite in postopne prenove, s posebnim poudarkom na stavbah z najslabšo energetsko učinkovitostjo in gospodinjstvih z nizkimi dohodki, ter naj vzpostavijo okvir, v katerem bodo lahko vodilni trgi za trajnostno prenovo po koncu obdobja financiranja še naprej rasli; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da lahko digitalizacija stavb in gradbenih tehnologij, kjer je to izvedljivo, pomembno prispeva k večji energetski učinkovitosti; meni, da bi morala revizija direktive o energetski učinkovitosti stavb dodatno spodbujati tehnologije pametnih in prožnih stavb na podlagi načela energetske učinkovitosti na prvem mestu ter podpirati podatkovno usmerjen pristop; spodbuja uporabo in uvedbo tehnologij v vzponu, kot so pametni števci, pametno polnjenje, pametne grelne naprave, tehnologije za skladiščenje in sistemi upravljanja z energijo, povezani z energetskim omrežjem, 3D-modeliranje in simulacija ter umetna inteligenca, v podporo zmanjšanju emisij ogljika na vse stopnjah življenjskega cikla stavbe, s čimer je treba začeti že v fazi načrtovanja in zasnove ter nadaljevati pri izgradnji, delovanju in naknadnem opremljanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da so posodobljeni, zanesljivi in popolni podatki o učinkovitosti celotnega evropskega stavbnega fonda bistvenega pomena za razvoj in izvajanje učinkovitih politik, namenjenih za izboljšanje energetske učinkovitosti sektorja; ugotavlja, da bi morali digitalno tehnologijo uporabljati tudi za popis obstoječega fonda in v pomoč pri izvajanju dolgoročnih strategij prenove; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi bilo treba uporabiti pristop, osredotočen na podatke, da bi lastnikom stanovanj, najemnikom in tretjim stranem zagotovili širšo razpoložljivost zbirnih in anonimiziranih podatkov, ki jih lahko uporabijo za optimizacijo porabe energije, tudi prek sistemov privolitve, zaščitenih s splošno uredbo o varstvu podatkov, ter za statistične in raziskovalne namene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja države članice, naj zagotovijo učinkovito, ambiciozno in dosledno izvajanje odobrene sheme indikatorja pripravljenosti na pametne sisteme v vsej EU; poudarja, da bi morali indikatorji pripravljenosti na pametne sisteme prispevati k valu prenove in k povezavi energetskih sistemov, in sicer s podporo pametnim in prožnim stavbam; priznava, da bo indikator dodatno spodbudil zasnovo in gradnjo novih stavb kot stavb z ničelno porabo energije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je prepričan, da bi morale dolgoročne strategije prenove vsebovati več podrobnosti o dolgoročnih ukrepih in celostnem načrtovanju infrastrukture na podlagi časovnega načrta s konkretnimi politikami in časovnico z jasnimi mejniki (za doseganje ciljev do leta 2030, 2040 in 2050), s čimer bi ustvarile stabilnejše okolje za vlagatelje, nosilce projektov, lastnike stanovanj in najemnike, ter obravnavati vpliv stavb med celotnim življenjskim ciklom; poudarja, da morajo države članice izboljšati dostop do različnih finančnih in fiskalnih mehanizmov, da bi podprle mobilizacijo zasebnih naložb in spodbudile javna in zasebna partnerstva; poziva k ukrepom za spodbujanje posojil, ki kot merilo za nižje obrestne mere določajo energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi morala direktiva o energetski učinkovitosti stavb zagotoviti, da bo prenova za lastnike stanovanj in stavb ekonomsko ugodna ter bo omogočala donosnost naložb, zmanjšanje računov za energijo in boljšo trajnostnost, ker bo ustvarila resnično in merljivo izboljšanje energetske učinkovitosti stavb; poudarja, da bo pristop, ki bo temeljil na dejanskemu prihranku energije kot rezultatu prenove, znižal stroške ter povečal kakovost in obseg nadgradenj za energetsko učinkovitost na podlagi prenove; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da ima zelena infrastruktura, kot so zelene strehe in zidovi, potencial za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb ter za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blaženje kot tudi za varovanje biotske raznovrstnosti, zlasti v mestih; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice, naj dolgoročne strategije prenove uporabijo za uvedbo inovativnih politik, s katerimi bodo državljane dejavno vključevale v nastajanje in izvajanje programov energetske učinkovitosti in samih dolgoročnih strategij prenove; poudarja, da je treba vključiti in spodbuditi deležnike, tudi državljane, lokalne skupnosti, stanovanjska združenja in gradbene strokovnjake, k sodelovanju pri razvoju celostnih načrtov in izvedbenih strategij za razogljičenje stavb; |
| --- | --- |

43.

| 44. | priznava različno dinamiko gradnje in obnove za različne vrste stavb (javne in zasebne, nestanovanjske in stanovanjske) v državah članicah; poziva Komisijo, naj zagotovi okvir za uvedbo minimalnih standardov energetske učinkovitosti, ki bodo upoštevali različna izhodišča in stavbni fond v državah članicah, zlasti stavbe s posebnim arhitekturnim ali zgodovinskim pomenom, da bi pospešili stopnje prenove in zagotovili prepoznavnost celotne vrednostne verige o pričakovanih izboljšavah ter spodbudili inovacije, obenem pa zagotovili cenovno dostopnost, zlasti za tiste z nizkimi dohodki in v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice, naj razvijejo integriran vgrajen okvir, ki bo obsegal ustrezno financiranje in tehnično pomoč pri postopnem uvajanju minimalnih energetskih standardov, kar bo posledično prispevalo k doseganju mejnikov za leto 2030, 2040 in 2050 iz dolgoročnih strategij prenove; poudarja, da bi ti standardi pripomogli k operacionalizaciji poti za dosego podnebne nevtralnosti v stavbnem sektorju najpozneje do leta 2050 ter da bi bilo z njimi mogoče zagotavljati preglednost in varnost trga, kar zadeva preobrazbo obstoječega stavbnega fonda; meni, da lahko države članice še vedno oblikujejo potrebne ukrepe za prilagoditev različnim gospodarskim, podnebnim, političnim, socialnim in gradbenim pogojem; meni, da bi bilo treba zagotoviti posebne finančne instrumente in spodbude za stavbe s tehničnimi, arhitekturnimi ali zgodovinskimi omejitvami, ki jih ni mogoče obnoviti po razumni ceni v primerjavi z vrednostjo nepremičnine; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj dolgoročne strategije prenove poveže z ustreznimi določbami direktive o energetski učinkovitosti in direktive o obnovljivih virih energije v zvezi z učinkovitim daljinskim ogrevanjem in hlajenjem ter spodbujanjem energije iz obnovljivih virov v gradbenem sektorju, kot sta toplotna sončna energija in geotermalna energija ter večja vloga shranjevanja energije in lastne porabe kot odziv na omrežne signale in signale mikroomrežij, hkrati pa priznava, da se fosilna goriva, zlasti zemeljski plin, trenutno uporabljajo v ogrevalnih sistemih stavb; meni, da je treba potrošnikom pomagat pri prehodu s fosilnih goriv na druge vire; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo določbe členov 14 in 15(4) direktive o energetski učinkovitosti stavb, tako da državljanom in strokovnjakom zagotovijo jasne podatke o tem, kateri sistem za avtomatizacijo in nadzor stavb bo lahko čimprej zagotavljal obvezne zmogljivosti, da se bodo vsa pripravljalna dela izvedla brez odlašanja in pred rokom leta 2025; poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o uporabi orodij ali kontrolnih seznamov, ki so jih razvili strokovnjaki in strokovnjaki za prenos teh določb; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj se osredotočijo na razogljičenje ogrevanja in hlajenja v stavbah v skladu s prednostnimi nalogami vala prenove ter razmislijo o sistemih spodbud, s poudarkom na najranljivejših odjemalcih, za nadomestitev starih, na fosilnih gorivih temelječih in neučinkovitih ogrevalnih sistemov v stavbah, vključno z uvedbo nadomestnih ciljev v skladu z dolgoročnimi strategijami prenove; |
| --- | --- |

48.

| 49. | želi spomniti na svojo zahtevo, naj se v naslednji reviziji oceni potreba po povečanju zahtev glede infrastrukture za polnjenje v direktivi o energetski učinkovitosti stavb, pri tem pa upošteva, da je treba zagotoviti stabilnost omrežja, na primer z uvedbo funkcionalnosti pametnega polnjenja, da bi spodbujali trajnostno mobilnost, ter vključi celosten in sistematičen krožni pristop za razvoj mest in podeželja v skladu z ustreznim urbanističnim načrtovanjem in transportnimi potmi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | spodbuja države članice, naj razmislijo, kako bi v sodelovanju z deležniki in lokalnimi skupnostmi najbolje izkoristile prednosti na okrožjih temelječega pristopa k temeljiti prenovi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo polnilne postaje v stavbah pripravljene na pametno polnjenje in da se zahteve uskladijo z revidirano direktivo o obnovljivih virih energije; poziva države članice, naj razvijejo okvir, ki bo pomagal poenostaviti in pospešiti postavitev polnilnih mest v novih in obstoječih stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah, odpraviti morebitne regulativne ovire in spodbujati ustrezne načine za zagotovitev enostavnega dostopa in prostore za kolesa pri načrtovanju stavb; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja, da je Komisija priznala pomen elektromobilnosti in uvedla minimalne zahteve za parkirišča določene velikosti in druge minimalne zahteve glede infrastrukture za manjše stavbe; poudarja, da je treba postavljanje te polnilne infrastrukture podpirati še naprej; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da se lahko s prenovo že obstoječih stavb in zasnovo novih stavb pomembno spodbuja k uporabi električnih vozil, kot so avtomobili, gospodarska vozila, kolesa in motorji, in sicer se z zagotovitvijo ustreznih parkirnih mest in polnilne infrastrukture prispeva tudi k splošnemu razogljičenju prometnega sektorja; ugotavlja, da se lahko s tem zagotovi, da bodo stavbe bolj zdrave, okolju prijaznejše in medsebojno povezane v soseščini ter odpornejše zoper negativne vplive podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj razmisli, ali bi veljalo razširiti področje uporabe direktive o energetski učinkovitosti stavb v zvezi z mobilnostjo, tako da bi za različne vrste stavb po možnosti uvedli minimalne zahteve za parkirno infrastrukturo za kolesa in polnilna mesta za električna kolesa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja priznanje, da so pomembne infrastrukturne zahteve glede predhodne napeljave v novih stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah, saj je to eden od pogojev za hitro namestitev polnilnih mest; poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje tovrstnih zahtev v nacionalne okvire politike; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je razpoložljivost polnilnih mest eden od dejavnikov, ki zasebne lastnike stanovanj in hiš spodbujajo k električni mobilnosti; zaveda pa se, da direktiva o energetski učinkovitosti stavb zaenkrat določa zahteve glede kabelske napeljave za nove stanovanjske stavbe in stanovanjske stavbe, ki so v postopku večje prenove, samo v primeru, da imajo več kot deset parkirnih mest; želi opozoriti, da je v direktivi predvidena možnost izvzetja, če stroški namestitve polnilnih mest in kabelske napeljave presežejo 7 % skupnih stroškov večje prenove stavbe; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami na podlagi analize stroškov preuči možne načine, da bi nosilce projektov spodbudili k zasnovi ustrezne infrastrukture za uporabnike električnih vozil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | želi spomniti, da morajo države članice do 1. januarja 2025 določiti zahteve za namestitev določenega števila polnilnih mest za vse nestanovanjske stavbe z več kot dvajsetimi parkirnimi mesti; meni, da bi bilo treba pri tem opredeliti pomanjkljivosti pri izvajanju direktive o energetski učinkovitosti stavb, v okviru njene revizije pa bi bilo treba spodbujati določbe za nadaljnje spodbujanje in lažje uvajanje zasebne in javne polnilne infrastrukture v stanovanjskih in nestanovanjskih objektih; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da morajo biti rešitve za električno mobilnost dobro dostopne vsem ljudem; v zvezi s tem poudarja, da je treba ob prenovi stavb in parkirišč izboljšati dostopnost za invalide; poudarja tudi, da je treba v prenovljenih in novih stavbah predvideti prostor za naprave za mobilnost, vključno z invalidskimi in otroškimi vozički; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja priznanje, da so potrebni ukrepi za lažje in hitrejše nameščanje polnilne infrastrukture in da je treba rešiti sedanje ovire, kot so nepovezane spodbude in upravna bremena; poudarja pa, da na nacionalni in lokalni ravni še vedno obstajajo upravne ovire pri postopkih izdajanja dovoljenj in odobritve projektov za polnilno infrastrukturo, kar ovira postavitev te infrastrukture v novih in že obstoječih stanovanjskih in nestanovanjskih objektih; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za odpravo tovrstnih povsem upravnih ovir; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da bi bilo treba javno dostopno polnilno infrastrukturo za električna vozila dopolnjevati s polnjenjem v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah ter tako zagotoviti ustrezne polnilne zmogljivosti za ta vozila; poudarja, da je treba povečati naložbe v elektromobilnost in postaviti polnilno infrastrukturo za pametno polnjenje, kar bo omogočilo prerazporeditev konic in odziv na povpraševanje ter tako ustvarilo cenejša in učinkovitejša elektroenergetska omrežja, za katera bodo potrebne manjše proizvodne zmogljivosti in manj obsežna infrastruktura; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da je uvedba javne, poljavne in zasebne pametne polnilne infrastrukture še vedno temeljni pogoj za okrepitev tržnega uvajanja električnih vozil; zato poziva k večjemu vlaganju v stavbe in mobilnost, k spodbujanju inovacij in uporabi digitalnih orodij za elektromobilnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da bi bilo treba z ustreznimi pravnimi akti EU olajšati namestitev polnilnih mest za ta vozila, skupaj s prenavljanjem, novogradnjo in nameščanjem novih naprav; poudarja, da so potrebne naložbe v javne polnilne postaje vzdolž koridorjev jedrnega omrežja in da je treba vlagati v celovito omrežje, a poudarja, da je to lahko zgolj dopolnitev veliko večjemu številu polnilnih mest, ki bodo potrebna na urbanih območjih; poudarja, da je stroškovno najučinkovitejši in najbolj praktičen način za pospešitev prehoda na električna vozila zagotovitev polnilnih mest blizu doma in delovnih mest, kjer bodo delovale kot odločilen dodatek nujno potrebni, a dosti dražji infrastrukturi za hitro polnjenje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da je pomembno vsem Evropejcem in regijam, tudi najbolj oddaljenim, zagotoviti vključujočo, povezovalno in trajnostno mobilnost; poudarja, da je treba spodbujati alternativna, vključujoča, varna in trajnostna prevozna sredstva ter zanje potrebno infrastrukturo; poziva države članice, naj pri določanju zahtev za postavitev minimalnega števila polnilnih mest upoštevajo socialno-ekonomsko in teritorialno kohezijo; poziva države članice, naj ugotovijo in odpravijo vse socialne, gospodarske, pravne, regulativne in upravne ovire za hiter razvoj polnilnih mest; |
| --- | --- |

62.

| 63. | priznava, da je pri načrtovanju gradnje polnilne infrastrukture v stanovanjskih in nestanovanjskih stavbah ter na parkirnih mestih pomembno čim bolj ohraniti mestne zelene površine in trajnostne mestne sisteme odvodnjavanja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ugotavlja, da le peščica držav članic poroča o obetavnem napredku na področju polnilne infrastrukture za električna vozila v stavbah in na parkiriščih; ima pomisleke zaradi premajhnega napredka v drugih državah članicah in poziva, naj hitreje zagotovijo obsežnejše podatke; je seznanjen, da je večina držav članic posredovala svoje ocene glede uvajanja električnih vozil in cilje za uvedbo polnilnih naprav za leto 2020; žal sta le dve tretjini teh držav priložili podatke o ciljih, ki naj bi jih dosegle do leta 2025 oziroma 2030; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je več lokalnih organov začelo sprejemati načrte za razogljičenje, ki vsebujejo tudi zavezujoče časovne načrte za prepoved uporabe vozil z notranjim zgorevanjem; te organe poziva, naj poskrbijo, da bodo njihovi načrti zajemali tudi ustrezno finančno in tehnično podporo za prilagoditev stavbnega fonda v skladu z načrti za razogljičenje; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  UL C 385, 22.9.2021, str. 68.

(2)  UL C 456, 10.11.2021, str. 145.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0240.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0241.

(5)  UL L 153, 18.6.2010, str. 13.

(6)  UL L 315, 14.11.2012, str. 1.

(7)  UL L 307, 28.10.2014, str. 1.

(8)  UL L 111, 25.4.2019, str. 13.

(9)  UL L 243, 9.7.2021, str. 1

(10)  UL L 127, 16.5.2019, str. 34.

(11)  UL L 165, 21.6.2019, str. 70.

(12)  UL C 270, 7.7.2021, str. 2.

(13)  Generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko, Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko, „Boosting Building Renovation: Why Potential and Value for Europe?“ (Spodbujanje prenove stavb: Potencial in vrednost za Evropo), oktober 2016.

(14)  Uredba (EU) 2018/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov, spremembi uredb (ES) št. 663/2009 in (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU in 2013/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 2009/119/ES in (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 328, 21.12.2018, str. 1).

(15)  Študija z naslovom „Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables)“ (Opredelitev in analiza sedanje in prihodnje rabe goriv (iz fosilnih/obnovljivih virov) za ogrevanje/hlajenje), marec 2017.

(16)  UL L 156, 19.6.2018, str. 75.

(17)  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

(18)  Forum for European Electrical Domestic Safety (FEEDS), „In the news: the European Parliament calls on Member States to develop an electrical inspection regime“ (Evropski parlament države članice poziva, naj razvijejo sistem inšpekcijskih pregledov električnih napeljav).

(19)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2021 s priporočili Komisiji o varstvu delavcev pred azbestom (Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0427).

(20)  „Comprehensive study of building building building renovation and the uptake of nearly zero-energy buildings in the EU“ (Celovita študija dejavnosti prenove stavb na področju energije in gradnje stavb s skoraj ničelno porabo energije v EU), november 2019.

(21)  Sporočilo Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020)0456),

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/69 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/69

---

P9_TA(2021)0504

Izzivi in obeti za režime večstranskega nadzora orožja za množično uničevanje in razorožitve

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o izzivih in obetih za režime večstranskega nadzora orožja za množično uničevanje in razorožitve (2020/2001(INI))

(2022/C 251/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi s pripravo desetega postopka pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (v nadaljnjem besedilu: pogodba NPT), nadzorom nad jedrskim orožjem in možnostmi jedrskega razoroževanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 21. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi s pripravo desetega postopka pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (v nadaljnjem besedilu: pogodba NPT), nadzorom nad jedrskim orožjem in možnostmi jedrskega razoroževanja (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2021 o izvajanju skupne varnostne in obrambne politike – letno poročilo za leto 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o priporočilih konference za pregled pogodbe o neširjenju jedrskega orožja glede vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2013 o priporočilih konference za pregled pogodbe o neširjenju jedrskega orožja glede vzpostavitve območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2016 o jedrski varnosti in neširjenju jedrskega orožja (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (8) (v nadaljnjem besedilu: uredba o blagu z dvojno rabo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi režima Unije za nadzor izvoza, posredovanja, tehnične pomoči, tranzita in prenosa blaga z dvojno rabo (8) (v nadaljnjem besedilu: uredba o blagu z dvojno rabo),

| — | ob upoštevanju letnih poročil o napredku pri izvajanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje (zlasti tistih iz let 2019 (9) in 2020 (10)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil o napredku pri izvajanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje (zlasti tistih iz let 2019 (9) in 2020 (10)),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/212/SZVP z dne 29. marca 2010 o stališču Evropske unije na pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja za leto 2010 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/212/SZVP z dne 29. marca 2010 o stališču Evropske unije na pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja za leto 2010 (11),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1656 z dne 6. novembra 2020 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/1656 z dne 6. novembra 2020 o podpori Unije za dejavnosti Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) na področju jedrske varnosti in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (12),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/901 z dne 29. junija 2020 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/901 z dne 29. junija 2020 o podpori Unije dejavnostim Pripravljalne komisije Organizacije pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBTO) za okrepitev njenih zmogljivosti opazovanja in preverjanja ter v okviru izvajanja strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (13),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (14),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1542 z dne 15. oktobra 2018 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja (15) in izvedbene Uredbe Sveta (EU) 2020/1480 z dne 14. oktobra 2020 o izvajanju Uredbe (EU) 2018/1542 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1542 z dne 15. oktobra 2018 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja (15) in izvedbene Uredbe Sveta (EU) 2020/1480 z dne 14. oktobra 2020 o izvajanju Uredbe (EU) 2018/1542 o omejevalnih ukrepih proti širjenju in uporabi kemičnega orožja (16),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/906 z dne 29. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/615 o podpori Unije dejavnostim, ki potekajo pred pregledno konferenco pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) leta 2020 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2020/906 z dne 29. junija 2020 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/615 o podpori Unije dejavnostim, ki potekajo pred pregledno konferenco pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) leta 2020 (17),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/97 z dne 21. januarja 2019 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/97 z dne 21. januarja 2019 v podporo Konvenciji o biološkem in toksičnem orožju v okviru strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (18),

| — | ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta ob začetku veljavnosti Pogodbe o prepovedi jedrskega orožja z dne 15. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta ob začetku veljavnosti Pogodbe o prepovedi jedrskega orožja z dne 15. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 3. februarja 2021 o podaljšanju pogodbe Novi START, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 3. februarja 2021 o podaljšanju pogodbe Novi START,

| — | ob upoštevanju 16. letne konference zveze NATO z dne 10. novembra 2020 o orožju za množično uničevanje, nadzoru nad oborožitvijo, razorožitvi in neširjenju orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 16. letne konference zveze NATO z dne 10. novembra 2020 o orožju za množično uničevanje, nadzoru nad oborožitvijo, razorožitvi in neširjenju orožja,

| — | ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 18. junija 2021 o Pogodbi o odprtih zračnih prostorih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 18. junija 2021 o Pogodbi o odprtih zračnih prostorih,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja zveze NATO z dne 2. avgusta 2019 o propadu pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja zveze NATO z dne 2. avgusta 2019 o propadu pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega,

| — | ob upoštevanju govora generalnega sekretarja zveze NATO z dne 10. novembra 2020 na 16. letni konferenci zveze NATO o orožju za množično uničevanje, nadzoru nad oborožitvijo, razorožitvi in neširjenju orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora generalnega sekretarja zveze NATO z dne 10. novembra 2020 na 16. letni konferenci zveze NATO o orožju za množično uničevanje, nadzoru nad oborožitvijo, razorožitvi in neširjenju orožja,

| — | ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov (OZN) iz leta 2018 za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende Organizacije združenih narodov (OZN) iz leta 2018 za razorožitev z naslovom Varovanje naše skupne prihodnosti,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 24. oktobra 2020 o začetku veljavnosti Pogodbe o prepovedi jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa z dne 24. oktobra 2020 o začetku veljavnosti Pogodbe o prepovedi jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 16 glede spodbujanja miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja, zlasti cilja št. 16 glede spodbujanja miroljubnih in vključujočih družb za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju sklepa Konference držav pogodbenic Konvencije o kemičnem orožju z dne 21. aprila 2021 o Sirski arabski republiki, ki ima kemično orožje in ga uporablja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Konference držav pogodbenic Konvencije o kemičnem orožju z dne 21. aprila 2021 o Sirski arabski republiki, ki ima kemično orožje in ga uporablja,

| — | ob upoštevanju skupnega celovitega načrta ukrepanja (JCPOA – jedrski dogovor z Iranom) iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega celovitega načrta ukrepanja (JCPOA – jedrski dogovor z Iranom) iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju izjave skupine E3 (19) z dne 19. avgusta 2021 o načrtu JCPOA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave skupine E3 (19) z dne 19. avgusta 2021 o načrtu JCPOA,

| — | ob upoštevanju 64. generalne konference IAEA, ki je potekala od 21. do 25. septembra 2020 na Dunaju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 64. generalne konference IAEA, ki je potekala od 21. do 25. septembra 2020 na Dunaju,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Francoske republike z dne 7. februarja 2020 o francoski strategiji za obrambo in odvračanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Francoske republike z dne 7. februarja 2020 o francoski strategiji za obrambo in odvračanje,

| — | ob upoštevanju skupne izjave predsednikov Združenih držav Amerike in Rusije z dne 16. junija 2021 o strateški stabilnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave predsednikov Združenih držav Amerike in Rusije z dne 16. junija 2021 o strateški stabilnosti,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0324/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0324/2021),

| A. | ker orožje za množično uničevanje, zlasti jedrsko orožje, resno ogroža dolgoročno varnost ljudi; ker je trdna in celovita struktura za nadzor nad oborožitvijo, neširjenje orožja in razorožitev, ki temelji na zavezujočih pogodbah in trdnem mehanizmu za krepitev zaupanja in ji daje še večjo moč zanesljiv in pregleden postopek za preverjanje, ključna za vzpostavljanje in ohranjanje miru, stabilnosti, predvidljivosti, varnosti, trajnostnega razvoja ter gospodarskega in družbenega napredka, umirjanje napetosti med državami in zmanjševanje možnosti oboroženega konflikta z nepredvidljivimi in katastrofalnimi posledicami za ljudi, okolje, družbo in gospodarstvo; |
| --- | --- |

A.

ker orožje za množično uničevanje, zlasti jedrsko orožje, resno ogroža dolgoročno varnost ljudi; ker je trdna in celovita struktura za nadzor nad oborožitvijo, neširjenje orožja in razorožitev, ki temelji na zavezujočih pogodbah in trdnem mehanizmu za krepitev zaupanja in ji daje še večjo moč zanesljiv in pregleden postopek za preverjanje, ključna za vzpostavljanje in ohranjanje miru, stabilnosti, predvidljivosti, varnosti, trajnostnega razvoja ter gospodarskega in družbenega napredka, umirjanje napetosti med državami in zmanjševanje možnosti oboroženega konflikta z nepredvidljivimi in katastrofalnimi posledicami za ljudi, okolje, družbo in gospodarstvo;

| B. | ker so bile zaradi sedanjih geopolitičnih napetosti na evropski in svetovni ravni nedavno oslabljene ali razveljavljene ključne pogodbe o nadzoru nad oborožitvijo, ki so začele veljati ob koncu hladne vojne; ker se napetosti in premajhno zaupanje med pogodbenicami pogodbe NPT v zadnjih letih stopnjujejo, kar še zaostrujejo vse slabši dvostranski odnosi med ZDA in Rusijo ter nadaljnji koraki, ki jih je Rusija prehodila, da bi ponovno ocenila jedrske vidike svoje vojaške doktrine; ker nastaja mednarodno ozračje, v katerem vse bolj prevladuje boj za moč; ker je EU v tem novem okolju, kjer evropska in svetovna varnostna struktura nimata potrebne stabilnosti in predvidljivosti, začela razmišljati o tem, kako povečati svojo strateško avtonomnost; ker so za njeno varnost v svetu medsebojne odvisnosti potrebna nova prizadevanja za nadzor nad orožjem in razoroževanje; ker so se ZDA in Ruska federacija 16. junija 2021 zavezale, da bodo vodile celovit dialog o strateški stabilnosti; |
| --- | --- |

B.

ker so bile zaradi sedanjih geopolitičnih napetosti na evropski in svetovni ravni nedavno oslabljene ali razveljavljene ključne pogodbe o nadzoru nad oborožitvijo, ki so začele veljati ob koncu hladne vojne; ker se napetosti in premajhno zaupanje med pogodbenicami pogodbe NPT v zadnjih letih stopnjujejo, kar še zaostrujejo vse slabši dvostranski odnosi med ZDA in Rusijo ter nadaljnji koraki, ki jih je Rusija prehodila, da bi ponovno ocenila jedrske vidike svoje vojaške doktrine; ker nastaja mednarodno ozračje, v katerem vse bolj prevladuje boj za moč; ker je EU v tem novem okolju, kjer evropska in svetovna varnostna struktura nimata potrebne stabilnosti in predvidljivosti, začela razmišljati o tem, kako povečati svojo strateško avtonomnost; ker so za njeno varnost v svetu medsebojne odvisnosti potrebna nova prizadevanja za nadzor nad orožjem in razoroževanje; ker so se ZDA in Ruska federacija 16. junija 2021 zavezale, da bodo vodile celovit dialog o strateški stabilnosti;

| C. | ker želi EU postati globalni akter za mir in podpira mednarodni red, ki temelji na pravilih; ker projekt EU že od začetka, zlasti z ustanovitvijo Evropske skupnosti za atomsko energijo (EURATOM), temelji na nadzoru nad orožjem in neširjenju jedrskega orožja, ker EU s strategijo proti širjenju orožja za množično uničevanje prispeva k prenehanju in preprečevanju uporabe in širjenja tovrstnega orožja; ker bi morala biti strategija osredotočena tudi na nove grožnje, kot so avtonomni orožni sistemi in druge nove prelomne tehnologije; |
| --- | --- |

C.

ker želi EU postati globalni akter za mir in podpira mednarodni red, ki temelji na pravilih; ker projekt EU že od začetka, zlasti z ustanovitvijo Evropske skupnosti za atomsko energijo (EURATOM), temelji na nadzoru nad orožjem in neširjenju jedrskega orožja, ker EU s strategijo proti širjenju orožja za množično uničevanje prispeva k prenehanju in preprečevanju uporabe in širjenja tovrstnega orožja; ker bi morala biti strategija osredotočena tudi na nove grožnje, kot so avtonomni orožni sistemi in druge nove prelomne tehnologije;

| D. | ker se je pogodba NPT, katere trije stebri se medsebojno utrjujejo, v več kot petdesetih letih obstoja izkazala za in ostaja temelj svetovne strukture nadzora nad jedrskim orožjem in učinkovito orodje za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, saj zagotavlja, da velika večina držav podpisnic izpolnjuje svoje obveznosti glede neširjenja orožja z izvajanjem strogih nadzornih ukrepov in spoštovanjem pravil, ki prepovedujejo nabavo jedrskega orožja; ker pričakujemo, da bo člen 6 pogodbe NPT izpolnjen; ker je bila 10. pregledna konferenca NPT zaradi pandemije covida-19 odložena; |
| --- | --- |

D.

ker se je pogodba NPT, katere trije stebri se medsebojno utrjujejo, v več kot petdesetih letih obstoja izkazala za in ostaja temelj svetovne strukture nadzora nad jedrskim orožjem in učinkovito orodje za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, saj zagotavlja, da velika večina držav podpisnic izpolnjuje svoje obveznosti glede neširjenja orožja z izvajanjem strogih nadzornih ukrepov in spoštovanjem pravil, ki prepovedujejo nabavo jedrskega orožja; ker pričakujemo, da bo člen 6 pogodbe NPT izpolnjen; ker je bila 10. pregledna konferenca NPT zaradi pandemije covida-19 odložena;

| E. | ker ni mednarodnega mehanizma, ki bi urejal izvoz visoko obogatenega uranovega goriva za jedrske podmornice; |
| --- | --- |

E.

ker ni mednarodnega mehanizma, ki bi urejal izvoz visoko obogatenega uranovega goriva za jedrske podmornice;

| F. | ker ima Mednarodna agencija za atomsko energijo pomembno vlogo pri izvajanju pogodbe NPT; ker se z dodatnim protokolom močno krepi njena zmožnost, da preverja tajne jedrske objekte; |
| --- | --- |

F.

ker ima Mednarodna agencija za atomsko energijo pomembno vlogo pri izvajanju pogodbe NPT; ker se z dodatnim protokolom močno krepi njena zmožnost, da preverja tajne jedrske objekte;

| G. | ker se v zadnjih letih stopnjujejo napetosti in nezaupanje med pogodbenicami pogodbe NPT; |
| --- | --- |

G.

ker se v zadnjih letih stopnjujejo napetosti in nezaupanje med pogodbenicami pogodbe NPT;

| H. | ker je 22. januarja 2021 začela veljati Pogodba o prepovedi jedrskega orožja, ki je rezultat gibanja, v katerem se je povezalo več držav in regij, ki so želele opozoriti na katastrofalne humanitarne posledice uporabe jedrskega orožja; ker so njene pogodbenice tudi tri države članice EU; ker je šest držav članic EU sodelovalo v pogajanjih o tej pogodbi v Generalni skupščini OZN in jih je pet glasovalo za sprejetje nove pogodbe: ker nobena država članica zveze NATO in nobena država, ki ima jedrsko orožje, ni pogodbenica te pogodbe; ker Svet ni sprejel stališča o tej pogodbi; ker sta zaželena vključenost in dejavno sodelovanje vseh držav pogodbenic pogodbe NPT in vseh jedrskih držav, saj drugače ne bo mogoče doseči večjih rezultatov v svetovnih prizadevanjih za razorožitev; |
| --- | --- |

H.

ker je 22. januarja 2021 začela veljati Pogodba o prepovedi jedrskega orožja, ki je rezultat gibanja, v katerem se je povezalo več držav in regij, ki so želele opozoriti na katastrofalne humanitarne posledice uporabe jedrskega orožja; ker so njene pogodbenice tudi tri države članice EU; ker je šest držav članic EU sodelovalo v pogajanjih o tej pogodbi v Generalni skupščini OZN in jih je pet glasovalo za sprejetje nove pogodbe: ker nobena država članica zveze NATO in nobena država, ki ima jedrsko orožje, ni pogodbenica te pogodbe; ker Svet ni sprejel stališča o tej pogodbi; ker sta zaželena vključenost in dejavno sodelovanje vseh držav pogodbenic pogodbe NPT in vseh jedrskih držav, saj drugače ne bo mogoče doseči večjih rezultatov v svetovnih prizadevanjih za razorožitev;

| I. | ker je skupni celoviti načrt ukrepanja dosežek večstranske diplomacije, ki jo je vodila EU; ker so pogodbenice tega načrta za leto 2015 – EU, Kitajska, Rusija, Iran in Združene države Amerike – začele posredna pogajanja, da bi Iran in ZDA ponovno začeli izvajati ta načrt; ker so ZDA leta 2018 ponovno uvedle sankcije, Iran pa je odpravil omejitve za proizvodnjo obogatenega urana; ker je Iran prenehal uporabljati dodatni protokol in izvajati spremenjeni kodeks 3.1 dopolnilnih dogovorov k iranskemu sporazumu o nadzornih ukrepih, obenem pa je okrepil svoje programe za bogatenje urana na raven, primerno za orožje; ker to ogroža mednarodni mir in varnost ter svetovna prizadevanja za razoroževanje in neširjenje orožja; ker morata vlada in novi predsednik Irana še vedno dokazati, da nameravata ravnati v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja ter si prizadevati za konstruktivno in mirno sodelovanje z EU; |
| --- | --- |

I.

ker je skupni celoviti načrt ukrepanja dosežek večstranske diplomacije, ki jo je vodila EU; ker so pogodbenice tega načrta za leto 2015 – EU, Kitajska, Rusija, Iran in Združene države Amerike – začele posredna pogajanja, da bi Iran in ZDA ponovno začeli izvajati ta načrt; ker so ZDA leta 2018 ponovno uvedle sankcije, Iran pa je odpravil omejitve za proizvodnjo obogatenega urana; ker je Iran prenehal uporabljati dodatni protokol in izvajati spremenjeni kodeks 3.1 dopolnilnih dogovorov k iranskemu sporazumu o nadzornih ukrepih, obenem pa je okrepil svoje programe za bogatenje urana na raven, primerno za orožje; ker to ogroža mednarodni mir in varnost ter svetovna prizadevanja za razoroževanje in neširjenje orožja; ker morata vlada in novi predsednik Irana še vedno dokazati, da nameravata ravnati v skladu s skupnim celovitim načrtom ukrepanja ter si prizadevati za konstruktivno in mirno sodelovanje z EU;

| J. | ker Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) še niso ratificirale vse države; ker mora to pogodbo, da bi lahko začela veljati, še vedno ratificirati osem držav, vključno z ZDA in Kitajsko; ker EU dosledno promovira prispevek te pogodbe k miru, varnosti, razorožitvi in neširjenju orožja; |
| --- | --- |

J.

ker Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov (CTBT) še niso ratificirale vse države; ker mora to pogodbo, da bi lahko začela veljati, še vedno ratificirati osem držav, vključno z ZDA in Kitajsko; ker EU dosledno promovira prispevek te pogodbe k miru, varnosti, razorožitvi in neširjenju orožja;

| K. | ker Konferenca o razorožitvi po 25 letih zastoja še vedno ni uradno začela pogajanj o predlagani pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi, s katero bi prepovedali proizvodnjo cepljivih snovi za jedrsko orožje ali druge eksplozivne jedrske naprave; |
| --- | --- |

K.

ker Konferenca o razorožitvi po 25 letih zastoja še vedno ni uradno začela pogajanj o predlagani pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi, s katero bi prepovedali proizvodnjo cepljivih snovi za jedrsko orožje ali druge eksplozivne jedrske naprave;

| L. | ker po ukinitvi pogodbe o prepovedi jedrskih raket srednjega dosega (INF), ki je sledila umiku ZDA avgusta 2019, nespoštovanju obveznosti na podlagi te pogodbe s strani Rusije, ki je uporabila sistem izstrelkov SSC-8 z jedrsko zmogljivostjo, ZDA in Rusiji ni več prepovedano, da bi izdelovale in uporabljale to kategorijo orožja ter sodelovale v novi oboroževalni tekmi, zlasti v Evropi in Aziji; ker je agresivno vedenje Rusije v njenem sosedstvu povečalo grožnjo vojaškega spopada; ker je Rusija nedavno premestila več sistemov balističnih izstrelkov z jedrsko zmogljivostjo, za katere se domneva, da imajo domet, ki lahko preseže 500 km, bliže svoji meji z EU; |
| --- | --- |

L.

ker po ukinitvi pogodbe o prepovedi jedrskih raket srednjega dosega (INF), ki je sledila umiku ZDA avgusta 2019, nespoštovanju obveznosti na podlagi te pogodbe s strani Rusije, ki je uporabila sistem izstrelkov SSC-8 z jedrsko zmogljivostjo, ZDA in Rusiji ni več prepovedano, da bi izdelovale in uporabljale to kategorijo orožja ter sodelovale v novi oboroževalni tekmi, zlasti v Evropi in Aziji; ker je agresivno vedenje Rusije v njenem sosedstvu povečalo grožnjo vojaškega spopada; ker je Rusija nedavno premestila več sistemov balističnih izstrelkov z jedrsko zmogljivostjo, za katere se domneva, da imajo domet, ki lahko preseže 500 km, bliže svoji meji z EU;

| M. | ker so se ZDA in Rusija strinjale podaljšati novo pogodbo o omejevanju strateškega orožja (START) za nadaljnjih pet let; |
| --- | --- |

M.

ker so se ZDA in Rusija strinjale podaljšati novo pogodbo o omejevanju strateškega orožja (START) za nadaljnjih pet let;

| N. | ker so prostovoljni enostranski ukrepi – predsedniške jedrske pobude – privedli do občutnega zmanjšanja razmeščenih arzenalov ZDA in Rusije; |
| --- | --- |

N.

ker so prostovoljni enostranski ukrepi – predsedniške jedrske pobude – privedli do občutnega zmanjšanja razmeščenih arzenalov ZDA in Rusije;

| O. | ker kopenski balistični in manevrirni izstrelki, ki imajo doseg med 500 in 5 500 km, veljajo za posebej nevarne zaradi kratkega časa letenja, smrtnosti in manevrske sposobnosti, težav pri prestrezanju in sposobnosti prenašanja jedrskih bojnih glav; ker se je v zadnjih letih pojavila nova generacija manevrirnih in taktičnih izstrelkov; |
| --- | --- |

O.

ker kopenski balistični in manevrirni izstrelki, ki imajo doseg med 500 in 5 500 km, veljajo za posebej nevarne zaradi kratkega časa letenja, smrtnosti in manevrske sposobnosti, težav pri prestrezanju in sposobnosti prenašanja jedrskih bojnih glav; ker se je v zadnjih letih pojavila nova generacija manevrirnih in taktičnih izstrelkov;

| P. | ker je Kitajska v zadnjih letih močno pospešila razvoj svoje konvencionalne in jedrske zmogljivosti ter zmogljivosti v zvezi z izstrelki; ker je Kitajska pokazala pomanjkanje preglednosti in nepripravljenost, da bi sodelovala v pogovorih o morebitnem sodelovanju v večstranskih instrumentih za nadzor nad jedrskim orožjem, kar ji je omogočilo, da je neovirano skladiščila tehnološko napredne balistične izstrelke srednjega dosega, kot je Dong-Feng 26s; ker bi se EU morala uskladiti s podobno mislečimi partnerji glede tega, kako se vključiti v intenzivno diplomacijo s Kitajsko, da bi razvila strukturo za funkcionalni nadzor orožja, razoroževanje in neširjenje orožja ter zaščitila varnostne interese EU; |
| --- | --- |

P.

ker je Kitajska v zadnjih letih močno pospešila razvoj svoje konvencionalne in jedrske zmogljivosti ter zmogljivosti v zvezi z izstrelki; ker je Kitajska pokazala pomanjkanje preglednosti in nepripravljenost, da bi sodelovala v pogovorih o morebitnem sodelovanju v večstranskih instrumentih za nadzor nad jedrskim orožjem, kar ji je omogočilo, da je neovirano skladiščila tehnološko napredne balistične izstrelke srednjega dosega, kot je Dong-Feng 26s; ker bi se EU morala uskladiti s podobno mislečimi partnerji glede tega, kako se vključiti v intenzivno diplomacijo s Kitajsko, da bi razvila strukturo za funkcionalni nadzor orožja, razoroževanje in neširjenje orožja ter zaščitila varnostne interese EU;

| Q. | ker se Francija in Združeno kraljestvo strinjata, kot edini evropski državi z jedrskim orožjem, da je minimalno in verodostojno jedrsko odvračanje bistvenega pomena za skupno varnost Evrope in Nata; ker je od izstopa Združenega kraljestva iz EU Francija edina država članica EU z jedrskim orožjem in še naprej modernizira svoje zaloge jedrskega orožja; ker je francoski predsednik Emmanuel Macron leta 2020 predlagal, da bo začel „strateški dialog“ z evropskimi partnerji, ki so pripravljeni sodelovati, o morebitni vlogi francoskega odvračanja groženj z jedrskim orožjem v „naši kolektivni varnosti“; ker je Združeno kraljestvo napovedalo, da bo povečalo zgornjo mejo za skupne zaloge jedrskega orožje za več kot 40 %, na 260 operativno razpoložljivih bojnih glav, in da bo zmanjšalo transparentnost svojega jedrskega položaja, saj ne bo več prijavljalo količine zalog; |
| --- | --- |

Q.

ker se Francija in Združeno kraljestvo strinjata, kot edini evropski državi z jedrskim orožjem, da je minimalno in verodostojno jedrsko odvračanje bistvenega pomena za skupno varnost Evrope in Nata; ker je od izstopa Združenega kraljestva iz EU Francija edina država članica EU z jedrskim orožjem in še naprej modernizira svoje zaloge jedrskega orožja; ker je francoski predsednik Emmanuel Macron leta 2020 predlagal, da bo začel „strateški dialog“ z evropskimi partnerji, ki so pripravljeni sodelovati, o morebitni vlogi francoskega odvračanja groženj z jedrskim orožjem v „naši kolektivni varnosti“; ker je Združeno kraljestvo napovedalo, da bo povečalo zgornjo mejo za skupne zaloge jedrskega orožje za več kot 40 %, na 260 operativno razpoložljivih bojnih glav, in da bo zmanjšalo transparentnost svojega jedrskega položaja, saj ne bo več prijavljalo količine zalog;

| R. | ker Izrael še ni pristopil k pogodbi NPT; |
| --- | --- |

R.

ker Izrael še ni pristopil k pogodbi NPT;

| S. | ker so številne druge države pridobile znanstvene, tehnološke in industrijske zmogljivosti, ki so potrebne za proizvodnjo balističnih in manevrirnih izstrelkov; ker sta Indija in Pakistan izjavili, da posedujeta jedrsko orožje; ker obe državi še nista pristopili k pogodbi NPT; |
| --- | --- |

S.

ker so številne druge države pridobile znanstvene, tehnološke in industrijske zmogljivosti, ki so potrebne za proizvodnjo balističnih in manevrirnih izstrelkov; ker sta Indija in Pakistan izjavili, da posedujeta jedrsko orožje; ker obe državi še nista pristopili k pogodbi NPT;

| T. | ker je tveganje, da bodo teroristične organizacije zajele zalogo jedrskega orožja, zaskrbljujoče; ker skrivno širjenje med nepoštenimi režimi še vedno predstavlja tveganje, kot dokazuje mreža Abdula Kadirja Khana; |
| --- | --- |

T.

ker je tveganje, da bodo teroristične organizacije zajele zalogo jedrskega orožja, zaskrbljujoče; ker skrivno širjenje med nepoštenimi režimi še vedno predstavlja tveganje, kot dokazuje mreža Abdula Kadirja Khana;

| U. | ker Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov kljub svoji pravno nezavezujoči naravi prispeva k neširjenju izstrelkov; |
| --- | --- |

U.

ker Haaški kodeks ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov kljub svoji pravno nezavezujoči naravi prispeva k neširjenju izstrelkov;

| V. | ker je bil namen Pogodbe o odprtih zračnih prostorih, ki velja od leta 2002, vzpostaviti zaupanje in vzajemno razumevanje med Rusijo ter ZDA in njenimi evropskimi zavezniki; ker Rusija že več let ne izpolnjuje svojih obveznosti iz Pogodbe o odprtih zračnih prostorih; ker so ZDA in Rusija od pogodbe zaporedoma odstopile; |
| --- | --- |

V.

ker je bil namen Pogodbe o odprtih zračnih prostorih, ki velja od leta 2002, vzpostaviti zaupanje in vzajemno razumevanje med Rusijo ter ZDA in njenimi evropskimi zavezniki; ker Rusija že več let ne izpolnjuje svojih obveznosti iz Pogodbe o odprtih zračnih prostorih; ker so ZDA in Rusija od pogodbe zaporedoma odstopile;

| W. | ker je Konvencija o kemičnem orožju prvi večstranski sporazum o razorožitvi na svetu, ki zagotavlja preverljivo odpravo celotne kategorije orožja za množično uničevanje; ker sta sirska vlada in Rusija v zadnjem desetletju večkrat kršili pravno normo proti uporabi kemičnega orožja; ker se mora Konvencija o kemičnem orožju prilagoditi novim procesom industrijske proizvodnje, inovativni kemični industriji in pojavljanju novih akterjev; |
| --- | --- |

W.

ker je Konvencija o kemičnem orožju prvi večstranski sporazum o razorožitvi na svetu, ki zagotavlja preverljivo odpravo celotne kategorije orožja za množično uničevanje; ker sta sirska vlada in Rusija v zadnjem desetletju večkrat kršili pravno normo proti uporabi kemičnega orožja; ker se mora Konvencija o kemičnem orožju prilagoditi novim procesom industrijske proizvodnje, inovativni kemični industriji in pojavljanju novih akterjev;

| X. | ker je EU v celoti sodelovala pri mednarodnih prizadevanjih za izboljšanje biološke varnosti in biotske raznovrstnosti z izvajanjem Konvencije o prepovedi biološkega orožja; ker 13 držav še ni pristopilo h konvenciji; ker je bila ta sklenjena brez mehanizmov preverjanja na kraju samem, kar bi zagotovilo skladnost; ker so se pogajanja o protokolu preverjanja prekinila pred 20 leti; |
| --- | --- |

X.

ker je EU v celoti sodelovala pri mednarodnih prizadevanjih za izboljšanje biološke varnosti in biotske raznovrstnosti z izvajanjem Konvencije o prepovedi biološkega orožja; ker 13 držav še ni pristopilo h konvenciji; ker je bila ta sklenjena brez mehanizmov preverjanja na kraju samem, kar bi zagotovilo skladnost; ker so se pogajanja o protokolu preverjanja prekinila pred 20 leti;

| Y. | ker programi balističnih izstrelkov, jedrski programi in programi orožja za množično uničevanje ter programi Demokratične ljudske republike Koreje, kakor tudi širjenje in izvoz tega orožja, resno ogrožajo mednarodni mir in varnost ter svetovna prizadevanja za razorožitev in neširjenje orožja; ker vodstvo Demokratične ljudske republike Koreje pogosto poskuša uporabiti svoj program jedrskega orožja za izsiljevanje političnih in gospodarskih koncesij pri mednarodni skupnosti, medtem ko še naprej razvija svojo tehnologijo izstrelkov malega in srednjega dosega skupaj s svojim jedrskim znanjem in izkušnjami; |
| --- | --- |

Y.

ker programi balističnih izstrelkov, jedrski programi in programi orožja za množično uničevanje ter programi Demokratične ljudske republike Koreje, kakor tudi širjenje in izvoz tega orožja, resno ogrožajo mednarodni mir in varnost ter svetovna prizadevanja za razorožitev in neširjenje orožja; ker vodstvo Demokratične ljudske republike Koreje pogosto poskuša uporabiti svoj program jedrskega orožja za izsiljevanje političnih in gospodarskih koncesij pri mednarodni skupnosti, medtem ko še naprej razvija svojo tehnologijo izstrelkov malega in srednjega dosega skupaj s svojim jedrskim znanjem in izkušnjami;

| Z. | ker je pojav humanitarnega razoroževanja pozitivno vplival na tradicionalne prakse razoroževanja, ki so bile podedovane po hladni vojni; |
| --- | --- |

Z.

ker je pojav humanitarnega razoroževanja pozitivno vplival na tradicionalne prakse razoroževanja, ki so bile podedovane po hladni vojni;

| AA. | ker je število žensk, ki sodelujejo pri prizadevanjih za odpravo orožja za množično uničevanje, še vedno zaskrbljujoče nizko, tudi na področju diplomacije o neširjenju orožja in razoroževanju; |
| --- | --- |

AA.

ker je število žensk, ki sodelujejo pri prizadevanjih za odpravo orožja za množično uničevanje, še vedno zaskrbljujoče nizko, tudi na področju diplomacije o neširjenju orožja in razoroževanju;

| AB. | ker bi lahko tveganja, povezana s podnebjem, negativno vplivala na strateško varnostno okolje EU; ker lahko prizadevanja za razoroževanje in neširjenje orožja za množično uničevanje močno prispevajo k trajnostnemu razvoju, svetovni varnosti, predvidljivosti, dolgoročni stabilnosti ter zaščiti virov za preživljanje, okolja in planeta; |
| --- | --- |

AB.

ker bi lahko tveganja, povezana s podnebjem, negativno vplivala na strateško varnostno okolje EU; ker lahko prizadevanja za razoroževanje in neširjenje orožja za množično uničevanje močno prispevajo k trajnostnemu razvoju, svetovni varnosti, predvidljivosti, dolgoročni stabilnosti ter zaščiti virov za preživljanje, okolja in planeta;

| AC. | ker je pandemija covida-19 pokazala, da je treba povečati pripravljenost in osveščenost EU na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske obrambe, okrepiti sodelovanje in naložbe med civilnim in vojaškim sektorjem na teh področjih, pripraviti preventivni odziv in okrevanje v okviru obstoječega mehanizma EU na področju civilne zaščite, pripraviti nabor strokovnega znanja EU na teh področjih ter okrepiti povezavo med zdravjem in varnostjo; |
| --- | --- |

AC.

ker je pandemija covida-19 pokazala, da je treba povečati pripravljenost in osveščenost EU na področju kemične, biološke, radiološke in jedrske obrambe, okrepiti sodelovanje in naložbe med civilnim in vojaškim sektorjem na teh področjih, pripraviti preventivni odziv in okrevanje v okviru obstoječega mehanizma EU na področju civilne zaščite, pripraviti nabor strokovnega znanja EU na teh področjih ter okrepiti povezavo med zdravjem in varnostjo;

| 1. | ponovno izraža polno zavezanost ohranjanju učinkovitih mednarodnih režimov za nadzor nad oborožitvijo, razorožitev in neširjenje orožja kot temelju za svetovno in evropsko varnost; želi spomniti na svojo zavezanost izvajanju politik, namenjenih napredku pri zmanjšanju in uničenju vseh zalog jedrskega orožja ter vzpostavitvi pogojev za uresničitev sveta brez jedrskega orožja in orožja KBRJ;; poziva k prenovljeni večstranski ureditvi nadzora nad oborožitvijo in razorožitvijo, ki bo vključevala vse akterje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je močno zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja svetovne strukture za neširjenje orožja, razorožitev in nadzor nad oborožitvijo, ki je še slabše zaradi hitrega razvoja novih potencialno destabilizirajočih sistemov, kot so oboroževalni sistemi, ki jih omogoča umetna inteligenca, ter tehnologije hiperzvočnih izstrelkov in tehnologije v zvezi z droni; poudarja, da je treba obravnavati zlasti vprašanje tehnologije hiperzvočnih izstrelkov, ki povečuje tveganje uporabe jedrskega orožja v odziv na napad; se boji, da bi odstop od pomembnejših pogodb o nadzoru nad oborožitvijo ali njihovo nepodaljšanje resno škodovalo mednarodnim režimom nadzora nad orožjem, ki zagotavljajo določeno stabilnost, ter ogrozilo odnose med državami, ki imajo jedrsko orožje; poudarja, da je treba nemudoma znova vzpostaviti čezmejno zaupanje; je zaskrbljen zaradi vsakršne uporabe orožja za množično uničevanje kot sredstva za reševanje geopolitičnih sporov in mu odločno nasprotuje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi odločitve o ponovni oceni, ki jo je sprejelo več držav v zvezi z jedrskim vidikom njihovih vojaških doktrin; poziva vse države z jedrskim orožjem, naj izpolnijo svoje obveznosti in razmislijo o zmanjšanju vloge in poudarjenosti jedrskega orožja v svojih vojaških in varnostnih konceptih, doktrinah in politikah; pozdravlja namero ZDA, da v okviru tekočega pregleda stanja jedrske oborožitve oceni možne načine za zmanjšanje pomembnosti jedrskega orožja v njeni nacionalni varnostni strategiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno poudarja, da v celoti podpira pogodbo NPT in njene tri stebre, ki se medsebojno dopolnjujejo, kot enega najbolj splošno sprejetih pravno zavezujočih instrumentov in temelj režima neširjenja jedrskega orožja; opozarja, da je ta pogodba prispevala k spoštovanju širokega nabora standardov v zvezi z razorožitvijo in miroljubno uporabo jedrske energije, hkrati pa je uveljavila standard neširjenja jedrskega orožja; pričakuje, da bodo države z jedrskim orožjem sprejele ukrepe v dobri veri, da bi izpolnile svoje obveznosti iz pogodbe in izkazale resnično zavezanost jedrski razorožitvi, in sicer s sprejetjem konkretnih ukrepov iz končne pogodbe NPT iz leta 2010 ter z okrepitvijo standarda neširjenja jedrskega orožja in razširitvijo zmogljivosti IAEA za varovanje; opozarja, da prihodnost pogodbe NPT ne bi smela biti samoumevna, in poziva države pogodbenice, naj po svojih najboljših močeh prispevajo k uspešnemu in ambicioznemu izidu prihajajoče 10. pregledne konference v vseh njenih stebrih – razorožitev, neširjenje orožja ter miroljubna raba jedrske energije –, tako da se dogovorijo o vsebinski končni izjavi, ki bi prispevala k nadaljnji krepitvi pogodbe NPT in pripomogla k ohranjanju strateške stabilnosti in zaustavitvi nove oborožitvene tekme; poziva vse države, naj podpišejo pogodbo NPT, k njej pristopijo in ji ostanejo zavezane; poziva, naj se na 10. pregledni konferenci NPT razpravlja o vrzeli v pogodbi o neširjenju jedrskega orožja pri izvozu jedrskih pogonskih reaktorjev za vojaške namene; poziva države članice EU, naj na pregledno konferenco pošljejo svoje najvišje politike; poziva vse države pogodbenice NPT, da zato v okviru te pogodbe sodelujejo konstruktivno in se dogovorijo o realističnih, učinkovitih, konkretnih, vzajemnih in preverljivih ukrepih, ki so potrebni za uresničitev skupnega cilja jedrske razorožitve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da je treba zagotoviti, da bo imela EU odločno in konstruktivno vlogo pri razvoju in okrepitvi svetovnih prizadevanj za neširjenje orožja, ki temeljijo na pravilih, ter strukture za nadzor nad oborožitvijo in razorožitev z dolgoročnim ciljem odprave vsega orožja KBRJ, in sicer z uporabo vseh razpoložljivih instrumentov v celoti; pozdravlja delo posebnega odposlanca EU za razorožitev in neširjenje orožja v zvezi s tem vprašanjem; poziva Svet, naj zagovarja enotno stališče EU v mednarodnih forumih za razorožitev, neširjenje orožja in nadzor nad oborožitvijo ter naj spodbuja ukrepe za izgradnjo zaupanja med vsemi stranmi pogodbe NPT, da bi ublažili napetosti in zmanjšali nezaupanje; poudarja, da je treba izkoristiti delo, opravljeno v okviru procesa strateškega kompasa, da bi vprašanja širjenja orožja za množično uničevanje v celoti vključili v skupno razumevanje groženj in dosegli skupno strateško kulturo v zvezi s tem vprašanjem; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj začne proces razmisleka o posledicah brexita za njeno politiko razorožitve in neširjenja orožja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja znatni stalni finančni prispevek EU med drugim Uradu Združenih narodov za razorožitev, agenciji IAEA, Organizaciji za prepoved kemičnega orožja (OPCW) in mehanizmu generalnega sekretarja OZN za preiskovanje domnevne uporabe kemičnega in biološkega orožja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja ključen pomen usposabljanja in ozaveščanja; zato poziva k okrepitvi razpoložljivega strokovnega znanja na področju neširjenja orožja in nadzora nad oborožitvijo, tudi na področju kvantnega računalništva, v EU ter izboljšanju usposabljanja osebja EU in držav članic; poudarja, da je treba okrepiti vezi med zasebnim in javnim sektorjem, akademskim svetom, možganskimi trusti in organizacijami civilne družbe; pozdravlja stalno finančno podporo Evropski mreži za jedrsko izobraževanje, konzorciju EU za neširjenje orožja in razorožitev ter Evropskemu centru za usposabljanje na področju jedrske varnosti; poudarja potencial za sodelovanje pri projektih usposabljanja in izobraževanja z Evropsko akademijo za varnost in obrambo; poziva k nadaljnjim naložbam v izobraževanje o razorožitvi in lažje udejstvovanje mladih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja razširjeni mandat za poročanje o preglednosti, usklajevanje in izvrševanje ter razširjeno področje uporabe obveznosti iz uredbe o blagu z dvojno rabo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva delegacije EU, naj vprašanja svetovne in regionalne razorožitve, neširjenja orožja in nadzora nad oborožitvijo uvrstijo visoko na dnevni red političnega dialoga z državami nečlanicami EU, da bi zagotovile, da bo EU pomagala pri prizadevanjih za splošno uporabo veljavnih pogodb in instrumentov za razorožitev, nadzor nad oborožitvijo in neširjenje orožja; poziva ESZD, naj si obsežno prizadeva za okrepitev usposabljanja in gradnjo zmogljivosti naših najbližjih partnerjev, zlasti držav sosedstva in širitve, na področjih razorožitve, neširjenja orožja in nadzora nad oborožitvijo v zvezi z orožjem za množično uničevanje; pozdravlja prispevek EU k zmanjševanju tveganj KBRJ po vsem svetu z zagotavljanjem pomoči partnerskim državam in pozdravlja pobudo EU za centre odličnosti za zmanjševanje tveganj KBRJ, ki se financira iz instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU, naj okrepi svojo vodilno vlogo na področju pomoči žrtvam in sanacije okolja zaradi posledic jedrskih poskusov na prizadetih območjih; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj predlaga ukrepe, ki jih lahko EU in njene države članice izvedejo za okrepitev vloge EU na tem področju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja podporo Nata in spodbujanje dialoga med zaveznicami in partnerji, da bi jim omogočili izvajanje njihovih obveznosti glede neširjenja orožja; poudarja, da morajo zaveznice Nata še naprej ostati zavezane ustvarjanju pogojev za nadaljnje zmanjšanje količine in dolgoročno odpravo jedrskega orožja ter svetu brez jedrskega orožja na podlagi vzajemnosti ter pravno zavezujočih in preverljivih pogodb; poudarja, da morajo vse države vzpostaviti konstruktiven in zaupanja vreden dialog o tej zadevi v ustreznih mednarodnih in dvostranskih forumih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da v celoti podpira delo Urada OZN za razorožitev, ambiciozno agendo generalnega sekretarja OZN za razorožitev ter večstranske procese posvetovanja in pogajanja, ki potekajo pod okriljem OZN; poudarja, da je treba v razprave o razorožitvi in neširjenju orožja vključiti vse deležnike, civilno družbo in akademske kroge, pomembna pa je tudi vsebinska in raznolika udeležba državljanov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira ukrepe za izgradnjo zaupanja, ki jih je Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi sprejela kot pomembne prispevke k omejevanju nesporazumov ali napačnih izračunov ter zagotavljanju večje odprtosti in preglednosti; spodbuja vse države z jedrskim orožjem, naj sprejmejo potrebne ukrepe za povečanje preglednosti svojih zalog jedrskega orožja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja zavezo EU o pomoči pri vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu v skladu z resolucijo o Bližnjem vzhodu s konference pogodbenic pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 1995 o pregledu in podaljšanju ter dejstvo, da EU spodbuja ukrepe za izgradnjo zaupanja v podporo temu procesu na celovit, preverljiv in nepreklicen način; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zaskrbljen zaradi nenehnih jedrskih in balističnih dejavnosti Demokratične ljudske republike Koreje, ki kršijo številne resolucije Varnostnega sveta OZN, in razvoja novih zmogljivosti v tej državi; ponovno izraža željo po prizadevanjih za popolno, nepreklicno in preverljivo denuklearizacijo Korejskega polotoka in meni, da bi si morala EU še naprej prizadevati za odpravo vsega orožja za množično uničevanje na Korejskem polotoku; poziva Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj nemudoma opusti svoje jedrske dejavnosti in dejavnosti izstrelkov ter druge programe orožja za množično uničevanje in nosilcev orožja, v celoti spoštuje vse ustrezne resolucije Varnostnega sveta OZN, hitro podpiše in ratificira pogodbo CTBT ter se vrne k pogodbi NPT; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države zunaj okvira pogodbe NPT, ki imajo jedrsko orožje, naj ne širijo nobene jedrske tehnologije, povezane z vojsko, ter postanejo pogodbenice NPT; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je začela veljati Pogodba o prepovedi jedrskega orožja in priznava njeno vizijo za svet brez jedrskega orožja; želi spomniti, da se vloga pogodbe NPT kot nepogrešljivega foruma za doseganje cilja jedrske razorožitve ter zagotavljanje mednarodne stabilnosti in kolektivne varnosti ne sme oslabiti; poudarja pomen pogodbe NPT, ki ima 191 držav pogodbenic, in poudarja, da je treba zagotoviti, da bo učinkovita; poziva vse države pogodbenice NPT, da torej v okviru te pogodbe sodelujejo konstruktivno in se dogovorijo o realističnih, učinkovitih, konkretnih, vzajemnih in preverljivih ukrepih, ki so potrebni za uresničitev končnega skupnega dolgoročnega cilja jedrske razorožitve; meni, da Pogodba o prepovedi jedrskega orožja ne bi smela oslabiti varnosti držav članic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | želi spomniti na osrednjo vlogo IAEA kot poroka za to, da sodelujoče države spoštujejo določbe pogodbe NPT; poudarja, da so dejavnosti preverjanja, ki jih izvaja IAEA, bistvenega pomena za preprečevanje širjenja jedrskega orožja; poziva države, ki tega še niso storile, naj brez odlašanja ratificirajo in izvajajo dodatni protokol IAEA; poziva države, ki so prenehale uporabljati dodatni protokol, naj ga ponovno začnejo uporabljati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja ključno vlogo IAEA pri spremljanju in preverjanju skladnosti Irana s sporazumom o nadzornih ukrepih, zlasti pa izreka pohvalo za ključno vlogo, ki jo ima od 23. februarja 2021, in sicer z izvajanjem začasnega dvostranskega tehničnega dogovora, doseženega z Iranom, ki omogoča, da IAEA nadaljuje s potrebnimi dejavnostmi preverjanja in spremljanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poudarja, da v celoti podpira skupni celoviti načrt ukrepanja kot ključen element globalne strukture za preprečevanje širjenja jedrskega orožja; poudarja, da je popolno izvajanje sporazuma bistveno za evropsko varnost ter stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu in po svetu; pozdravlja stalno sodelovanje EU z Iranom pri vprašanjih, povezanih s civilnim jedrskim sodelovanjem, in ukrepe, sprejete za izvajanje projektov za izboljšanje jedrske varnosti v skladu s prilogo III k skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja; poziva Iran, naj nemudoma preneha z jedrskimi dejavnostmi, ki kršijo skupni celoviti načrt ukrepanja, ki bi moral iti z roko v roki z odpravo vseh sankcij, povezanih z jedrskim vprašanjem; poziva vse strani, naj se vrnejo k pogajanjem, da bi ponovno vzpostavili polno in dejansko izvajanje sporazuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zatrjuje, da sta začetek veljavnosti in ratifikacija pogodbe CTBT ter trden instrument za izgradnjo zaupanja še vedno pomemben cilj Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje; ugotavlja, da je pogodbo CTBT ratificiralo 170 držav, in poudarja, da mora to storiti še osem držav, da bo začela veljati; pozdravlja diplomatska prizadevanja EU, da bi dosegla države, ki niso podpisnice, ter spodbudila njihovo zavezanost ratifikaciji pogodbe CTBT in njenemu vsesplošnemu spoštovanju; pozdravlja podporo EU, tudi prek finančnega prispevka, za dejavnosti Pripravljalne komisije za Organizacijo pogodbe CTBT, katere cilj je okrepiti njene zmogljivosti za preverjanje in spremljanje; poziva vse države, ki še niso podpisale pogodbe CTBT, naj pristopijo k njej, in poziva vse države, ki so to pogodbo podpisale, a je niso ratificirale, naj to storijo; poziva vse države, naj se vzdržijo jedrskih poskusov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno izraža svojo dolgoletno podporo začetku pogajanj o pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi in poziva vse države z jedrskim orožjem, ki tega še niso storile, naj nemudoma sprejmejo moratorij za proizvodnjo cepljivih snovi za jedrsko orožje ali druge eksplozivne jedrske naprave; |
| --- | --- |

22.

| 23. | globoko obžaluje odstop ZDA in Ruske federacije od pogodbe INF po tem, ko je Rusija pogodbo nenehno kršila, ter odsotnost komunikacije med stranema; je zlasti zaskrbljen zaradi morebitnega ponovnega pojava zemeljskih izstrelkov srednjega dosega na evropskem prizorišču operacij po poteku pogodbe INF ter zaradi nove oboroževalne tekme in ponovne militarizacije Evrope; pozdravlja zavezo ZDA in Rusije, da si bodo še naprej prizadevale za uresničitev skupnih ciljev zagotoviti predvidljivost na strateškem področju in zmanjšati tveganja za oboroženi spopad in nevarnost jedrske vojne; poziva obe strani, naj izkoristita ta zagon in postavita ambiciozno podlago za ponovni začetek pogajanj o novi strukturi za nadzor nad oborožitvijo in ukrepih za zmanjšanje tveganja, ki bi upoštevali spreminjajoče se geopolitične razmere in vzpon novih sil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva vse druge države, zlasti Kitajsko, ki imajo ali razvijajo medcelinske raketne sisteme ali raketne sisteme srednega dosega, naj sodelujejo v prizadevanjih za večstransko uveljavitev in splošno uporabo pogodbe, ki bo nasledila pogodbo INF, ob upoštevanju najnovejšega razvoja na področju oborožitvenih sistemov, ter dejavno sodelujejo v pogovorih o vseh drugih ureditvah za nadzor nad oborožitvijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zaskrbljen zaradi sedanje posodobitve in razširitve kitajskega jedrskega orožja, vključno s hiperzvočnimi jedrskimi raketami; poziva Kitajsko, naj dejavno in v dobri veri sodeluje v mednarodnih pogajanjih o nadzoru nad oborožitvijo, razorožitvi in neširjenju orožja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Rusija pogosto krši mednarodne norme in pogodbe, poleg tega pa proti državam članicam uporablja vse bolj sovražno jedrsko retoriko; poziva jo, naj opusti sovražne dejavnosti in ponovno spoštuje mednarodne norme; je zlasti zaskrbljen zaradi ruskih dejavnosti preizkušanja jedrskega orožja in izgradnje flote ledolomilcev na jedrski in konvencionalni pogon na Arktiki; poudarja, da so te dejavnosti v nasprotju s ciljem ohranjanja stabilnosti in miru ter so lahko zelo nevarne za krhko arktično okolje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toplo pozdravlja odločitev ZDA in Ruske federacije o podaljšanju pogodbe Novi START kot pomemben prispevek k prihodnji 10. pregledni konferenci NPT in k izvajanju člena VI pogodbe Novi START; poudarja, da bi moralo njeno podaljšanje zagotoviti podlago za pogajanja o novem sporazumu o nadzoru nad oborožitvijo, ki bi zajemal tako razmeščeno kot nerazmeščeno, pa tudi strateško in nestrateško oborožitev; poziva obe podpisnici, naj temeljito preučita vse možnosti v zvezi z obsegom, uporabo in kategorijo oborožitve, ki jih je treba zajeti, ter poziva k dialogu z drugimi državami z jedrskim orožjem in njihovemu sodelovanju v pogajanjih o kakršnem koli novem sporazumu o nadzoru nad oborožitvijo, zlasti s Kitajsko, glede na njeno nenehno povečevanje in posodobitev jedrskega orožja, ter z Združenim kraljestvom in Francijo; poziva vse države z jedrskim orožjem, naj ponovno potrdijo načelo, da jedrske vojne ni mogoče zmagati in se nikoli ne sme voditi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen tako imenovanih „predsedniških jedrskih pobud“ (Presidential Nuclear Initiatives), katerih namen je zmanjšati število razmeščenega „taktičnega“ jedrskega orožja kratkega dosega; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Rusija izvaja programe za posodobitev svojega nestrateškega jedrskega orožja, ki sprožajo vprašanja glede skladnosti s cilji predsedniških jedrskih pobud; opozarja, da imajo te pobude kljub nezavezujoči naravi ključno vlogo v strukturi za nadzor nad oborožitvijo, ter poziva ZDA in Rusko federacijo, naj se držijo svojih zavez v zvezi z nestrateškim jedrskim orožjem ter zagotovijo preglednost zalog, uporabe in statusa svojega orožja, posodobitve in razvoja novega orožja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da mora mednarodna skupnost pripraviti ukrepe za boj proti tveganju širjenja izstrelkov; poziva države, ki imajo veliko število manevrirnih izstrelkov, naj se najprej osredotočijo na ukrepe za zaupanje in preglednost, vključno s pogajanji in sprejetjem kodeksov ravnanja za razmestitev manevrirnih izstrelkov in njihovo uporabo; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj začne dialog z državami izvoznicami, da bi zagotovili, da bodo v celoti spoštovale in uskladile prizadevanja v okviru režima kontrole raketne tehnologije, edinega obstoječega večstranskega dogovora, ki zajema prenos izstrelkov in opreme, povezane z izstrelki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja prizadevanja podpredsednika/visokega predstavnika za spodbujanje splošne uporabe Haaškega kodeksa ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov, edinega večstranskega instrumenta preglednosti in izgradnje zaupanja, ki se osredotoča na širjenje balističnih izstrelkov, da bi dodatno prispevali k prizadevanjem za zajezitev širjenja balističnih izstrelkov, ki lahko nosijo orožje za množično uničevanje; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj vodi prizadevanja za tesnejše usklajevanje med Haaškim kodeksom ravnanja proti širjenju balističnih izstrelkov in drugimi instrumenti za nadzor nad oborožitvijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja ključno vlogo Pogodbe o odprtih zračnih prostorih v čezatlantskih odnosih in njen dragocen prispevek h globalni strukturi za nadzor nad oborožitvijo, izgradnji zaupanja in preglednosti v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, ki jih izvajajo države podpisnice, pa tudi dolgoročni evropski in svetovni stabilnosti; poudarja, da je ta pogodba manjšim evropskim državam omogočila, da spremljajo svoje sosede in od njih zahtevajo, da odgovarjajo za svoje vojaške dejavnosti; obžaluje, da je ruska duma nedavno sprejela zakon o odstopu in da so tudi ZDA odstopile od te pogodbe; poziva ostale podpisnice, naj pogodbo še naprej izvajajo; poziva ZDA in Rusko federacijo, naj ponovno začnejo pogovore o ponovnem pristopu k pogodbi in njenem celovitem, učinkovitem in preverljivem izvajanju; poziva preostale države, naj pogodbo še okrepijo kot ukrep za izgradnjo zaupanja, tako da njeno področje uporabe razširijo, da bo vključevalo izmenjave med znanstveniki, sodelovanje pri odzivanju na izredne razmere, okoljsko spremljanje in druge misije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zaskrbljen zaradi grožnje, ki jo predstavlja kemično vojskovanje po največji in dolgotrajni uporabi kemičnega orožja v zadnjih desetletjih; je še posebej zaskrbljen zaradi večje zmogljivosti nekaterih državnih in nedržavnih akterjev, da hitreje proizvajajo prepovedane kemične snovi, in to z omejenimi kazalniki odkrivanja; vztraja, da je treba podpreti globalne etične norme zoper kemično orožje, tudi s preprečevanjem nekaznovanja njihove uporabe; poziva k učinkoviti uporabi nedavno sprejetega globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic, da bi se ta norma spoštovala; pozdravlja, da je Svet sprejel horizontalen režim sankcij za obravnavanje naraščajočih kršitev pri proizvodnji, skladiščenju, uporabi in širjenju kemičnega orožja; ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi poskusa atentata na Alekseja Navalnega ter Sergeja in Julijo Skripal z uporabo prepovedane živčne snovi Novičok, ki se v skladu s Konvencijo o kemičnem orožju šteje za kemično orožje; pozdravlja sankcije, izrečene ruskim uradnikom dne 14. oktobra 2020 zaradi očitne kršitve mednarodnih norm ter mednarodnih obveznosti Rusije; poziva Rusijo, naj zagotovi kritične odgovore glede zastrupitve kritika Kremlja Alekseja Navalnega, kot je zahtevala skupina 45 zahodnih držav v skladu s pravili OPCW; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja ključno vlogo OPCW pri preverjenem uničevanju kemičnih agensov; najostreje obsoja razvoj in obsežno uporabo kemičnega orožja v državah, ki so pogodbenice Konvencije o kemičnem orožju, ter obsoja številne kršitve človekovih pravic in grozodejstva, ki jih je zagrešil režim Sirske arabske republike Bašarja Al Asada; poudarja, da je treba zagotoviti odgovornost za takšne resne kršitve Konvencije o kemičnem orožju; pozdravlja odločitev, sprejeto na 25. zasedanju konference držav pogodbenic Konvencije o kemičnem orožju, da se v okviru OPCW ukinejo nekatere pravice in privilegiji Sirije; pozdravlja nadaljnjo podporo EU mehanizmu generalnega sekretarja OZN za preiskovanje domnevne uporabe kemičnega, biološkega in toksičnega orožja, pri čemer poudarja, da je treba ohraniti njegovo odgovornost; obsoja poskuse, da bi spodkopali neodvisnost tega mehanizma, tako da bi ga podredili Varnostnemu svetu OZN; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno izraža polno podporo Konvenciji o biološkem orožju, ki prepoveduje uporabo nevarnih virusov, bakterij in strupenih snovi proti ljudem; pozdravlja finančni prispevek EU neposredno za to konvencijo in v podporo krepitvi biološke obrambe zunaj EU; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj nadaljuje s spodbujanjem splošne uporabe konvencije; poudarja, da je treba pospešiti prizadevanja za vzpostavitev pravno zavezujočega mehanizma za preverjanje skladnosti s to konvencijo; poziva vse strani, tudi ZDA, naj se vrnejo k pogajanjem prek priložnostne skupine Konvencije o biološkem orožju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja pomembno delo, ki ga je opravil Satelitski center EU pri uporabi vesoljskih zmogljivosti, satelitskih posnetkov in geoprostorskih obveščevalnih podatkov za spremljanje skladnosti z zavezami glede razorožitve in neširjenja orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja na hiter razvoj sistemov umetne inteligence na vojaškem področju; zato ponovno poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri mednarodnih regulativnih prizadevanjih za zagotovitev, da bosta razvoj in uporaba umetne inteligence za vojaške namene v skladu s strogimi omejitvami, določenimi v mednarodnem pravu, vključno z mednarodnim humanitarnim pravom in pravom človekovih pravic; poziva EU, naj tudi utre pot svetovnim pogajanjem za posodobitev vseh obstoječih instrumentov za nadzor nad oborožitvijo, razorožitev in neširjenje orožja, da bi upoštevali sisteme umetne inteligence, ki se uporabljajo v vojskovanju; poudarja, da bi bilo treba nastajajoče tehnologije, ki jih ne ureja mednarodno pravo, presojati po načelu človečnosti in merilih javne vesti; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, države članice in Evropski svet, naj sprejmejo skupno stališče o avtonomnih orožnih sistemih, s katerim bi zagotovili smiseln človeški nadzor nad ključnimi funkcijami orožnih sistemov; vztraja, naj EU podpre prizadevanja Konvencije OZN o konvencionalnih orožjih, s katero visoke pogodbenice prispevajo k delu skupine vladnih strokovnjakov za nastajajoče tehnologije v zvezi s smrtonosnimi avtonomnimi orožnimi sistemi, da bi dosegli soglasje o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi prepovedoval popolnoma avtonomno orožje brez smiselnega človeškega nadzora; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU, naj poveča naložbe v zmogljivosti umetne inteligence v skladu z operativnimi koncepti držav članic; poudarja, da vse večji pomen umetne inteligence zahteva tudi okrepljeno sodelovanje s podobno mislečimi partnerji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba zagotoviti in vključiti enakopravno, polno in učinkovito sodelovanje žensk na konferencah in forumih za razorožitev in neširjenje orožja, vključno z diplomacijo razorožitve in v vseh postopkih odločanja, povezanih z razorožitvijo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da je treba sprejeti dodatne ukrepe za boj proti financiranju širjenja orožja za množično uničevanje, da bi preprečili prenos tehnologije in znanja na sovražne nedržavne akterje, opozarja pa tudi na potencialno grožnjo, ki jo terorizem KBRJ pomeni za našo kolektivno varnost; poudarja, da mora EU spodbujati odgovorno znanost, da bi preprečila zlorabo znanstvenih raziskav in poskusov; poudarja, da se je treba boriti proti tihotapljenju materialov KBRJ in nedovoljenemu prometu z njimi ter preprečiti tveganja preusmerjanja; poziva ESZD in Komisijo, naj to vprašanje obravnavata v pričakovanem skupnem sporočilu o strateškem pristopu k podpori razorožitvi, demobilizaciji in ponovnemu vključevanju nekdanjih borcev; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba okrepiti prizadevanja za nadaljnjo krepitev pripravljenosti in ukrepanja EU proti grožnjam KBRJ z razvojem zmogljivosti za dekontaminacijo, kopičenje zalog in spremljanje v okviru obstoječega mehanizma EU na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL C 449, 23.12.2020, str. 149.

(2)  UL C 404, 6.10.2021, str. 63.

(3)  UL C 404, 6.10.2021, str. 240.

(4)  UL C 456, 10.11.2021, str. 78.

(5)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(6)  UL C 440, 30.12.2015, str. 97.

(7)  UL C 215, 19.6.2018, str. 202.

(8)  UL L 206, 11.6.2021, str. 1.

(9)  UL C 341, 13.10.2020, str. 1.

(10)  UL C 298, 26.7.2021, str. 1.

(11)  UL L 90, 10.4.2010, str. 8.

(12)  UL L 372 I, 9.11.2020, str. 4.

(13)  UL L 207, 30.6.2020, str. 15.

(14)  UL L 149, 7.6.2019, str. 63.

(15)  UL L 259, 16.10.2018, str. 12.

(16)  UL L 341, 15.10.2020, str. 1.

(17)  UL L 207, 30.6.2020, str. 36.

(18)  UL L 19, 22.1.2019, str. 11.

(19)  Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/80 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/80

---

P9_TA(2021)0505

Nove usmeritve za humanitarno delovanje EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o novih usmeritvah za humanitarno delovanje EU (2021/2163(INI))

(2022/C 251/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 208 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 208 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/836 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/836 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o spremembi Sklepa št. 1313/2013/EU o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije, o evropskem soglasju o humanitarni pomoči iz leta 2008 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Parlamenta in Komisije, o evropskem soglasju o humanitarni pomoči iz leta 2008 (4),

| — | ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne z dne 12. avgusta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte ženevske konvencije o zaščiti civilnih oseb v času vojne z dne 12. avgusta 1949,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/335/PNZ z dne 8. maja 2003 o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/335/PNZ z dne 8. maja 2003 o preiskavi in sodnem pregonu genocida, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2018 o izboljšanju prehranske in hranilne varnosti na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. novembra 2018 o izboljšanju prehranske in hranilne varnosti na svetovni ravni,

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (6),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2286 z dne 3. maja 2016 o zaščiti ranjenih in bolnih, zdravstvenih delavcev in humanitarnega osebja v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2286 z dne 3. maja 2016 o zaščiti ranjenih in bolnih, zdravstvenih delavcev in humanitarnega osebja v oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 23. avgusta 2016 o izidu svetovnega humanitarnega vrha in zavezah, ki so jih sprejeli udeleženci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z dne 23. avgusta 2016 o izidu svetovnega humanitarnega vrha in zavezah, ki so jih sprejeli udeleženci,

| — | ob upoštevanju sporazuma o „velikem dogovoru“, podpisanega 23. maja 2016, neodvisnih letnih poročil o tem, zlasti poročila iz leta 2021, ter okvira in prilog k velikemu dogovoru 2.0, ki so bili predstavljeni na letnem srečanju na temo velikega dogovora med 15. in 17. junijem 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o „velikem dogovoru“, podpisanega 23. maja 2016, neodvisnih letnih poročil o tem, zlasti poročila iz leta 2021, ter okvira in prilog k velikemu dogovoru 2.0, ki so bili predstavljeni na letnem srečanju na temo velikega dogovora med 15. in 17. junijem 2021,

| — | ob upoštevanju poročila visokega komisarja OZN za begunce iz julija 2021 o uporabi prožnega financiranja v letu 2020 in njegovih posodobitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila visokega komisarja OZN za begunce iz julija 2021 o uporabi prožnega financiranja v letu 2020 in njegovih posodobitev,

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na tretji svetovni konferenci OZN o zmanjševanju tveganja nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju na Japonskem, ter izidov globalnih platform za zmanjševanje tveganja nesreč, ki sta potekali leta 2017 v Cancunu in leta 2019 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na tretji svetovni konferenci OZN o zmanjševanju tveganja nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju na Japonskem, ter izidov globalnih platform za zmanjševanje tveganja nesreč, ki sta potekali leta 2017 v Cancunu in leta 2019 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju globalnega humanitarnega pregleda Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti za leto 2021 in njegovih mesečnih posodobitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega humanitarnega pregleda Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti za leto 2021 in njegovih mesečnih posodobitev,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2021 z naslovom Humanitarne dejavnosti EU: novi izzivi, enaka načela (COM(2021)0110) in poznejših sklepov Sveta z dne 20. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2021 z naslovom Humanitarne dejavnosti EU: novi izzivi, enaka načela (COM(2021)0110) in poznejših sklepov Sveta z dne 20. maja 2021,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o humanitarni pomoči, zlasti resolucij z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (7), z dne 26. novembra 2015 o izobraževanju otrok v izrednih razmerah in dolgotrajnih krizah (8), z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (9), z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (10) in z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o humanitarni pomoči, zlasti resolucij z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (7), z dne 26. novembra 2015 o izobraževanju otrok v izrednih razmerah in dolgotrajnih krizah (8), z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (9), z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (10) in z dne 17. aprila 2018 o izvajanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, instrumenta za humanitarno pomoč in Evropskega razvojnega sklada (11),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0328/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0328/2021),

| A. | ker so humanitarne potrebe dosegle vrhunec, saj je leta 2021 pomoč potrebovalo 238 milijonov ljudi, predvsem zaradi konfliktov, pa tudi zaradi sistemskih dejavnikov, kot so podnebne spremembe, naravne nesreče, degradacija okolja, rast svetovnega prebivalstva, neustrezna prehranska varnost, omejeni vodni viri in neuspešno upravljanje; ker obsežne humanitarne potrebe in njihova vse večja kompleksnost zadevajo prav vse cilje trajnostnega razvoja in kažejo na zaskrbljujoče pomanjkanje napredka na svetovni ravni v zvezi z Agendo 2030; |
| --- | --- |

A.

ker so humanitarne potrebe dosegle vrhunec, saj je leta 2021 pomoč potrebovalo 238 milijonov ljudi, predvsem zaradi konfliktov, pa tudi zaradi sistemskih dejavnikov, kot so podnebne spremembe, naravne nesreče, degradacija okolja, rast svetovnega prebivalstva, neustrezna prehranska varnost, omejeni vodni viri in neuspešno upravljanje; ker obsežne humanitarne potrebe in njihova vse večja kompleksnost zadevajo prav vse cilje trajnostnega razvoja in kažejo na zaskrbljujoče pomanjkanje napredka na svetovni ravni v zvezi z Agendo 2030;

| B. | ker je pandemija covida-19 poslabšala obstoječo nestabilnost in neenakost, povečala humanitarne potrebe – pogostejši je zlasti pojav lakote in nezadostne preskrbe s hrano, pri čemer skoraj 300 milijonom ljudi grozi akutna neustrezna prehranska varnost, ki je za več kot 40 milijonov ljudi skrb vzbujajoča – ter ovirala humanitarni odziv zaradi zaprtja meja in drugih omejitev, kot so bile tiste, ki so jih uvedle strani v oboroženih spopadih; ker je povečanje humanitarnih potreb deloma posledica nezadostne razvojne pomoči, s katero bi obravnavali dejavnike ranljivosti; ker se je po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) humanitarna pomoč za vse nestabilne razmere med letoma 2015 in 2016 povečala za 38 %, medtem ko se programljiva razvojna pomoč za nestabilne razmere v istem obdobju ni povečala (12); ker je humanitarna pomoč med letoma 2014 in 2018 predstavljala drugi največji delež prispevkov za čezmorsko razvojno pomoč v 29 državah v Odboru za razvojno pomoč (DAC) (13); |
| --- | --- |

B.

ker je pandemija covida-19 poslabšala obstoječo nestabilnost in neenakost, povečala humanitarne potrebe – pogostejši je zlasti pojav lakote in nezadostne preskrbe s hrano, pri čemer skoraj 300 milijonom ljudi grozi akutna neustrezna prehranska varnost, ki je za več kot 40 milijonov ljudi skrb vzbujajoča – ter ovirala humanitarni odziv zaradi zaprtja meja in drugih omejitev, kot so bile tiste, ki so jih uvedle strani v oboroženih spopadih; ker je povečanje humanitarnih potreb deloma posledica nezadostne razvojne pomoči, s katero bi obravnavali dejavnike ranljivosti; ker se je po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) humanitarna pomoč za vse nestabilne razmere med letoma 2015 in 2016 povečala za 38 %, medtem ko se programljiva razvojna pomoč za nestabilne razmere v istem obdobju ni povečala (12); ker je humanitarna pomoč med letoma 2014 in 2018 predstavljala drugi največji delež prispevkov za čezmorsko razvojno pomoč v 29 državah v Odboru za razvojno pomoč (DAC) (13);

| C. | ker je pandemija covida-19 po eni strani povzročila številne logistične ovire za mednarodne organizacije, ki izvajajo dejavnosti pomoči, po drugi strani pa so ti logistični izzivi prispevali k številnim spremembam v načinu izvajanja programov pomoči, zlasti v smislu povečanja pomena lokalizacije humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

C.

ker je pandemija covida-19 po eni strani povzročila številne logistične ovire za mednarodne organizacije, ki izvajajo dejavnosti pomoči, po drugi strani pa so ti logistični izzivi prispevali k številnim spremembam v načinu izvajanja programov pomoči, zlasti v smislu povečanja pomena lokalizacije humanitarne pomoči;

| D. | ker je leta 2018 zaradi neurij, poplav, suš in požarov v naravi približno 108 milijonov ljudi potrebovalo mednarodno humanitarno pomoč; ker bi do leta 2050 zaradi podnebnih nesreč in socialno-ekonomskih posledic podnebnih sprememb humanitarno pomoč vsako leto utegnilo potrebovati več kot 200 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

D.

ker je leta 2018 zaradi neurij, poplav, suš in požarov v naravi približno 108 milijonov ljudi potrebovalo mednarodno humanitarno pomoč; ker bi do leta 2050 zaradi podnebnih nesreč in socialno-ekonomskih posledic podnebnih sprememb humanitarno pomoč vsako leto utegnilo potrebovati več kot 200 milijonov ljudi;

| E. | ker so ženske in dekleta najbolj prizadete zaradi izrednih razmer; ker imajo najstnice na konfliktnih območjih 90 % večjo verjetnost, da bodo opustile šolanje, pri 70 % žensk v okolju, v katerem je potrebna humanitarna pomoč, je bolj verjetno, da bodo žrtve nasilja na podlagi spola, več kot 70 % oseb, ki trpijo zaradi kronične lakote, pa je žensk; |
| --- | --- |

E.

ker so ženske in dekleta najbolj prizadete zaradi izrednih razmer; ker imajo najstnice na konfliktnih območjih 90 % večjo verjetnost, da bodo opustile šolanje, pri 70 % žensk v okolju, v katerem je potrebna humanitarna pomoč, je bolj verjetno, da bodo žrtve nasilja na podlagi spola, več kot 70 % oseb, ki trpijo zaradi kronične lakote, pa je žensk;

| F. | ker je humanitarni zračni most EU, vzpostavljen kot odziv na omejitve prometa, ki jih je povzročila pandemija, veliko pripomogel k zapolnjevanju kritičnih vrzeli v humanitarnem odzivu, saj je olajšal prevoz pomoči, nujne pomoči in humanitarnega osebja; |
| --- | --- |

F.

ker je humanitarni zračni most EU, vzpostavljen kot odziv na omejitve prometa, ki jih je povzročila pandemija, veliko pripomogel k zapolnjevanju kritičnih vrzeli v humanitarnem odzivu, saj je olajšal prevoz pomoči, nujne pomoči in humanitarnega osebja;

| G. | ker pogostejše in hujše podnebne nesreče povzročajo konflikte in ker zaradi njih več ljudi ostaja ujetih v dolgotrajno razseljenost brez primere, številne dolgotrajne krize pa ostajajo nerešene; |
| --- | --- |

G.

ker pogostejše in hujše podnebne nesreče povzročajo konflikte in ker zaradi njih več ljudi ostaja ujetih v dolgotrajno razseljenost brez primere, številne dolgotrajne krize pa ostajajo nerešene;

| H. | ker se vse večje humanitarne potrebe ne zadovoljujejo z ustreznimi sredstvi, se vrzel v financiranju naglo povečuje: leta 2020 je bila zbrana manj kot polovica sredstev za humanitarno pomoč, h kateri je pozval OZN, od avgusta 2021 pa je bilo za potrebe v višini 36,6 milijarde USD (14) na voljo le 10,9 milijarde USD (30 % skupnega zneska); ker so se leta 2020 sredstva največjih 20 javnih donatorjev, ki niso povezana z odzivom na pandemijo covida-19, zmanjšala pod raven iz leta 2019 (15); |
| --- | --- |

H.

ker se vse večje humanitarne potrebe ne zadovoljujejo z ustreznimi sredstvi, se vrzel v financiranju naglo povečuje: leta 2020 je bila zbrana manj kot polovica sredstev za humanitarno pomoč, h kateri je pozval OZN, od avgusta 2021 pa je bilo za potrebe v višini 36,6 milijarde USD (14) na voljo le 10,9 milijarde USD (30 % skupnega zneska); ker so se leta 2020 sredstva največjih 20 javnih donatorjev, ki niso povezana z odzivom na pandemijo covida-19, zmanjšala pod raven iz leta 2019 (15);

| I. | ker so svetovna sredstva za humanitarno pomoč še vedno močno odvisna od zelo omejenega števila donatorjev, pri čemer jih deset največjih prispeva približno 85 % vseh sredstev; |
| --- | --- |

I.

ker so svetovna sredstva za humanitarno pomoč še vedno močno odvisna od zelo omejenega števila donatorjev, pri čemer jih deset največjih prispeva približno 85 % vseh sredstev;

| J. | ker je humanitarna pomoč ključni steber zunanjega delovanja EU in ker je leta 2020 skupno financiranje EU in držav članic znašalo 36 % svetovne humanitarne pomoči, kar je največji delež na svetu; ker se raven prispevkov v EU razlikuje, saj štiri države članice in Komisija prispevajo približno 90 % vsega financiranja humanitarne pomoči EU; |
| --- | --- |

J.

ker je humanitarna pomoč ključni steber zunanjega delovanja EU in ker je leta 2020 skupno financiranje EU in držav članic znašalo 36 % svetovne humanitarne pomoči, kar je največji delež na svetu; ker se raven prispevkov v EU razlikuje, saj štiri države članice in Komisija prispevajo približno 90 % vsega financiranja humanitarne pomoči EU;

| K. | ker so se podpisnice velikega dogovora 2.0 ponovno zavezale, da bo humanitarni odziv čim bolj lokalen in kolikor je treba mednaroden, kar pomeni, da bo vsaj 25 % sredstev za humanitarno pomoč, kolikor je mogoče neposredno, namenjenih lokalnim in nacionalnim akterjem; ker pa ta cilj še zdaleč ni dosežen; |
| --- | --- |

K.

ker so se podpisnice velikega dogovora 2.0 ponovno zavezale, da bo humanitarni odziv čim bolj lokalen in kolikor je treba mednaroden, kar pomeni, da bo vsaj 25 % sredstev za humanitarno pomoč, kolikor je mogoče neposredno, namenjenih lokalnim in nacionalnim akterjem; ker pa ta cilj še zdaleč ni dosežen;

| L. | ker je zaradi te vrzeli v razvojnem financiranju nujno treba izboljšati učinkovitost, uspešnost, prepoznavnost, vzajemno prevzemanje tveganj, preglednost in odgovornost humanitarnega sistema ter zagotoviti, da bo več držav prispevalo k humanitarnim prizadevanjem in bo tako pomoč ustrezala potrebam prizadetega prebivalstva, kot je bilo nedavno poudarjeno v velikem dogovoru 2.0, ki v središče ključnih prednostnih nalog za doseganje rezultatov postavlja lokalizacijo in kakovostno financiranje; |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi te vrzeli v razvojnem financiranju nujno treba izboljšati učinkovitost, uspešnost, prepoznavnost, vzajemno prevzemanje tveganj, preglednost in odgovornost humanitarnega sistema ter zagotoviti, da bo več držav prispevalo k humanitarnim prizadevanjem in bo tako pomoč ustrezala potrebam prizadetega prebivalstva, kot je bilo nedavno poudarjeno v velikem dogovoru 2.0, ki v središče ključnih prednostnih nalog za doseganje rezultatov postavlja lokalizacijo in kakovostno financiranje;

| M. | ker „kakovostno financiranje“ zajema eno od dveh prednostnih nalog za doseganje rezultatov iz velikega dogovora 2.0; ker se v drugem stebru političnega foruma na visoki ravni o financiranju humanitarne pomoči iz leta 2016 poziva k razširitvi baze humanitarnih virov prek partnerstev z novimi dvostranskimi donatorji in zasebnim sektorjem, s čimer bi olajšali tokove nakazil in islamsko socialno pomoč (16); ker se humanitarna pomoč zasebnih donatorjev že povečuje in se je povečala za 9 %, in sicer s 6,2 milijarde USD v letu 2018 na rekordnih 6,8 milijarde USD v letu 2019 (17); |
| --- | --- |

M.

ker „kakovostno financiranje“ zajema eno od dveh prednostnih nalog za doseganje rezultatov iz velikega dogovora 2.0; ker se v drugem stebru političnega foruma na visoki ravni o financiranju humanitarne pomoči iz leta 2016 poziva k razširitvi baze humanitarnih virov prek partnerstev z novimi dvostranskimi donatorji in zasebnim sektorjem, s čimer bi olajšali tokove nakazil in islamsko socialno pomoč (16); ker se humanitarna pomoč zasebnih donatorjev že povečuje in se je povečala za 9 %, in sicer s 6,2 milijarde USD v letu 2018 na rekordnih 6,8 milijarde USD v letu 2019 (17);

| N. | ker je Komisija predlagala začetek izvajanja pilotnega projekta o mešanem financiranju, da bi znatno povečala bazo virov za humanitarno delovanje, in je v ta namen pozvala k nadaljnjemu vključevanju zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija predlagala začetek izvajanja pilotnega projekta o mešanem financiranju, da bi znatno povečala bazo virov za humanitarno delovanje, in je v ta namen pozvala k nadaljnjemu vključevanju zasebnega sektorja;

| O. | ker razdrobljenost humanitarne pomoči ostaja stalen izziv, ki izhaja iz velikega števila donatorjev in agencij za pomoč ter premajhnega usklajevanja njihovih dejavnosti in projektov; |
| --- | --- |

O.

ker razdrobljenost humanitarne pomoči ostaja stalen izziv, ki izhaja iz velikega števila donatorjev in agencij za pomoč ter premajhnega usklajevanja njihovih dejavnosti in projektov;

| P. | ker donatorji pri razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči spodbujajo uporabo konzorcijev; ker so za konzorcije v primerjavi z drugimi metodami značilni obsežnejši cilji in več sredstev; |
| --- | --- |

P.

ker donatorji pri razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči spodbujajo uporabo konzorcijev; ker so za konzorcije v primerjavi z drugimi metodami značilni obsežnejši cilji in več sredstev;

| Q. | ker reševanje humanitarnih kriz ne zahteva le večjega financiranja, temveč tudi odločna politična prizadevanja za zmanjšanje potreb, tako da se preprečujejo in odpravljajo konflikti, varujejo osnovne človekove pravice, spodbuja trajnostni razvoj, zmanjšujejo tveganja in ranljivosti, spopada s podnebnimi spremembami in se prilagaja nanje, bori proti korupciji pri dodeljevanju sredstev in obravnava pomanjkanje preglednosti v odnosih z lokalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

Q.

ker reševanje humanitarnih kriz ne zahteva le večjega financiranja, temveč tudi odločna politična prizadevanja za zmanjšanje potreb, tako da se preprečujejo in odpravljajo konflikti, varujejo osnovne človekove pravice, spodbuja trajnostni razvoj, zmanjšujejo tveganja in ranljivosti, spopada s podnebnimi spremembami in se prilagaja nanje, bori proti korupciji pri dodeljevanju sredstev in obravnava pomanjkanje preglednosti v odnosih z lokalnimi organizacijami;

| R. | ker so temeljni standardi in načela po svetu ogroženi zaradi rednih kršitev mednarodnega humanitarnega prava, vključno z napadi na civiliste ter humanitarne in zdravstvene delavce, poleg tega pa je dostava humanitarne pomoči vedno bolj ovirana; |
| --- | --- |

R.

ker so temeljni standardi in načela po svetu ogroženi zaradi rednih kršitev mednarodnega humanitarnega prava, vključno z napadi na civiliste ter humanitarne in zdravstvene delavce, poleg tega pa je dostava humanitarne pomoči vedno bolj ovirana;

| S. | ker so se v zadnjih letih napadi na humanitarno osebje močno povečali; |
| --- | --- |

S.

ker so se v zadnjih letih napadi na humanitarno osebje močno povečali;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Humanitarne dejavnosti EU: novi izzivi, enaka načela in v njem navedene konkretne predloge za izboljšanje humanitarne pomoči; poziva k hitremu izvajanju teh predlogov v tesnem posvetovanju in sodelovanju s humanitarnimi partnerji, da bi zagotovili, da bo pomoč predvidljiva, nerazdrobljena in ne bo podvajala drugih ukrepov; ponovno poudarja, da je treba humanitarno pomoč EU v skladu z Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči vedno zagotavljati izključno na podlagi dobro opredeljenih in predhodno ocenjenih potreb, pomoč mora biti popolnoma skladna s humanitarnimi načeli človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti, posebno pozornost pa je treba nameniti izzivom, s katerimi se pri dostopu do humanitarne pomoči soočajo ranljive skupine, kot so invalidi, manjšine in druge marginalizirane skupine; poziva Komisijo, naj načelo, da nihče ne bo zapostavljen, postavi v središče novega pristopa k humanitarnemu delovanju; pozdravlja pobudo Komisije za vključevanje izobraževanja v izrednih razmerah, da bi preprečili, da bi otroci opustili šolanje, zlasti v primeru dolgotrajnih konfliktov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je močno povečala vrzel v financiranju humanitarne pomoči, saj glavni donatorji v času vse večjih potreb financiranje zmanjšujejo; poudarja, da obstajajo velike razlike v prispevkih na svetovni ravni in v EU; poziva Komisijo, naj zagotovi trden letni proračun za humanitarno pomoč EU, da bi zagotovila pravočasno, predvidljivo in prožno financiranje humanitarne pomoči vse od začetka posameznega proračunskega leta, tako za reševanje dolgotrajnih kriz kot za odzivanje na nove krize, ter naj znotraj rezerve za solidarnost in nujno pomoč nameni sredstva za humanitarne krize zunaj EU, da se ohrani obstoječa zmogljivost za hitro mobilizacijo dodatnih sredstev v primeru nastajajočih, stopnjujočih se ali nenadnih izrednih razmer; poziva EU, naj se zavzema za večjo mednarodno delitev odgovornosti in povečanje sredstev za humanitarno pomoč; poziva države članice, naj bodo za zgled in k humanitarni pomoči prispevajo fiksen delež svojega bruto nacionalnega dohodka; poziva Komisijo, naj vsako leto poroča o tem, koliko sredstev za humanitarno pomoč na svetovni ravni je bilo izplačanih iz EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj oblikujeta strategijo za dolgoročno sodelovanje s tretjimi državami, zlasti novimi donatorji, s spodbujanjem dvostranske, regionalne in večstranske diplomacije EU, da bi razširili krog držav donatoric, ki prostovoljno prispevajo k humanitarni pomoči; poudarja, da bi prispevek dodatnih držav donatoric omogočil povečanje zneska, potrebnega za reševanje mednarodnih humanitarnih kriz; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Združenim kraljestvom ni formalne ureditve v zvezi s humanitarno pomočjo, ter poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za formalno partnerstvo med EU in Združenim kraljestvom na področju humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja zavezo Komisije, da bo povečala zasebno financiranje in še močneje vključila zasebni sektor v humanitarno pomoč EU, ter začetek pilotne pobude za mešano financiranje iz proračuna EU za humanitarno pomoč v letu 2021; poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje več informacij in pripravi pisno oceno izvajanja pilotnega projekta o mešanem financiranju humanitarnega delovanja, pri čemer naj oceni usklajenost s cilji zunanjega delovanja; poudarja potencial pobud za mešano financiranje, vključno z obveznicami s humanitarnim učinkom in sistemi zavarovanja tveganja nesreč, pa tudi celovito usmerjenostjo Evropske investicijske banke in Evropskega sklada za trajnostni razvoj plus v humanitarne namene; vendar poudarja, da je za nadaljnje sodelovanje z zasebnim sektorjem potrebna analiza rezultatov, ki so bili do sedaj doseženi s sodelovanjem, in izključna promocija partnerstev, ki so v skladu s cilji zunanjega delovanja EU in mednarodnimi humanitarnimi načeli; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je zaskrbljen zaradi vedno več hudih kršitev mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah; poziva k vzpostavitvi usklajevalnega mehanizma EU, s katerim bi razvili skladen pristop EU k mednarodnemu humanitarnem pravu, spremljali kršitve in se zavzemali za spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, tudi tako, da bi v zunanjem delovanju EU uporabili ustrezne politične, trgovinske in gospodarske vzvode ter vzvode razvojne pomoči; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter države članice, naj pozorno spremljajo kršitve mednarodnega humanitarnega prava in naj jih vključijo kot merilo za uvrstitev posameznikov ali subjektov v ustrezne režime sankcij EU v skladu s smernicami EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava; ugotavlja, da morajo biti sankcije in omejevalni ukrepi, ki se sprejmejo v okviru skupne zunanje in varnostne politike EU, v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom in ne smejo ovirati opravljanja humanitarnih dejavnosti; poudarja, da je treba humanitarne izjeme dosledno vključevati v režime omejevalnih ukrepov ter partnerjem dati potrebno podporo in smernice za učinkovito uporabo teh izjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo mednarodno humanitarno pravo ter odločno preganjajo in kaznujejo tiste, ki uporabljajo stradanje kot vojno orožje, da bi se zoperstavili razširjenim kršitvam pravice do hrane med konflikti, ponavljajoči se uporabi stradanja kot načina vojskovanja in onemogočanju dostopa humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in njene države članice, naj hitro izpolnijo zaveze, sprejete na svetovnem humanitarnem vrhu in v okviru velikega dogovora; poudarja, kako pomembno je povečati učinkovitost in uspešnost humanitarne pomoči s povečanjem prožnega financiranja z nenamenskimi, do določene mere namenskimi in večletnimi sredstvi, ki so prilagojena lokalnim razmeram, temeljijo na potrebah in so osredotočena na ljudi, ter z zmanjšanjem upravnega bremena za humanitarne partnerje tako, da se med drugim uskladijo in poenostavijo zahteve za donatorje v zvezi s podajanjem predlogov in poročanjem, financirajo nacionalni in lokalni akterji ter spodbujajo inovativne rešitve; opozarja, da je tudi v dolgotrajnih krizah potrebna humanitarna pomoč, ter poziva EU in njene države članice, naj predvidijo konkretne rešitve za učinkovito dodeljevanje humanitarnih in razvojnih sredstev partnerjem, ki delujejo na tem področju; spodbuja EU in njene države članice, naj v sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev s partnerji vključijo ukrepe, s katerimi bi jim omogočili zadostno prožnost programa, da bi lahko v primeru nenadnih izrednih razmer hitro prešli z razvojnih dejavnosti na odzivanje na izredne razmere, vključno s financiranjem iz novega instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj vzdržujejo in spodbujajo realističen dialog o delitvi tveganja med ustreznimi oddelki, njihovimi humanitarnimi partnerji in drugimi deležniki, pri čemer naj se opirajo na nedavne in pridobljene izkušnje, da bi si nenehno prizadevale za izboljšanje obstoječih predpisov o financiranju, tako da bi postali učinkovitejši in uspešnejši, zlasti v času zelo nestabilnih humanitarnih kriz; poudarja, da se je ozaveščanje o tveganju izkazalo za učinkovito orodje za njegovo zmanjševanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja poseben pomen, ki ga ima podpora lokalnim akterjem, in poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno lokalizacijsko politiko, vključno s spodbujanjem preglednosti, uporabo strokovnega znanja in izkušenj partnerjev ter opredelitvijo, kako zagotoviti večjo in boljšo podporo lokalnim akterjem pri krepitvi njihovih zmogljivosti, jim omogočiti uporabo vseh razpoložljivih instrumentov in zagotoviti njihovo sodelovanje v postopkih odločanja, hkrati pa obravnavati vprašanje vzajemne odgovornosti in delitve tveganja, saj je krepitev lokalnih akterjev pomemben dejavnik za zmanjšanje potrebe po mednarodni humanitarni pomoči v prihodnosti; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta enakopravna udeležba in opolnomočenje žensk izrecno vključena v vse nove mehanizme za krepitev vloge lokalnih akterjev pri humanitarnem delovanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da v okviru pandemije covida-19 lokalizacija prispeva k zdravstvenemu odzivu, ki je prilagojen razmeram v državah v razvoju, da bi preprečili evropsko pristranskost, zlasti kar zadeva protokole za zajezitev širjenja in preventivne kampanje; poziva, naj se z nadaljnjo lokalizacijo humanitarnega delovanja ustrezno prepreči prevlada evrocentričnega pogleda na izredne razmere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja izzive, ki jih prinašajo podnebne spremembe, in pozdravlja zaveze, da se vplivi podnebnih sprememb in okoljski dejavniki še bolj vključijo v humanitarno delovanje, da se s pristopom trojne povezanosti, s katerim bi v pripravljenost na nesreče in preventivne ukrepe zajeli domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, okrepi odpornost ranljivih regij in ranljivih skupnosti proti podnebnim spremembam, pri tem pa je treba upoštevati posebne potrebe po pomoči in zaščiti prebivalstva, ki so ga prizadele nesreče in škodljive posledice podnebnih sprememb, zlasti razseljenih oseb in gostiteljskih skupnosti; poleg tega pozdravlja zaveze, da bi humanitarna pomoč EU postala okoljsko trajnostna in da bi spremljali porabo, povezano s podnebjem; poziva Komisijo, naj zagotovi sredstva za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč, med drugim prek Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, in naj pri zunanjem delovanju EU pospeši izvajanje obveznosti iz Sendaja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja konkretne dosežke humanitarnega zračnega mostu EU in zamisel o vzpostavitvi zmogljivosti za evropski humanitarni odziv, da bi zapolnili vrzeli v humanitarnem odzivu EU; poziva, naj se z državami članicami in humanitarnimi partnerji redno posvetuje o vseh novih pobudah Komisije, ki bi morale temeljiti na obstoječih zmogljivostih humanitarnih akterjev in mehanizmih EU, kot je mehanizem Unije na področju civilne zaščite, in jih ne podvajati; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da se humanitarna pomoč sicer poskuša odzivati na takojšnje, življenjsko nevarne razmere, vendar dejavniki, ki povzročajo krize, zahtevajo dolgoročne rešitve, saj temeljna krhkost pogosto z gotovostjo naznanja humanitarne krize; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sprejmeta sporočilo, v katerem bosta razvili jasno politiko o povezavi med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom, da bi premostili vrzeli med posameznimi področji politike, pri tem pa zagotovili, da se spoštujejo poseben pravni značaj in načela humanitarne pomoči; poudarja, da bi moral ta pristop povezanosti okrepiti odpornost in spodbujati trajnostne odzive, medtem ko bi bilo treba cilje trajnostnega razvoja uporabiti kot okvir zanj, saj Agenda 2030 ponuja edinstveno priložnost za obravnavo temeljnih vzrokov ranljivosti in konfliktov, med drugim na podlagi praktičnih izkušenj nevladnih organizacij; poziva EU in države članice, naj začnejo hitro izvajati ta pristop, poseben poudarek pa naj posvetijo odpravljanju nestabilnosti, preprečevanju konfliktov, odpravljanju lakote, obravnavanju razseljevanja, povezanega z nesrečami in škodljivimi učinki podnebnih sprememb, zagotavljanju priložnosti za izobraževanje in preživljanje, podpiranju zgodnjega okrevanja, krepitvi zmogljivosti odzivanja ter spodbujanju samozadostnosti in odpornosti; poziva Komisijo, naj objavi oceno o operacionalizaciji povezave med humanitarnim delovanjem in razvojem v šestih pilotnih državah, ki so bile opredeljene leta 2017; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj oceni pretekle izkušnje in programe v zvezi z vprašanji, povezanimi s spolom, saj narašča potreba po njihovi obravnavi glede na to, da so ženske pogosto žrtve konfliktov in nesreč; poziva, naj se v prihodnje humanitarne dejavnosti vključijo bolj oprijemljivi elementi vključevanja vidika spola, vključno z analizami, prilagojenimi okoliščinam, ki upoštevajo različnost spolov, hkrati pa naj se zaščitijo pravice ranljivih skupin, vključno z ženskami, dekleti in osebami iz skupnosti LGBTIQ+; podpira neoviran dostop do brezplačnih javnih zdravstvenih storitev ter prizadevanja za zmanjšanje umrljivosti in obolevnosti, pri tem pa poudarja, da je treba okrepiti pripravljenost na pandemije in epidemije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU in njene države članice, naj izvajajo in spodbujajo agendo pobude Nansen za zaščito čezmejno razseljenih oseb zaradi nesreč in podnebnih sprememb; poudarja pomen sodelovanja med humanitarnimi akterji, akterji na področju razvoja, zmanjševanja tveganja nesreč in podnebnih sprememb, da bi zmanjšali tveganje razseljevanja zaradi nesreč in škodljivih učinkov podnebnih sprememb ter obravnavali potrebe po pomoči in zaščiti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj se posebna pozornost nameni prehrani kot temeljni pravici za vse, da se zagotovi prehranska varnost in okrepi odpornost prehranskih sistemov na gospodarske, podnebne in človeške pretrese; poziva k reviziji akcijskega načrta EU za prehrano, da bi obravnavali vse oblike slabe prehranjenosti v humanitarnih in razvojnih razmerah v skladu s sklepi Sveta iz novembra 2018; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja zavezanost Komisije in stalna prizadevanja za spodbujanje prepoznavnosti humanitarne pomoči EU in ozaveščenosti o njej med različnimi deležniki po vsej EU, vključno z nevladnimi organizacijami, ter za krepitev prepoznavnosti EU v njenem zunanjem delovanju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja napoved doslej prvega humanitarnega foruma EU, ki bo potekal januarja 2022; poudarja, da bi moral biti forum vključujoč in dostopen, vključevati bi moral humanitarne izvajalske partnerje, si prizadevati za večjo prepoznavnost humanitarne pomoči EU in dela njenih partnerjev, spodbujati strateški dialog o humanitarni politiki EU, povečati politično podporo in ozaveščenost o naravi načelne humanitarne pomoči EU, ki temelji na potrebah, ter spodbujati izvajanje ključnih ukrepov, določenih v sporočilu Komisije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(2)  UL L 185, 26.5.2021, str. 1.

(3)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

(4)  UL C 25, 30.1.2008, str. 1.

(5)  UL L 118, 14.5.2003, str. 12.

(6)  UL C 303, 15.12.2009, str. 12.

(7)  UL C 468, 15.12.2016, str. 120.

(8)  UL C 366, 27.10.2017, str. 151.

(9)  UL C 399, 24.11.2017, str. 106.

(10)  UL C 307, 30.8.2018, str. 177.

(11)  UL C 390, 18.11.2019, str. 33.

(12)  Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, States of Fragility 2018 (Nestabilne države 2018), 17. julij 2018.

(13)  Nomura, S., Sakamoto, H., Ishizuka, A., Shimizu, K., in Shibuya, K., „Tracking sectoral allocation of official development assistance: a comparative study of the 29 Development Assistance Committee countries, 2011–2018“ (Spremljanje sektorskega dodeljevanja uradne razvojne pomoči: primerjalna študija 29 držav Odbora za razvojno pomoč 2011–2018), Global Health Action, januar 2021.

(14)  Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti, Služba za spremljanje financiranja, prispevki za humanitarno pomoč za leto 2021.

(15)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report 2021 (Razvojne pobude, Poročilo o svetovni humanitarni pomoči za leto 2021).

(16)  Skupina na visoki ravni za financiranje humanitarne pomoči, poročilo za generalnega sekretarja OZN z naslovom „Too important to fail – addressing the humanitarian financing gap“ (Preveč pomembno, da bi propadlo – obravnavanje vrzeli v financiranju humanitarne pomoči), 17. januar 2016.

(17)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report (Razvojne pobude, poročilo o svetovni humanitarni pomoči), 2021.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/87

---

P9_TA(2021)0506

Sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o sodelovanju na področju boja proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu (2021/2002(INI))

(2022/C 251/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ustreznih konvencij OZN, zlasti Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih protokolov (Palermski protokol iz leta 2000) ter Konvencije Združenih narodov proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih konvencij OZN, zlasti Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih protokolov (Palermski protokol iz leta 2000) ter Konvencije Združenih narodov proti korupciji,

| — | ob upoštevanju Kazenskopravne konvencije o korupciji in Civilnopravne konvencije o korupciji Sveta Evrope, ki sta v Strasbourgu na voljo za podpis od 27. januarja 1999 oziroma 4. novembra 1999, ter resolucij (98) 7 in (99) 5 o ustanovitvi Skupine držav proti korupciji (GRECO), ki ju je 5. maja 1998 oziroma 1. maja 1999 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kazenskopravne konvencije o korupciji in Civilnopravne konvencije o korupciji Sveta Evrope, ki sta v Strasbourgu na voljo za podpis od 27. januarja 1999 oziroma 4. novembra 1999, ter resolucij (98) 7 in (99) 5 o ustanovitvi Skupine držav proti korupciji (GRECO), ki ju je 5. maja 1998 oziroma 1. maja 1999 sprejel Odbor ministrov Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o odstopu postopkov v kazenskih zadevah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o odstopu postopkov v kazenskih zadevah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in o financiranju terorizma,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (Budimpeška konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti (Budimpeška konvencija),

| — | ob upoštevanju dejavnosti odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (MONEYVAL) ter priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejavnosti odbora strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (MONEYVAL) ter priporočil projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2018, 18. junija 2019 in 25. marca 2020 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. junija 2018, 18. junija 2019 in 25. marca 2020 o širitvi in stabilizacijsko-pridružitvenem procesu,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1788 z dne 19. novembra 2018 v podporo Centru jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem pri izvajanju regionalnega časovnega načrta za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem na Zahodnem Balkanu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1788 z dne 19. novembra 2018 v podporo Centru jugovzhodne in vzhodne Evrope za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem pri izvajanju regionalnega časovnega načrta za boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem na Zahodnem Balkanu (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. februarja 2018 z naslovom Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. februarja 2018 z naslovom Verodostojna širitvena perspektiva in okrepljeno sodelovanje EU z Zahodnim Balkanom (COM(2018)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 o strategiji EU za varnostno unijo (COM(2020)0605),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. julija 2020 z naslovom Akcijski načrt EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), ki mu je priložen delovni dokument z naslovom „EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime“ (EMPACT, vodilni instrument EU za sodelovanje v boju proti organiziranemu mednarodnemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala) (SWD(2021)0074), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0170), ki mu je priložen delovni dokument z naslovom „EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime“ (EMPACT, vodilni instrument EU za sodelovanje v boju proti organiziranemu mednarodnemu kriminalu in hudim oblikam mednarodnega kriminala) (SWD(2021)0074),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. aprila 2021 z naslovom Strategija EU za boj proti trgovini z ljudmi za obdobje 2021–2025 (COM(2021)0171),

| — | ob upoštevanju sporazumov o operativnem in strateškem sodelovanju med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo ter delovnega dogovora za vzpostavitev sodelovanja med kosovskimi organi kazenskega pregona in Europolom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o operativnem in strateškem sodelovanju med Agencijo Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) in Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo ter delovnega dogovora za vzpostavitev sodelovanja med kosovskimi organi kazenskega pregona in Europolom,

| — | ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju med Eurojustom in Albanijo, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju med Eurojustom in Albanijo, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo,

| — | ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju pri upravljanju meja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex) in Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o sodelovanju pri upravljanju meja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex) in Albanijo, Bosno in Hercegovino, Črno goro, Severno Makedonijo in Srbijo,

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa in zavez držav Zahodnega Balkana za boj proti korupciji iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa in zavez držav Zahodnega Balkana za boj proti korupciji iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju Europolove ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala z dne 12. aprila 2021 in ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala z dne 5. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolove ocene ogroženosti zaradi hudih kaznivih dejanj in organiziranega kriminala z dne 12. aprila 2021 in ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala z dne 5. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) z naslovom „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“ (Merjenje organiziranega kriminala na Zahodnem Balkanu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) z naslovom „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“ (Merjenje organiziranega kriminala na Zahodnem Balkanu),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o boju proti trgovini z ljudmi v zunanjih odnosih EU (2),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij iz let 2019 in 2020 o poročilih Komisije o Albaniji, Bosni in Hercegovini, Kosovu, Črni gori, Severni Makedoniji in Srbiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij iz let 2019 in 2020 o poročilih Komisije o Albaniji, Bosni in Hercegovini, Kosovu, Črni gori, Severni Makedoniji in Srbiji,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0298/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0298/2021),

| A. | ker je organizirani kriminal postal osrednje vprašanje v mednarodnih zadevah in ogroža mir in razvoj ter zahteva skupen in usklajen odziv EU, njenih držav članic in mednarodnih partnerjev; |
| --- | --- |

A.

ker je organizirani kriminal postal osrednje vprašanje v mednarodnih zadevah in ogroža mir in razvoj ter zahteva skupen in usklajen odziv EU, njenih držav članic in mednarodnih partnerjev;

| B. | ker je učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu del pristopnega procesa k EU, zlasti sklopa o temeljnih pravicah in pogajalskega poglavja 24 – Pravica, svoboda in varnost; |
| --- | --- |

B.

ker je učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu del pristopnega procesa k EU, zlasti sklopa o temeljnih pravicah in pogajalskega poglavja 24 – Pravica, svoboda in varnost;

| C. | ker sta korupcija in organizirani kriminal še vedno resna težava v regiji Zahodnega Balkana in lahko negativno vplivata na države članice EU; ker so mreže organiziranega kriminala tesno povezane in zakoreninjene v državah članicah EU in tretjih državah; |
| --- | --- |

C.

ker sta korupcija in organizirani kriminal še vedno resna težava v regiji Zahodnega Balkana in lahko negativno vplivata na države članice EU; ker so mreže organiziranega kriminala tesno povezane in zakoreninjene v državah članicah EU in tretjih državah;

| D. | ker je proces evropskega povezovanja držav Zahodnega Balkana neposredno odvisen od normalizacije odnosov med državami Zahodnega Balkana in odnosov z državami članicami EU; |
| --- | --- |

D.

ker je proces evropskega povezovanja držav Zahodnega Balkana neposredno odvisen od normalizacije odnosov med državami Zahodnega Balkana in odnosov z državami članicami EU;

| E. | ker je organizirani kriminal na Zahodnem Balkanu strukturna težava z globokimi povezavami s podjetji in državnimi institucijami, kar je eden od kazalnikov ujetja države, ki naj bi ga pomagale odpraviti reforme v zvezi s procesom vključevanja v EU; |
| --- | --- |

E.

ker je organizirani kriminal na Zahodnem Balkanu strukturna težava z globokimi povezavami s podjetji in državnimi institucijami, kar je eden od kazalnikov ujetja države, ki naj bi ga pomagale odpraviti reforme v zvezi s procesom vključevanja v EU;

| F. | ker sta organizirani kriminal in korupcija tesno povezana s pranjem denarja, davčno utajo, klientelizmom in nekaznovanjem; |
| --- | --- |

F.

ker sta organizirani kriminal in korupcija tesno povezana s pranjem denarja, davčno utajo, klientelizmom in nekaznovanjem;

| G. | ker organizirane kriminalne združbe dobro sodelujejo prek meja in etnične pripadnosti, za razliko od policije in sodnih organov držav Zahodnega Balkana, ki morajo nujno izboljšati tovrstno usklajenost; |
| --- | --- |

G.

ker organizirane kriminalne združbe dobro sodelujejo prek meja in etnične pripadnosti, za razliko od policije in sodnih organov držav Zahodnega Balkana, ki morajo nujno izboljšati tovrstno usklajenost;

| H. | ker organizirane kriminalne združbe sodelujejo s skupinami iz držav širšega sosedstva Evrope pri dejavnostih, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje migrantov, tihotapljenje artefaktov in pranje denarja; |
| --- | --- |

H.

ker organizirane kriminalne združbe sodelujejo s skupinami iz držav širšega sosedstva Evrope pri dejavnostih, kot so trgovina z ljudmi, tihotapljenje migrantov, tihotapljenje artefaktov in pranje denarja;

| I. | ker so usklajeni pravni okviri in njihovo učinkovito izvrševanje, neodvisni protikorupcijski organi in organi za boj proti kriminalu ter prava politična volja, ključni za odpravo organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

I.

ker so usklajeni pravni okviri in njihovo učinkovito izvrševanje, neodvisni protikorupcijski organi in organi za boj proti kriminalu ter prava politična volja, ključni za odpravo organiziranega kriminala;

| J. | ker se v skladu s poročilom Urada Združenih narodov za droge in kriminal z naslovom „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“ (Merjenje organiziranega kriminala na Zahodnem Balkanu) pregon in obsodbe pogosto osredotočajo na nepomembne člane hudodelskih združb, vodje skupin na Zahodnem Balkanu pa pogosteje ostajajo nekaznovani; |
| --- | --- |

J.

ker se v skladu s poročilom Urada Združenih narodov za droge in kriminal z naslovom „Measuring Organized Crime in the Western Balkans“ (Merjenje organiziranega kriminala na Zahodnem Balkanu) pregon in obsodbe pogosto osredotočajo na nepomembne člane hudodelskih združb, vodje skupin na Zahodnem Balkanu pa pogosteje ostajajo nekaznovani;

| K. | ker so se organizacije civilne družbe uveljavile kot pomembni deležniki v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji po vsej regiji in imajo ključno vlogo zlasti pri spremljanju razmer in ocenjevanju protikorupcijskih politik; |
| --- | --- |

K.

ker so se organizacije civilne družbe uveljavile kot pomembni deležniki v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji po vsej regiji in imajo ključno vlogo zlasti pri spremljanju razmer in ocenjevanju protikorupcijskih politik;

| L. | ker je potrebnih več raziskav in zanesljivejših podatkov o organiziranem kriminalu, da bi oblikovali bolj učinkovit politični odziv na organizirani kriminal in korupcijo v tej regiji; |
| --- | --- |

L.

ker je potrebnih več raziskav in zanesljivejših podatkov o organiziranem kriminalu, da bi oblikovali bolj učinkovit politični odziv na organizirani kriminal in korupcijo v tej regiji;

| M. | ker ima izobraževanje ključno vlogo pri preprečevanju kriminala in spodbujanju kulture zakonitosti; |
| --- | --- |

M.

ker ima izobraževanje ključno vlogo pri preprečevanju kriminala in spodbujanju kulture zakonitosti;

| N. | ker se je nevarnost, ki jo predstavljajo organizirane kriminalne združbe z Zahodnega Balkana, v nekaterih državah neupravičeno uporabila kot argument proti pristopu in bi jo bilo zato treba ustrezno obravnavati, da bi dosegli napredek v pristopnem procesu držav Zahodnega Balkana k EU; |
| --- | --- |

N.

ker se je nevarnost, ki jo predstavljajo organizirane kriminalne združbe z Zahodnega Balkana, v nekaterih državah neupravičeno uporabila kot argument proti pristopu in bi jo bilo zato treba ustrezno obravnavati, da bi dosegli napredek v pristopnem procesu držav Zahodnega Balkana k EU;

| O. | ker morajo države Zahodnega Balkana, če želijo izpolniti merila za članstvo v EU, izvesti celovite reforme na ključnih področjih ter doseči konkretne rezultate pri pravosodnih reformah ter boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

O.

ker morajo države Zahodnega Balkana, če želijo izpolniti merila za članstvo v EU, izvesti celovite reforme na ključnih področjih ter doseči konkretne rezultate pri pravosodnih reformah ter boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu;

| P. | ker sta krepitev pravne države ter boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu temelja strategije EU za Zahodni Balkan iz leta 2018; |
| --- | --- |

P.

ker sta krepitev pravne države ter boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu temelja strategije EU za Zahodni Balkan iz leta 2018;

| Q. | ker je bilo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) za projekte, povezane z bojem proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu, dodeljenih približno 64 milijonov EUR, s katerimi so se financirali številni nacionalni in večdržavni projekti za učinkovitejše delovanje pravosodja v primerih organiziranega kriminala in korupcije na Zahodnem Balkanu, tudi s spremljanjem sojenj; ker instrument za predpristopno pomoč IPA III zajema tudi posebne cilje za razvoj učinkovitih orodij za preprečevanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi in nedovoljenim strelnim orožjem, trgovine s prepovedanimi drogami in pranja denarja ter boj proti njim; |
| --- | --- |

Q.

ker je bilo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II) za projekte, povezane z bojem proti organiziranemu kriminalu na Zahodnem Balkanu, dodeljenih približno 64 milijonov EUR, s katerimi so se financirali številni nacionalni in večdržavni projekti za učinkovitejše delovanje pravosodja v primerih organiziranega kriminala in korupcije na Zahodnem Balkanu, tudi s spremljanjem sojenj; ker instrument za predpristopno pomoč IPA III zajema tudi posebne cilje za razvoj učinkovitih orodij za preprečevanje organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi in nedovoljenim strelnim orožjem, trgovine s prepovedanimi drogami in pranja denarja ter boj proti njim;

Splošno stanje

| 1. | poudarja, da organizirani kriminal in korupcija predvsem in najbolj prizadeneta državljane držav Zahodnega Balkana, saj ogrožata njihovo pravico do varnosti in socialne kohezije ter spodkopavata njihovo zaupanje v demokratični sistem, ustvarjata ovire za demokratične reforme in ovirata pristopni proces, hkrati pa imata potencialne in dejanske negativne učinke na varnost in stabilnost držav članic EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se bodo razmere v zvezi z organiziranim kriminalom poslabšale, če bo državam Zahodnega Balkana odvzeta evropska perspektiva, in da se stanje lahko izboljša samo s spodbujanjem procesa vključevanja v EU in sodelovanja z državami članicami; poudarja, da sta boj proti organiziranemu kriminalu in spodbujanje povezovanja z EU procesa, ki se medsebojno krepita, zato je treba pospešiti proces povezovanja z EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je povezovanje liberalizacije vizumske ureditve za Kosovo z bojem proti organiziranemu kriminalu kontraproduktivno, saj izoliranost spodbuja kriminalne dejavnosti; ponovno poudarja, da je Kosovo izpolnilo vsa merila za liberalizacijo vizumskega režima, in poziva Svet, naj nemudoma odobri liberalizacijo vizumskega režima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da morajo države Zahodnega Balkana, da bi napredovale na poti v EU, pokazati konkretne rezultate na ključnih področjih, kot so pravna država in boj proti korupciji ter organiziranemu kriminalu; jih poziva, naj znatno okrepijo svoja prizadevanja za pospešitev potrebnih reform ter poziva EU, naj kot prednostno nalogo politike širitve spodbuja pravilen prenos in izvajanje ustreznih mednarodnih instrumentov, ki podpirajo pravno državo in boj proti korupciji ter organiziranemu kriminalu s finančno pomočjo in praktičnim sodelovanjem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja objavo strategije EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021-2025 14. aprila 2021, in poziva EU, naj izboljša mednarodno sodelovanje na področju boja proti organiziranemu kriminalu, zlasti z državami Zahodnega Balkana, da bi se učinkovito spopadli s to mednarodno grožnjo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da so družbe Zahodnega Balkana bolj dovzetne za organizirani kriminal zaradi dejavnikov, kot so pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, korupcija, dezinformacije, elementi ujetja države, neenakost, tuje vmešavanje nedemokratičnih režimov, kot sta Rusija in Kitajska, ter počasen pristopni proces k EU; poziva oblasti držav Zahodnega Balkana in njihove mednarodne partnerje, zlasti EU, naj povečajo svoja prizadevanja pri reševanju teh izzivov, ki povzročajo nestabilnost, ovirajo vključevanje ter zavirajo demokratični in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje pomanjkanje resnične politične volje delov lokalnih političnih elit za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter odpravo vseh elementov ujetja države; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje pomanjkanje neodvisnosti in v številnih primerih ustreznega delovanja sodstva v državah Zahodnega Balkana ter poziva, naj se sprejme bolj strateški pristop k obravnavanju izzivov, ki jih predstavlja organizirani kriminal; poziva EU, naj zagotovi dodatno pomoč za spodbujanje kulture strokovnosti in učinkovitosti kazenskega pravosodja ter za povečanje integritete sodstva; ugotavlja, da je kljub določenemu napredku pri reformi sodstva še vedno potreben velik trud, da bi dosegli oprijemljive rezultate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države Zahodnega Balkana, naj popolnoma odpravijo pomanjkljivosti svojih kazenskopravnih sistemov, vključno s trajanjem postopkov; poziva EU in druge mednarodne partnerje, naj zagotovijo dodatne smernice za organe kazenskega pregona ter sodstvo, da bi povečali strokovnost in učinkovitost kazenskega pravosodja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da so države Zahodnega Balkana prenesle standarde EU in mednarodne standarde za odvzem premoženjske koristi v nacionalno zakonodajo, pa tudi druga prizadevanja za boj proti organiziranemu kriminalu v regiji, kot je razvoj državnih usklajevalnih mehanizmov ter posebnih sodišč in enot kazenskega pregona; vendar obžaluje, da se ti standardi slabo izvajajo in poziva oblasti držav Zahodnega Balkana, naj dosežejo vidne rezultate pri izterjavi nezakonito pridobljenega premoženja v korist vseh državljanov ter naj kot prednostno nalogo v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu določijo zaplembo premoženjske koristi in pripomočkov, ki so povezani s kaznivimi dejanji; poziva EU, naj organom kazenskega pregona pomaga pri zagotovitvi ustreznih zmogljivosti, pogojev in sredstev, ter poudarja, da je treba v državnih tožilstvih zlasti povečati znanje s področja finančne forenzike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države Zahodnega Balkana, naj svoja prizadevanja osredotočijo ne samo na posamezne primere, ampak tudi na kriminalne organizacije v celoti, da bi uspešno preganjale in obsodile vplivne storilce kaznivih dejanj; ugotavlja, da sta pravilna opredelitev kriminalne dejavnosti kot „organizirane“ in njena natančna preiskava ključnega pomena za odziv kazenskega pravosodja; poziva ustrezne organe, naj odpravijo zakonodajne vrzeli, ki omogočajo razkrinkanje informatorjev in žvižgačev, ter naj njih in njihove bližnje sorodnike zaščitijo pred nadlegovanjem, sodnimi postopki ali grožnjami, da se poveča zmogljivost za razbitje organiziranih kriminalnih združb ter uspešen boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu; spodbuja izmenjavo dobre prakse z državami članicami, ki so bile posebej uspešne v boju proti organiziranemu kriminalu; poziva države članice, naj podpirajo programe za zaščito prič, tudi s preselitvami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države Zahodnega Balkana, naj se trajno uspešno borijo proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja ter redno pripravljajo nacionalna poročila o tem; prav tako jih poziva, naj izboljšajo medinstitucionalno sodelovanje, tudi pri zbiranju in izmenjavi obveščevalnih podatkov, da bi bolje razumele organizirani kriminal in se uspešneje borile proti njemu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja, da je treba z jasnimi protikorupcijskimi zaščitnimi ukrepi in učinkovitim pregonom odmevnih primerov korupcije odpraviti politične in upravne povezave z organiziranim kriminalom; poziva EU, naj poveča podporo za utrditev javnih uprav, ki temeljijo na zaslugah; je zelo zaskrbljen zaradi poročil in obtožb o povezavah političnih osebnosti na visoki ravni z organiziranimi kriminalnimi združbami, medtem ko pravosodni sistem teh obtožb ni zmožen učinkovito obravnavati; poudarja, da je gradbeni sektor na Zahodnem Balkanu med sektorji, ki so najbolj izpostavljeni organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da kriminalne združbe izkoriščajo pandemijo covida-19, med drugim z zlorabo neposrednih javnih naročil za osnovno medicinsko opremo in storitve za zdravstvene strukture, prodajo ponarejenih covidnih potrdil in oderuškimi posojili; poziva oblasti držav Zahodnega Balkana, naj ukrepajo proti ponarejenim cepivom in potrdilom o cepljenju; poziva Komisijo, naj proračunsko podporo veže na jasne protikorupcijske cilje; poudarja, da je treba v ta namen vzpostaviti stabilen mehanizem za spremljanje izvajanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je v IPA III predvideno strogo pogojevanje, tako da je treba financiranje prilagoditi ali celo ustaviti v primeru znatnega nazadovanja ali stalnega pomanjkanja napredka na področju tako imenovanih temeljnih načel, zlasti na področju pravne države in temeljnih pravic, vključno z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poudarja, da ima EU odgovornost in interes z vidika varnosti, da poskrbi, da se sredstva EU ne bodo uporabila kontraproduktivno za krepitev klientelističnih mrež koruptivnih politikov in privilegiranih podjetij; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da so povezave med organiziranim kriminalom, politiko in podjetji obstajale že pred razpadom Jugoslavije in se nadaljujejo od devetdesetih let prejšnjega stoletja; obsoja očitno pomanjkanje volje pristojnih organov, da bi odprli arhive nekdanje Jugoslavije; v zvezi s tem ponovno poziva k odprtju jugoslovanskih arhivov in zlasti odobritvi dostopa do dosjejev nekdanje jugoslovanske tajne službe (UDBA) ter protiobveščevalne službe Jugoslovanske ljudske armade (KOS) in vrnitvi dosjejev ustreznim vladam, če to zahtevajo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, kako pomembna sta sodelovanje in izmenjava obveščevalnih podatkov z državami članicami, mednarodnimi partnerji, kot so Združene države Amerike, Kanada in Združeno kraljestvo, pa tudi z mednarodnimi organizacijami, kot so NATO, GRECO, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in UNODC; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja, da so se ZDA ponovno začele konstruktivno posvečati Zahodnemu Balkanu, tudi boju proti korupciji; v zvezi s tem opozarja na izvršilno odredbo ZDA o kaznovanju oseb, ki prispevajo k destabilizaciji razmer na Zahodnem Balkanu, ter na ukrepe ZDA proti posameznikom in subjektom, ki so storili huda dejanja korupcije; poziva EU, naj temeljito oceni morebitno uskladitev s temi ukrepi; |
| --- | --- |

18.

Posebne oblike organiziranega kriminala

| 19. | ugotavlja, da so države Zahodnega Balkana izvorne, ciljne in tranzitne države za trgovino z ljudmi, ki večinoma vključuje trgovino z ženskami in dekleti za namene spolnega izkoriščanja; dodaja, da je trgovina z ljudmi kaznivo dejanje z največjim sorazmernim deležem povezav z organiziranim kriminalom; poziva ustrezne organe, naj se bolj osredotočijo na preprečevanje in krepitev odpornosti skupin, ki so izpostavljene tveganjem, povezanim s trgovino z ljudmi, pri čemer poudarja, da je treba sprejeti presečni pristop, pri katerem se upošteva vidik spola; pozdravlja skupne ukrepe, ki so bili izvedeni z mednarodnimi partnerji, med drugim z Interpolom in Europolom, na podlagi katerih so bile aretirane osebe, osumljene trgovine z ljudmi in tihotapljenja ljudi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so države Zahodnega Balkana tranzitni koridor za migrante in begunce in da so bili veliki premiki prebivalstva v zadnjih letih ogromen izziv za regijo in države članice; poziva k povečanju prizadevanj pri obravnavanju tihotapljenja migrantov in zaščiti temeljnih pravic pretihotapljenih oseb, zlasti mladoletnikov brez spremstva, ter k večji izmenjavi informacij in k boljšemu usklajevanju med državami Zahodnega Balkana in državami članicami; spodbuja EU in njene države članice, naj zagotovijo več pomoči pri reševanju teh vprašanj, na primer s finančno in tehnično podporo, s sklepanjem neformalnih sporazumov in sporazumov o statusu ter s spodbujanjem sodelovanja prek skupnega operativnega urada in operativne platforme za vzhodnosredozemsko pot, pri čemer naj upoštevajo posebnosti in potrebe zahodnobalkanske poti, ter s podporo pri zagotavljanju dostojnih pogojev za sprejem; poziva k okrepljenemu varovanju zunanjih meja EU v sodelovanju z državami Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je obravnava pridobivanja finančnih sredstev s kaznivimi dejanji ključna za odkrivanje kriminalnih dejavnosti in preprečevanje njihovega vdora v zakonito gospodarstvo; poudarja, da je preglednost dejanskega lastništva pomembno orodje politike za boj proti korupciji, zajezitev nezakonitih finančnih tokov in boj proti davčnim utajam; pozdravlja prizadevanja vlad držav Zahodnega Balkana v boju proti pranju denarja, med drugim s sprejetjem prenovljenih okvirov o boju proti pranju denarja; vendar je zaskrbljen zaradi njihovega neustreznega izvajanja; poudarja, da je treba znatno izboljšati izvrševanje določb o potrebni skrbnosti in preglednost dejanskega lastništva, tudi v bančnem sektorju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je v regiji precej sive ekonomije (po ocenah predstavlja ta več kot 30 % BDP regije) in da se na Zahodnem Balkanu pretaka ogromno nezakonitih gotovinskih plačil; poziva vlade v regiji, naj po možnosti izvajajo ukrepe za zmanjšanje sive ekonomije; poudarja, da nezadostna ureditev spletnega bančništva povečuje tveganje za pranje denarja, ter poziva države Zahodnega Balkana in Komisijo, naj obravnavajo vprašanje mednarodnega in regionalnega usklajevanja v širitvenem procesu EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja zavezanost držav Zahodnega Balkana boju proti nezakoniti trgovini z osebnim in lahkim orožjem, zlasti s sprejetjem regionalnega načrta na vrhu EU in Zahodnega Balkana v Londonu, katerega cilj je preprečevanje nezakonitega posedovanja, uporabe in proizvodnje tega orožja ter trgovine z njim; poudarja pa, da je v skladu z akcijskim načrtom EU glede trgovine s strelnim orožjem za obdobje 2020–2025 nezakonito posedovanje strelnega orožja in trgovina z njim še vedno hud problem, saj večina najdenega orožja, ki je bilo uporabljeno pri organiziranemu kriminalu v EU, prihaja iz regije; poziva šest držav Zahodnega Balkana, naj vlagajo v programe za podporo razoroževanju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomemben prispevek Centra Jugovzhodne in Vzhodne Evrope za izmenjavo informacij pri nadzoru osebnega in lahkega orožja (SEESAC) pri povečanju zmogljivosti nacionalnih in regionalnih deležnikov za nadzor in zmanjšanje širjenja in zlorabe osebnega in lahkega orožja ter poziva k tesnejšemu sodelovanju in usklajevanju s tem centrom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ugotavlja, da je šest držav Zahodnega Balkana še vedno glavna tranzitna regija za nezakonito trgovino z drogami ter da sta proizvodnja drog in trgovina z njimi, kaznivi dejanji, zaradi katerih se najpogosteje izreče sodbe; pozdravlja vse večje število skupnih operacij za boj proti drogam; v zvezi s tem poziva k okrepitvi sodelovanja med agencijami EU za kazenski pregon, kot je Europol, in organi za kazenski pregon v državah članicah in državah Zahodnega Balkana; poudarja, da morajo organi kazenskega pregona razviti svoje zmogljivosti, da bodo lahko bolje spremljali trgovino z drogami in se borili proti njej; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da so se povečale dejavnosti organiziranega kibernetskega kriminala; pozdravlja prizadevanja držav Zahodnega Balkana za razširitev njihovih zmogljivosti za boj proti kibernetskemu kriminalu in povečanje pregona kibernetskega kriminala; poziva EU, naj državam Zahodnega Balkana pomaga z ustreznimi orodji in sredstvi za boj proti kibernetski kriminaliteti in drugim spletnim grožnjam, med drugim prek nedavno ustanovljenega Evropskega industrijskega, tehnološkega in raziskovalnega kompetenčnega centra za kibernetsko varnost; poudarja, da se je treba proti manipulativnim dezinformacijam boriti v tesnem sodelovanju z evropskimi partnerji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU in države Zahodnega Balkana, naj se skupaj odzovejo na nenehne in naraščajoče grožnje varstvu in ohranjanju kulturne dediščine ter na tihotapljenje kulturnih predmetov, zlasti na konfliktnih območjih; poziva k tesnejšemu sodelovanju med različnimi organi kazenskega pregona, vključno s takojšnjo izmenjavo informacij med nacionalnimi obveščevalnimi službami, in k okrepljenemu sodelovanju med organi kazenskega pregona ter umetniškimi in arheološkimi skupnostmi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da morajo države Zahodnega Balkana okrepiti boj proti drugim nezakonitim dejavnostim, ki jih izvajajo organizirane kriminalne združbe, ki vključujejo izkoriščanje delovne sile, okoljski kriminal, kot sta nezakonita sečnja ter divji lov, in izsiljevanje; |
| --- | --- |

28.

Sodelovanje z EU (njenimi državami članicami in agencijami) ter medregionalno sodelovanje

| 29. | pozdravlja tesnejše sodelovanje med EU in državami Zahodnega Balkana v boju proti organiziranemu kriminalu ter poziva EU, naj še naprej podpira razvoj zmogljivosti na Zahodnem Balkanu ter spodbuja policijsko in pravosodno sodelovanje v boju proti organiziranemu kriminalu; poudarja, da morajo vsi sporazumi o sodelovanju s strukturami EU v celoti spoštovati temeljne pravice in zagotavljati ustrezno raven varstva podatkov; poziva države Zahodnega Balkana, naj na področju javnih naročil, boja proti organiziranemu kriminalu in terorizmu, pranja denarja in kibernetske kriminalitete še naprej usklajujejo zakonodajo s pravnim redom EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | priporoča, naj se obstoječe strukture pod pokroviteljstvom EU, kot je Svet za regionalno sodelovanje, okrepijo, da bodo lahko stalno podpirale nadaljnje sodelovanje med EU, njenimi državami članicami in državami Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja sklenitev sporazumov o sodelovanju med Eurojustom ter Albanijo, Severno Makedonijo, Črno goro in Srbijo, pa tudi dovoljenje za začetek pogajanj z Bosno in Hercegovino; poziva Svet, naj čim prej odobri začetek pogajanj za podoben sporazum s Kosovom, saj je pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah z vsemi državami Zahodnega Balkana ključnega pomena v boju proti organiziranemu kriminalu, zlasti na področju trgovine z ljudmi in tihotapljenja drog, ki predstavljata večino kriminalnih dejavnosti v regiji; ugotavlja, da je Eurojust omogočil približno 200 skupnih kazenskih preiskav med državami članicami EU in državami Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izraža pohvalo za uspešno sodelovanje s tožilci za zvezo iz Albanije, Črne gore, Severne Makedonije in Srbije, napotenimi v Eurojust za zagotavljanje podpore v čezmejnih preiskavah, ki so vključevale njihove države, ter opozarja, da se je število obravnavanih primerov po imenovanju tožilcev za zvezo znatno povečalo; v zvezi s tem spodbuja podobno sodelovanje s preostalimi državami Zahodnega Balkana; pozdravlja povečanje števila primerov pravosodnega sodelovanja po letu 2019 kljub težavnim okoliščinam zaradi pandemije covida-19; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je Zahodni Balkan regija posebnega pomena za Europol; pozdravlja sporazume o operativnem sodelovanju med Europolom in petimi državami Zahodnega Balkana ter delovni dogovor s kosovskimi organi kazenskega pregona; poziva k izvajanju teh sporazumov v celoti ter in izraža pohvalo za uspešne operacije, izvedene v okviru tega sodelovanja; pozdravlja odprtje Europolovega urada za zvezo v Albaniji leta 2019 in odločitev o odprtju podobnih uradov za zvezo v Bosni in Hercegovini ter Srbiji; spodbuja podobno sodelovanje s preostalimi državami Zahodnega Balkana; nadalje poudarja, da je pomembno izboljšati sodelovanje z Evropskim javnim tožilstvom (EJT) in Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF); v zvezi s tem poziva EU in države Zahodnega Balkana, naj vzpostavijo okvir za plodno sodelovanje med Evropskim javnim tožilstvom in državami Zahodnega Balkana, da bo lahko Evropsko javno tožilstvo učinkovito izvajalo svoje pristojnosti v zvezi s sredstvi EU, zlasti kar zadeva sredstva instrumenta za predpristopno pomoč IPA III v državah Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja delovne dogovore o posebnih temah, povezanih z bojem proti organiziranemu kriminalu, ki jih je sklenila Agencija EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) z državami Zahodnega Balkana; poudarja, da je treba še naprej krepiti vzpostavljene mehanizme med Cepolom in regijo Zahodnega Balkana; je seznanjen s posebnimi poročili o državah, ki jih je pripravila skupina GRECO, in poudarja, kako pomembno je, da države kandidatke za članstvo v EU tesneje sodelujejo s skupino GRECO in izvajajo njena posebna priporočila; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je Interpol pomemben instrument v boju proti organiziranemu kriminalu; obžaluje, da Kosovo kljub večkratnim poskusom še vedno ni član Interpola; poziva države članice, naj dejavno podprejo prošnjo Kosova za članstvo v organizaciji; meni, da bi se s članstvom vseh šestih držav Zahodnega Balkana v Interpolu še izboljšala učinkovitost ukrepov proti čeznacionalnemu kriminalu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja začetek veljavnosti sporazumov o sodelovanju pri upravljanju meja med Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex) ter Albanijo, Črno goro in Srbijo, ki agenciji Frontex omogočajo izvajanje skupnih operacij v teh državah, da bi se izboljšalo upravljanje njihovih meja ter izboljšal boj proti čezmejnemu kriminalu in nadzor nedovoljenih migracij v skladu z mednarodnimi standardi in ob polnem spoštovanju človekovih pravic; pozdravlja podobna sporazuma o statusu s Severno Makedonijo ter Bosno in Hercegovino, ki sta v postopku sprejema, in poziva vse strani, naj čim prej pospešijo ratifikacijo teh sporazumov in si prizadevajo za podoben sporazum s Kosovom; poudarja, da je treba še naprej razvijati sodelovanje med agencijo Frontex in državami Zahodnega Balkana na področju boja proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da se je treba osredotočiti na preprečevanje in izobraževanje, zlasti na negativne družbene posledice organiziranega kriminala ter trgovine z ljudmi, drogami in orožjem, ter na ustrezno razumevanje državljanstva in povečanje odpornosti, pri čemer se je treba bolj posvetiti socialno-ekonomskim razmeram, zlasti v primestnih in na podeželskih območjih, ter podpreti lokalne pobude za zmanjšanje dovzetnosti za kriminal in korupcijo, pri čemer je potreben presečni pristop, pri katerem se upošteva vidika spola; poudarja, da je pomembno krepiti demokratične zmogljivosti v regiji Zahodnega Balkana, med drugim s pomočjo specializiranih programov in pilotnih projektov za krepitev participativne demokracije in za razpravo o vprašanjih, povezanih z bojem proti organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba spremljati povezave med organiziranimi kriminalnimi združbami in radikaliziranimi posamezniki in terorističnimi organizacijami; ponovno opozarja na pomembno vlogo EU v boju proti financiranju terorizma in pranju denarja; podpira nadaljnje sodelovanje na tem področju, zlasti s podporo EU za usposabljanje finančnih strokovnjakov v regiji, izmenjavo informacij, najboljših praks ter znanja in izkušenj; pozdravlja, da so udeleženci vrha o Zahodnem Balkanu 5. julija 2021 v Berlinu priznali, da je potreben odziv več akterjev ter sodelovanje z zasebnim sektorjem in organizacijami civilne družbe, da bi se povečala učinkovitost skupnih prizadevanj za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu, nezakonitemu financiranju, korupciji in terorizmu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je regionalno sodelovanje ključno za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu; izraža pohvalo za delo obstoječih regionalnih pobud, namenjenih krepitvi medinstitucionalnih odnosov v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu med državami Zahodnega Balkana, kot je Center jugovzhodne Evrope za odkrivanje in pregon kaznivih dejanj, ter spodbuja nadaljnje regionalno sodelovanje za učinkovitejši boj proti čezmejnemu organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja vlogo regionalnih pobud, pri katerih sodelujejo države članice EU in države Zahodnega Balkana, kot so strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR), Jadransko-jonska pobuda, Srednjeevropska pobuda (CEI) in berlinski proces; spodbuja države članice EU in države Zahodnega Balkana, naj sodelujejo pri teh pobudah in v celoti izkoristijo njihov potencial; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja financiranje v okviru IPA za projekte, ki vključujejo celotno regijo in katerih cilj je povečati zmogljivosti držav Zahodnega Balkana v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; izraža pohvalo zlasti programu za zaščito prič v okviru instrumenta za predpristopno pomoč IPA II, na podlagi katerega se je vzpostavila „balkanska mreža“; poziva, naj se to sodelovanje nadaljuje, partnerice z Zahodnega Balkana pa naj prevzamejo odgovornost za ohranitev mreže; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podpira program za podporo učinkovitejšemu izvajanju sodne oblasti v primerih korupcije in organiziranega kriminala na Zahodnem Balkanu prek spremljanja sodnih postopkov, ki se financira iz instrumenta za predpristopno pomoč ter vključuje več držav, saj gre za korak v smeri, da bi oblasti na pravosodni ravni učinkoviteje obravnavale korupcijo in organizirani kriminal na Zahodnem Balkanu; poziva vlade držav Zahodnega Balkana, naj v celoti uresničijo priporočila, ki so jih v okviru medsebojnega pregleda pripravili strokovnjaki držav članic; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da bi morale partnerice z Zahodnega Balkana dejavno sodelovati na konferenci o prihodnosti Evrope ter da bi jih bilo treba vključiti v široko evropsko razpravo o boju proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva mednarodne donatorje, naj poskrbijo za boljše usklajevanje različnih programov za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji na Zahodnem Balkanu, da ne bi prišlo do podvajanja in da bi bilo mednarodno sodelovanje na teh področjih bolj učinkovito; |
| --- | --- |

44.

| 45. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v regiji primanjkuje verodostojnih podatkov o organiziranem kriminalu, in poziva države Zahodnega Balkana, naj izboljšajo razumevanje organiziranega kriminala, tako da povečajo svoje zmogljivosti za zbiranje in obdelavo zanesljivih podatkov o organiziranem kriminalu; poudarja, da so potrebne bolj poglobljene interdisciplinarne raziskave in presečni pristop, pri katerem se upošteva vidik spola, ter spodbuja države Zahodnega Balkana, naj sodelujejo z mednarodnimi partnerji pri vzpostavitvi nacionalnih statističnih sistemov za evidentiranje in analizo organiziranega kriminala, da bi lahko bolje zasnovali politike, ki bi bile učinkovite in podprte z dokazi, za preprečevanje organiziranega kriminala in korupcije ter boj proti njima; |
| --- | --- |

45.

Vloga civilne družbe in medijev

| 46. | poudarja ključno vlogo organizacij civilne družbe, akademikov in novinarjev pri spremljanju dela vlad ter pravosodnih organov in organov kazenskega pregona ter pri ocenjevanju uspešnosti boja proti organiziranemu kriminalu; ugotavlja, da so v državah Zahodnega Balkana večinoma vzpostavljeni pravni in institucionalni okviri za udeležbo organizacij civilne družbe, vendar obžaluje, da njihov potencial ni v celoti izkoriščen in da so organizacije civilne družbe, ki se osredotočajo na korupcijo in organizirani kriminal, v nekaterih primerih deležne sovražnega odnosa vlad; poziva, naj se organizacije civilne družbe v večji meri vključi v zakonodajni proces in naj se jim omogoči, da lahko smiselno prispevajo h ključnim delom zakonodaje; v zvezi s tem poziva oblasti držav Zahodnega Balkana, naj na podlagi vključujočih postopkov nujno zasnujejo, sprejmejo in izvajajo boljše zakone o prostem dostopu do informacij; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja pomembno vlogo, ki jo imajo organizacije civilne družbe pri preventivnem delu, podpori ranljivim skupinam, oblikovanju politike in nadzoru, kadar ni neodvisnih javnih organov; je zaskrbljen zaradi kampanj blatenja, pritiska in ustrahovanja, s čimer se še hitreje krči prostor za delovanje organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja organizacije civilne družbe na Zahodnem Balkanu, naj vzpostavijo močnejše mreže med akterji civilne družbe, opredelijo lokalne partnerje, ki se ukvarjajo s podobnimi vprašanji, izmenjajo izkušnje in najboljše prakse, da bi razumele naravo in vzroke organiziranega kriminala ter podprle preprečevanje radikalizacije v regiji; pozdravlja prispevek deležnikov, kot sta Mreža za ozaveščanje o radikalizaciji in Evropska mreža za strateško komuniciranje, k strateškim komunikacijskim kampanjam; |
| --- | --- |

48.

| 49. | je seznanjen, da je veliko organizacij civilne družbe odvisnih od zasebnega financiranja in imajo težave pri zbiranju sredstev za ohranitev svojih dejavnosti; priznava, da se nepovratna sredstva pogosto dodelijo kratkoročnim projektom, le malo pa je podpore dejavnostim za boj proti organiziranemu kriminalu; se zaveda, da se zaradi kratkoročnega financiranja osebje zaposluje le za namene specifičnega projekta, zaradi česar ni standardov stabilne zaposlitve, hkrati pa ima osebje le malo možnosti za pridobivanje osnovnih znanj, kar pa škoduje dolgoročnemu strateškemu načrtovanju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | izraža pohvalo dragocenemu delu preiskovalnih novinarjev, ki poročajo o odmevnih primerih in razkrivajo povezave med organiziranimi kriminalnimi združbami, politiki in podjetji; odločno obsoja napade, tudi načrtne uboje, ustrahovanje, sovražni govor in klevetanje zoper preiskovalne novinarje in civilno družbo; z zaskrbljenostjo ugotavlja primere sovražnega govora in klevetanja s strani državnih uradnikov, poslancev in predstavnikov vlad, vladajočih strank in medijev, ki so v državni lasti ali jih deloma financira država; poziva oblasti in organe kazenskega pregona, naj zaščitijo preiskovalne novinarje in civilno družbo, da bodo ti lahko neovirano delovali, ter poziva h kaznovanju vseh oblik sovražnega govora, usmerjenega proti manjšinam in ranljivim skupinam, zlasti v zvezi z njihovim nacionalnim ali etničnim poreklom; ponovno poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita sodelovanje s civilno družbo, nevladnimi organizacijami, oblikovalci politik, ki so naklonjeni reformam, akademiki in neodvisnimi mediji na terenu, ter povečata podporo zanje; spodbuja Komisijo in lokalne delegacije EU, naj sodelujejo z lokalnimi deležniki pri krepitvi postopkov za redno spremljanje sojenj v primerih korupcije in organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

50.

| 51. | globoko obžaluje vse večje število primerov strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ki se pogosto uporabljajo kot grožnja novinarjem in posameznikom, da se jim prepreči razkritje nepravilnosti, ki so jih storili tisti na oblasti; poziva oblasti Zahodnega Balkana, naj storijo bistveno več za zagotovitev preglednosti v lastništvu medijev, neodvisnosti novinarskega dela ter zaščite medijske svobode pred političnim vmešavanjem, saj so to bistveni elementi svobodne in demokratične družbe, ki so nujno potrebni za uspešen boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic in držav Zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  UL L 293, 20.11.2018, str. 11.

(2)  UL C 101, 16.3.2018, str. 47.

(3)  UL C 362, 8.9.2021, str. 129.

---

četrtek, 16. december 2021

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/96

---

P9_TA(2021)0507

Razprave v Odboru za peticije v letu 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razpravah v Odboru za peticije v letu 2020 (2021/2019(INI))

(2022/C 251/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razpravah Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 20, 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga Pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 20, 24 in 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerih se odraža pomen, ki ga Pogodba pripisuje pravici državljanov in prebivalcev EU, da Parlament opozorijo na svoje pomisleke,

| — | ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228 PDEU o vlogi in nalogah evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) o pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 44 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) o pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju določb PDEU, ki zadevajo postopek za ugotavljanje kršitev, zlasti členov 258 in 260,

| — | ob upoštevanju členov 54 in 227(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 54 in 227(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A9-0323/2021),

| A. | ker je Parlament v letu 2020 prejel 1 573 peticij, kar je 15,9 % več kot leta 2019, ko jih je prejel 1 357, in 28,9 % več kot leta 2018, ko jih je prejel 1 220; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament v letu 2020 prejel 1 573 peticij, kar je 15,9 % več kot leta 2019, ko jih je prejel 1 357, in 28,9 % več kot leta 2018, ko jih je prejel 1 220;

| B. | ker je v letu 2020 število uporabnikov, ki so na spletnem portalu Parlamenta za peticije podprli eno ali več peticij, znašalo 48 882, kar je precejšnje povečanje v primerjavi z letom 2019, ko je bilo teh uporabnikov 28 076; ker se je leta 2020 povečalo tudi število klikov v podporo peticijam in doseglo skupaj 55 129 klikov; |
| --- | --- |

B.

ker je v letu 2020 število uporabnikov, ki so na spletnem portalu Parlamenta za peticije podprli eno ali več peticij, znašalo 48 882, kar je precejšnje povečanje v primerjavi z letom 2019, ko je bilo teh uporabnikov 28 076; ker se je leta 2020 povečalo tudi število klikov v podporo peticijam in doseglo skupaj 55 129 klikov;

| C. | ker je veliko število peticij državljanov, ki so izrazili zaskrbljenost glede javnega zdravja in socialno-ekonomskih izrednih razmer, ki so posledica izbruha pandemije covida-19, v primerjavi s predhodnimi leti znatno prispevalo k povečanju števila peticij, vpisanih leta 2020; ker se je 13,23 % peticij, prejetih v letu 2020, nanašalo na pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

C.

ker je veliko število peticij državljanov, ki so izrazili zaskrbljenost glede javnega zdravja in socialno-ekonomskih izrednih razmer, ki so posledica izbruha pandemije covida-19, v primerjavi s predhodnimi leti znatno prispevalo k povečanju števila peticij, vpisanih leta 2020; ker se je 13,23 % peticij, prejetih v letu 2020, nanašalo na pandemijo covida-19;

| D. | ker veliko število peticij, vloženih v letu 2020, kaže, da se državljani v času krize zanašajo na izvoljene predstavnike na ravni EU tako, da nanje neposredno naslavljajo svoje pomisleke in pritožbe; |
| --- | --- |

D.

ker veliko število peticij, vloženih v letu 2020, kaže, da se državljani v času krize zanašajo na izvoljene predstavnike na ravni EU tako, da nanje neposredno naslavljajo svoje pomisleke in pritožbe;

| E. | ker pa je skupno število peticij glede na celotno prebivalstvo EU še vedno majhno in kaže, da si je treba še bolj prizadevati za ozaveščanje državljanov o pravici do peticije ter jih spodbujati, da jo uveljavljajo; ker državljani pri uveljavljanju pravice do peticije pričakujejo, da bodo institucije EU zagotovile dodano vrednost pri iskanju rešitve za njihove težave; |
| --- | --- |

E.

ker pa je skupno število peticij glede na celotno prebivalstvo EU še vedno majhno in kaže, da si je treba še bolj prizadevati za ozaveščanje državljanov o pravici do peticije ter jih spodbujati, da jo uveljavljajo; ker državljani pri uveljavljanju pravice do peticije pričakujejo, da bodo institucije EU zagotovile dodano vrednost pri iskanju rešitve za njihove težave;

| F. | ker so merila za dopustnost peticij določena v členu 227 PDEU in členu 226 Poslovnika Parlamenta, v skladu s katerima morajo peticije vložiti državljani ali prebivalci EU, ki jih vprašanja s področja delovanja EU neposredno zadevajo; |
| --- | --- |

F.

ker so merila za dopustnost peticij določena v členu 227 PDEU in členu 226 Poslovnika Parlamenta, v skladu s katerima morajo peticije vložiti državljani ali prebivalci EU, ki jih vprašanja s področja delovanja EU neposredno zadevajo;

| G. | ker je bilo od 1 573 peticij, vloženih v letu 2020, 392 razglašenih za nedopustne, 51 pa jih je bilo umaknjenih; ker razmeroma velik delež (24,92 %) nedopustnih peticij v letu 2020 kaže, da na splošno še vedno niso jasni obseg in omejitve področij delovanja Unije; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo od 1 573 peticij, vloženih v letu 2020, 392 razglašenih za nedopustne, 51 pa jih je bilo umaknjenih; ker razmeroma velik delež (24,92 %) nedopustnih peticij v letu 2020 kaže, da na splošno še vedno niso jasni obseg in omejitve področij delovanja Unije;

| H. | ker je pravica nasloviti peticijo na Evropski parlament ena izmed temeljnih pravic državljanov EU; ker je pravica do peticije odprt, demokratičen in pregleden mehanizem, s katerim se lahko državljani in prebivalci EU obrnejo neposredno na izvoljene predstavnike, ter s tem bistven za omogočanje aktivne udeležbe državljanov na področjih delovanja Unije; |
| --- | --- |

H.

ker je pravica nasloviti peticijo na Evropski parlament ena izmed temeljnih pravic državljanov EU; ker je pravica do peticije odprt, demokratičen in pregleden mehanizem, s katerim se lahko državljani in prebivalci EU obrnejo neposredno na izvoljene predstavnike, ter s tem bistven za omogočanje aktivne udeležbe državljanov na področjih delovanja Unije;

| I. | ker pravica do peticije Parlamentu zagotavlja možnost, da poveča svojo odzivnost na pritožbe in pomisleke v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic EU in skladnostjo z zakonodajo EU v državah članicah; ker so peticije koristen vir informacij o primerih napačne uporabe ali kršitve prava EU ter tako Parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo, da ocenijo prenos in uporabo prava EU ter njegov morebiten vpliv na pravice državljanov in prebivalcev EU; |
| --- | --- |

I.

ker pravica do peticije Parlamentu zagotavlja možnost, da poveča svojo odzivnost na pritožbe in pomisleke v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic EU in skladnostjo z zakonodajo EU v državah članicah; ker so peticije koristen vir informacij o primerih napačne uporabe ali kršitve prava EU ter tako Parlamentu in drugim institucijam EU omogočajo, da ocenijo prenos in uporabo prava EU ter njegov morebiten vpliv na pravice državljanov in prebivalcev EU;

| J. | ker ima Parlament pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni že dolgo vodilno vlogo, njegov postopek pa je najbolj odprt in pregleden v Evropi ter vlagateljem omogoča udeležbo v dejavnostih Parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker ima Parlament pri oblikovanju postopka vlaganja peticij na mednarodni ravni že dolgo vodilno vlogo, njegov postopek pa je najbolj odprt in pregleden v Evropi ter vlagateljem omogoča udeležbo v dejavnostih Parlamenta;

| K. | ker Odbor za peticije skrbno preuči in obravnava vsako peticijo, predloženo Parlamentu; ker ima vsak vlagatelj pravico, da v razumnem roku in v svojem jeziku ali v jeziku, ki se uporablja v peticiji, prejme odgovor, v katerem se ga obvešča o odločitvi o dopustnosti ter nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme odbor; ker lahko vsak vlagatelj peticije zahteva ponovno obravnavo svoje peticije, če pride do pomembnih novosti; |
| --- | --- |

K.

ker Odbor za peticije skrbno preuči in obravnava vsako peticijo, predloženo Parlamentu; ker ima vsak vlagatelj pravico, da v razumnem roku in v svojem jeziku ali v jeziku, ki se uporablja v peticiji, prejme odgovor, v katerem se ga obvešča o odločitvi o dopustnosti ter nadaljnjih ukrepih, ki jih sprejme odbor; ker lahko vsak vlagatelj peticije zahteva ponovno obravnavo svoje peticije, če pride do pomembnih novosti;

| L. | ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih, ki jih zagotovijo vlagatelji peticij; ker so informacije, ki jih vlagatelji zagotovijo v svojih peticijah in na sejah odbora, skupaj z oceno Komisije in odgovori držav članic in drugih organov, ključne za delo odbora; ker dopustne peticije tudi pomembno prispevajo k delu drugih parlamentarnih odborov, saj jih Odbor za peticije posreduje drugim odborom za mnenje ali v vednost; |
| --- | --- |

L.

ker dejavnosti Odbora za peticije temeljijo na podatkih, ki jih zagotovijo vlagatelji peticij; ker so informacije, ki jih vlagatelji zagotovijo v svojih peticijah in na sejah odbora, skupaj z oceno Komisije in odgovori držav članic in drugih organov, ključne za delo odbora; ker dopustne peticije tudi pomembno prispevajo k delu drugih parlamentarnih odborov, saj jih Odbor za peticije posreduje drugim odborom za mnenje ali v vednost;

| M. | ker Odbor za peticije pripisuje velik pomen preučitvi peticij in javni razpravi o njih na svojih sejah; ker imajo vlagatelji pravico predstaviti svojo peticijo in pogosto sodelujejo v razpravi, s čimer dejavno prispevajo k delu odbora; ker je Odbor za peticije v letu 2020 organiziral 13 sej, na katerih je bilo obravnavanih 116 peticij, prisotnih pa je bilo 110 vlagateljev, od katerih je 78 tudi dejavno sodelovalo v razpravi; ker je pojasnilo za manjše število peticij, ki so bile v primerjavi z letom 2019 v letu 2020 obravnavane na sejah, zmanjšanje števila terminov za seje odbora, zlasti od aprila do julija, zaradi omejenih zmogljivosti za tolmačenje, ki so posledica previdnostnih ukrepov Parlamenta v okviru pandemije; |
| --- | --- |

M.

ker Odbor za peticije pripisuje velik pomen preučitvi peticij in javni razpravi o njih na svojih sejah; ker imajo vlagatelji pravico predstaviti svojo peticijo in pogosto sodelujejo v razpravi, s čimer dejavno prispevajo k delu odbora; ker je Odbor za peticije v letu 2020 organiziral 13 sej, na katerih je bilo obravnavanih 116 peticij, prisotnih pa je bilo 110 vlagateljev, od katerih je 78 tudi dejavno sodelovalo v razpravi; ker je pojasnilo za manjše število peticij, ki so bile v primerjavi z letom 2019 v letu 2020 obravnavane na sejah, zmanjšanje števila terminov za seje odbora, zlasti od aprila do julija, zaradi omejenih zmogljivosti za tolmačenje, ki so posledica previdnostnih ukrepov Parlamenta v okviru pandemije;

| N. | ker so poleg številnih drugih področij delovanja glavne teme v peticijah, vloženih v letu 2020, zadevale temeljne pravice (zlasti vpliv izrednih ukrepov zaradi covida-19 na načelo pravne države in demokracijo ter svobodo gibanja, pravico do dela, pravico do obveščenosti in pravico do izobraževanja, pa tudi številne peticije o pravicah oseb LGBTQ+ v Uniji), zdravje (predvsem vprašanja krize javnega zdravja zaradi pandemije, ki so zajemala vse od varovanja zdravja državljanov, vključno z zdravljenjem in zaščitno opremo, pa do obvladovanja zdravstvene krize v državah članicah ter nabave in distribucije cepiv), okolje (predvsem rudarske dejavnosti in njihov vpliv na okolje, jedrsko varnost, onesnaževanje zraka in slabšanje stanja naravnih ekosistemov), pravosodje (predvsem vprašanja, povezana z dostopom do pravnega varstva ali domnevnimi postopkovnimi nepravilnostmi ali pomisleki glede načela pravne države, skupaj s čezmejnimi primeri ugrabitve otrok in pravicami do varstva in vzgoje), zaposlovanje (zlasti vprašanja v zvezi z diskriminatornim dostopom do izobraževanja in notranji trg (zlasti vprašanja v zvezi z nacionalnimi omejitvami potovanj zaradi pandemije in njihovim vplivom na svobodo gibanja oseb v EU in zunaj nje) ter izvrševanje sporazuma o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije, poleg številnih drugih področjih delovanja; |
| --- | --- |

N.

ker so poleg številnih drugih področij delovanja glavne teme v peticijah, vloženih v letu 2020, zadevale temeljne pravice (zlasti vpliv izrednih ukrepov zaradi covida-19 na načelo pravne države in demokracijo ter svobodo gibanja, pravico do dela, pravico do obveščenosti in pravico do izobraževanja, pa tudi številne peticije o pravicah oseb LGBTQ+ v Uniji), zdravje (predvsem vprašanja krize javnega zdravja zaradi pandemije, ki so zajemala vse od varovanja zdravja državljanov, vključno z zdravljenjem in zaščitno opremo, pa do obvladovanja zdravstvene krize v državah članicah ter nabave in distribucije cepiv), okolje (predvsem rudarske dejavnosti in njihov vpliv na okolje, jedrsko varnost, onesnaževanje zraka in slabšanje stanja naravnih ekosistemov), pravosodje (predvsem vprašanja, povezana z dostopom do pravnega varstva ali domnevnimi postopkovnimi nepravilnostmi ali pomisleki glede načela pravne države, skupaj s čezmejnimi primeri ugrabitve otrok in pravicami do varstva in vzgoje), zaposlovanje (zlasti vprašanja v zvezi z diskriminatornim dostopom do izobraževanja in notranji trg (zlasti vprašanja v zvezi z nacionalnimi omejitvami potovanj zaradi pandemije in njihovim vplivom na svobodo gibanja oseb v EU in zunaj nje) ter izvrševanje sporazuma o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije, poleg številnih drugih področjih delovanja;

| O. | ker je bilo v letu 2020 79,7 % (1 254) prejetih peticij vloženih prek spletnega portala Parlamenta za peticije, medtem ko je v letu 2019 ta delež znašal 73,9 % (1 003 peticije), kar potrjuje, da je spletni portal Parlamenta za peticije postal najpogosteje uporabljeni kanal, prek katerega državljani vlagajo peticije pri Parlamentu; |
| --- | --- |

O.

ker je bilo v letu 2020 79,7 % (1 254) prejetih peticij vloženih prek spletnega portala Parlamenta za peticije, medtem ko je v letu 2019 ta delež znašal 73,9 % (1 003 peticije), kar potrjuje, da je spletni portal Parlamenta za peticije postal najpogosteje uporabljeni kanal, prek katerega državljani vlagajo peticije pri Parlamentu;

| P. | ker se je spletni portal Parlamenta za peticije v letu 2020 nadalje razvil v uporabniku prijaznejši, varnejši in dostopnejši portal za državljane; ker so bila pogosto zastavljena vprašanja posodobljena in so bile zaradi izvajanja priporočil Evropskega nadzornika za varstvo podatkov uvedene številne izboljšave v zvezi z varstvom podatkov, uveden pa je bil tudi nov mehanizem za ponastavitev gesla; ker je bila nadalje razvita medsebojna povezanost spletnega portala za peticije, ePeti in PETIGREF ter je bilo opravljeno delo za vključitev zunanjega razvoja in sistema Hermes; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo; |
| --- | --- |

P.

ker se je spletni portal Parlamenta za peticije v letu 2020 nadalje razvil v uporabniku prijaznejši, varnejši in dostopnejši portal za državljane; ker so bila pogosto zastavljena vprašanja posodobljena in so bile zaradi izvajanja priporočil Evropskega nadzornika za varstvo podatkov uvedene številne izboljšave v zvezi z varstvom podatkov, uveden pa je bil tudi nov mehanizem za ponastavitev gesla; ker je bila nadalje razvita medsebojna povezanost spletnega portala za peticije, ePeti in PETIGREF ter je bilo opravljeno delo za vključitev zunanjega razvoja in sistema Hermes; ker je bilo uspešno obravnavanih veliko posameznih prošenj za podporo;

| Q. | ker so bile leta 2020 številne peticije v zvezi s covidom-19 uvrščene na dnevni red po nujnem postopku; |
| --- | --- |

Q.

ker so bile leta 2020 številne peticije v zvezi s covidom-19 uvrščene na dnevni red po nujnem postopku;

| R. | ker je Odbor za peticije v letu 2020 opravil samo en obisk za ugotavljanje dejstev; ker zaradi razmer, ki so nastale zaradi pandemije in odločitve predsednika Parlamenta o odpovedi parlamentarnih dogodkov, vključno z dogodki delegacij, kot enega od previdnostnih ukrepov, ki so bili potrebni za zmanjšanje širjenja covida-19 in zdravstvenih tveganj za poslance in osebje Parlamenta, ni bilo mogoče opraviti nobenega drugega obiska za ugotavljanje dejstev; |
| --- | --- |

R.

ker je Odbor za peticije v letu 2020 opravil samo en obisk za ugotavljanje dejstev; ker zaradi razmer, ki so nastale zaradi pandemije in odločitve predsednika Parlamenta o odpovedi parlamentarnih dogodkov, vključno z dogodki delegacij, kot enega od previdnostnih ukrepov, ki so bili potrebni za zmanjšanje širjenja covida-19 in zdravstvenih tveganj za poslance in osebje Parlamenta, ni bilo mogoče opraviti nobenega drugega obiska za ugotavljanje dejstev;

| S. | ker je Odbor za peticije kot pridruženi odbor skupaj z odboroma, pristojnima za to področje (Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) in Odbor za kulturo in izobraževanje (CULT)), 15. oktobra 2020 organiziral javno predstavitev evropske državljanske pobude z naslovom Minority Safepack – one million signatures for diversity in Europe (Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost v Evropi); ker je zaradi pandemije predstavitev potekala v hibridni obliki, organizatorji evropske državljanske pobude pa so lahko sodelovali na seji na daljavo, javnost pa je sejo lahko spremljala prek spletnega prenosa; |
| --- | --- |

S.

ker je Odbor za peticije kot pridruženi odbor skupaj z odboroma, pristojnima za to področje (Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) in Odbor za kulturo in izobraževanje (CULT)), 15. oktobra 2020 organiziral javno predstavitev evropske državljanske pobude z naslovom Minority Safepack – one million signatures for diversity in Europe (Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost v Evropi); ker je zaradi pandemije predstavitev potekala v hibridni obliki, organizatorji evropske državljanske pobude pa so lahko sodelovali na seji na daljavo, javnost pa je sejo lahko spremljala prek spletnega prenosa;

| T. | ker ima Komisija kot varuhinja Pogodb bistveno vlogo pri delu Odbora za peticije in ker so informacije, ki jih posredujejo vlagatelji peticije, koristne za odkrivanje morebitnih kršitev ali napačne uporabe evropske zakonodaje; |
| --- | --- |

T.

ker ima Komisija kot varuhinja Pogodb bistveno vlogo pri delu Odbora za peticije in ker so informacije, ki jih posredujejo vlagatelji peticije, koristne za odkrivanje morebitnih kršitev ali napačne uporabe evropske zakonodaje;

| U. | ker strategija Komisije za obravnavanje peticij temelji na njenem sporočilu iz leta 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (C(2016)8600); |
| --- | --- |

U.

ker strategija Komisije za obravnavanje peticij temelji na njenem sporočilu iz leta 2016 z naslovom Pravo EU: z boljšo uporabo do boljših rezultatov (C(2016)8600);

| V. | ker se letna poročila Komisije o spremljanju uporabe prava EU na zelo splošen način sklicujejo na peticije, kar kaže na to, da ni ustreznega sistema za zbiranje informacij o peticijah in o tem, kako so povezane s postopki za ugotavljanje kršitev ali akti EU; |
| --- | --- |

V.

ker se letna poročila Komisije o spremljanju uporabe prava EU na zelo splošen način sklicujejo na peticije, kar kaže na to, da ni ustreznega sistema za zbiranje informacij o peticijah in o tem, kako so povezane s postopki za ugotavljanje kršitev ali akti EU;

| W. | ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije odgovoren za odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti znotraj institucij in organov EU; ker je sedanja evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly na seji Odbora za peticije 3. septembra 2020 predstavila svoje letno poročilo za leto 2019; |
| --- | --- |

W.

ker je v skladu s Poslovnikom Odbor za peticije odgovoren za odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic, ki preiskuje pritožbe glede nepravilnosti znotraj institucij in organov EU; ker je sedanja evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly na seji Odbora za peticije 3. septembra 2020 predstavila svoje letno poročilo za leto 2019;

| X. | ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

X.

ker je Odbor za peticije član evropske mreže varuhov človekovih pravic, ki vključuje tudi evropskega varuha človekovih pravic, nacionalne in regionalne varuhe človekovih pravic ter podobne organe držav članic, držav kandidatk in drugih držav Evropskega gospodarskega prostora, njen namen pa je spodbujati izmenjavo informacij o pravu in politiki EU ter izmenjavo primerov dobre prakse;

| 1. | poudarja, da ima Odbor za peticije osrednjo vlogo pri zaščiti in spodbujanju pravic državljanov in prebivalcev EU z zagotavljanjem pravočasne in učinkovite preučitve pomislekov in pritožb vlagateljev peticij ter njihovega reševanja v odprtem, demokratičnem, hitrem in preglednem postopku vlaganja peticij, kadar je to mogoče; poudarja osrednji pomen peticij pri spodbujanju načel neposredne demokracije in izboljšanju aktivne udeležbe državljanov EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je udeležba državljanov v postopku odločanja Unije bistvena za doseganje bolj demokratične, odprte in pregledne Unije; poudarja, da ima Odbor za peticije ključno vlogo pri vključevanju evropskih državljanov v dejavnosti Unije in je forum za razpravo, v katerem lahko državljani institucijam EU sporočijo svoje mnenje; poziva institucije EU, naj izboljšajo svoj odziv na težave državljanov pri oblikovanju politik, tako da upoštevajo mnenja in pritožbe, izražene v peticijah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja, da je pomembna stalna javna razprava o področjih delovanja Unije, da bi bili državljani pravilno seznanjeni s področji pristojnosti Unije in različnimi ravnmi odločanja; v zvezi s tem poziva k učinkovitim kampanjam ozaveščanja; poudarja, da bi dejavno vključevanje tiskanih medijev in komunikacijskih storitev na evropski in nacionalni ravni ter več dejavnosti v družbenih medijih povečalo prepoznavnost in odzivnost dela Odbora za peticije na pomisleke javnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi ta prizadevanja pripomogla tudi k preprečevanju dezinformacij o delu Odbora za peticije v skladu z bojem proti dezinformacijam, ki ga spodbuja Komisija, in prispevala k temu, da bi državljani boljše poznali pravico do peticije pa tudi o obseg in omejitve odgovornosti Unije in pristojnosti Odbora za peticije, da bi zmanjšali število nedopustnih peticij; meni, da je pomembno izpostaviti tudi uspešne primere, v katerih je bilo vprašanje, ki ga je izpostavil vlagatelj peticije, rešeno s pomočjo Odbora za peticije; v zvezi s tem poudarja pomen večjezične komunikacijske politike EU za boljše povezovanje z državljani iz vseh držav članic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi bilo treba konferenco o prihodnosti Evrope izkoristiti kot priložnost, da se državljanom EU pojasni vloga Odbora za peticije, da se poveča ozaveščenost o pravici do peticije in da se jih spodbudi k dejavnemu sodelovanju ter izražanju svojih pomislekov in zamisli izvoljenim predstavnikom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izpostavlja, da so peticije pot, prek katere lahko državljani dostopajo do evropskih institucij ter edinstvena priložnost, da se Parlament in druge institucije EU neposredno povežejo z državljani in prebivalci EU in z njimi ohranjajo reden dialog, zlasti, kadar so prizadeti zaradi napačne uporabe zakonodaje EU; poudarja, da morajo Odbor za peticije in vodilni odbori, institucije, organi in agencije Unije ter nacionalni, regionalni in lokalni organi tesneje sodelovati pri preiskavah in predlogih v zvezi z izvajanjem zakonodaje EU in skladnostjo z njo, vključno z dajanjem potrebnih odgovorov odboru; meni, da je to sodelovanje ključno za obravnavanje in reševanje pomislekov državljanov glede uporabe zakonodaje EU ter da prispeva k povečanju demokratične legitimnosti in odgovornosti Unije; zato poziva k dejavnejši udeležbi predstavnikov držav članic na sejah odbora in hitrejšim odgovorom na zaprosila za pojasnilo ali informacije, ki jih Odbor za peticije posreduje nacionalnim organom; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo razlaga področja uporabe člena 51 Listine čim doslednejša in čim širša; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj prevzame dejavnejšo vlogo v Odboru za peticije, da bi državljanom zagotovila podroben in razumljiv odziv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba spoštovati pristop in stališče, ki ju je Komisija izrazila v svojih odgovorih Odboru za peticije, ter spoštovati njeno vlogo varuhinje Pogodb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da peticije znatno prispevajo k vlogi Komisije kot varuhinje Pogodb; poudarja, da je okrepljeno sodelovanje med Odborom za peticije in Komisijo ključnega pomena za zagotavljanje uspešne obravnave peticij; poziva Komisijo, naj se vzdrži splošnih odgovorov in zagotovi pravočasne, natančne, jasne in ciljno usmerjene odzive na konkretne zahteve vlagateljev peticij; poziva Komisijo, naj zagotovi preglednost in dostop do dokumentov in informacij v okviru postopkov EU Pilot v zvezi s prejetimi peticijami ter v okviru že zaključenih postopkov EU Pilot in postopkov za ugotavljanje kršitev ter naj pri odločanju o začetku postopka za ugotavljanje kršitev, zlasti kadar so vprašanja povezana z okoljsko zakonodajo, prednostno upošteva vsa vprašanja v zvezi s kršitvijo prava EU, ki se pojavijo v peticijah; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj pojasni svojo pristojnost v zvezi s peticijami, vključno s tistimi, ki se nanašajo na vprašanja, ki spadajo na področje delovanja EU, vendar ne v politiko, za katero ima EU zakonodajno pristojnost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva nacionalne organe, naj bodo proaktivni pri sprejemanju potrebnih ukrepov v odziv na pomisleke, ki jih državljani izražajo v svojih peticijah glede primerov sistemskega ravnanja v nasprotju z zakonodajo EU; poziva Komisijo, naj redno spremlja napredek pri spoštovanju zakonodaje EU v preiskanih primerih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da mora Odbor za peticije spoštovati merila dopustnosti, določena v členih 226 in 227 PDEU ter Poslovniku Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je sodelovanje z drugimi parlamentarnimi odbori bistveno za natančno in celovito obravnavanje peticij; ugotavlja, da je bilo v letu 2020 drugim odborom za mnenje poslanih 56 peticij, v vednost pa 385 peticij; pozdravlja dejstvo, da je bilo od drugih odborov prejetih 40 mnenj in 60 potrditev, da bodo peticije upoštevali pri svojem delu; ugotavlja, da javne predstavitve, organizirane skupaj z drugimi parlamentarnimi odbori, omogočajo temeljito preučitev peticij; želi spomniti, da so vlagatelji peticij obveščeni o odločitvah, da se bo v okviru obravnave njihovih peticij za mnenje zaprosilo druge odbore; poziva parlamentarne odbore, naj povečajo prizadevanja za dejavno prispevanje k preučitvi peticij in dokažejo svoje strokovno znanje ter Parlamentu tako omogočijo hitrejši in celovitejši odziv na pomisleke državljanov; obžaluje, da se mreža za peticije leta 2020 ni mogla sestati zaradi razmer, ki jih je povzročila pandemija covida-19; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da je mreža za peticije koristno orodje za ozaveščanje o vprašanjih, ki se obravnavajo v peticijah, in za lažjo obravnavo peticij v drugih odborih, ki so jim poslane v mnenje ali v vednost; ugotavlja, da je treba olajšati nadaljnjo obravnavo peticij pri parlamentarnem in zakonodajnem delu; meni, da bi morala ta mreža okrepiti dialog in sodelovanje s Komisijo in drugimi institucijami EU; je prepričan, da so redna srečanja mreže za peticije ključna za tesnejše sodelovanje med parlamentarnimi odbori z izmenjavo informacij in primerov dobre prakse med člani mreže; poziva Parlament, naj oblikuje mehanizem, ki bi Odboru za peticije omogočil neposredno sodelovanje v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja na svojo resolucijo z dne 17. decembra 2020 o izidu razprav v Odboru za peticije v letu 2019 (1); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je Odbor za peticije kljub zmanjšanju števila terminov za seje odbora v letu 2020 zaradi previdnostnih ukrepov Parlamenta za preprečevanje širjenja covida-19 v njegovih prostorih in posledičnim zmanjšanim zmogljivostim za tolmačenje izrazil svoje mnenje o pomembnih vprašanjih iz peticij in prispeval k znatnemu številu parlamentarnih poročil, predvsem o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2), spremljanju uporabe prava EU v letih 2017 in 2018 (3), priporočilih glede pogajanj o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska (4), razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019 (5), zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini zaposlenih (6), Turčiji – letno poročilo o napredku za leto 2019 (7) – in izvajanju Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu glede na Konvencijo OZN o pravicah invalidov (8); ceni dejavnosti sekretariata Odbora za peticije na splošno in zlasti med pandemijo, ko so delovni pogoji postali bolj zapleteni; poudarja, da je treba razmisliti o izzivih, s katerimi se sooča pandemija, in poiskati načine za izboljšanje dela odbora, zlasti v času krize; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da so člani Odbora za peticije v svojih priporočilih za pogajanja o novem sporazumu z Združenim kraljestvom poudarili, da ima vsak državljan EU, ki prebiva v Združenem kraljestvu, pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament v skladu s členom 227 PDEU, sodelovati v evropski državljanski pobudi in se pritožiti Evropskemu varuhu človekovih pravic po pričakovanem koncu prehodnega obdobja (31. decembra 2020), ter pozval evropsko varuhinjo človekovih pravic, naj si še naprej, kot si je že med pogajanji o sporazumu o izstopu, prizadeva za zagotovitev preglednosti pogajanj v okviru prihodnjega partnerstva med EU in Združenim kraljestvom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja na veliko število peticij o covidu-19, ki jih je Odbor za peticije preučil in nanje odgovoril v letu 2020, večinoma z uporabo nujnega postopka; poudarja, da je večina teh peticij pozvala k zaščiti temeljnih pravic in svoboščin državljanov pred izrednimi ukrepi, vključno z omejitvami gibanja, ter k preglednosti pri razvoju, nakupu in distribuciji cepiv proti covidu-19; poudarja, da so te peticije vključevale tudi vprašanja o zdravljenju in zaščitni opremi ter oceno obvladovanja zdravstvene krize v državah članicah; želi tudi spomniti, da so številni vlagatelji peticij izrazili pomisleke glede vpliva nacionalnih izrednih ukrepov, tudi omejitve gibanja, na demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, ter dvom v omejitve potovanj in dela, pa tudi pomisleke v zvezi z začetno neusklajenostjo držav članic pri nadzoru na notranjih mejah, ki je oviral svobodo gibanja na schengenskem območju ter povzročal težave čezmejnim delavcem, študentom in parom iz različnih držav, ter v zvezi z upravljanjem odpovedanih letov in potovanj med pandemijo ter politikami vračanja denarja vpletenih letalskih družb; ponovno opozarja, da morajo biti vsi omejevalni ukrepi potrebni, sorazmerni in začasni; poudarja, da je učinkovita, enoznačna in enotna uporaba prava EU bistvenega pomena za spoštovanje načela pravne države, ki je ena od temeljnih vrednot Unije in njenih držav članic v skladu s členom 2 PEU, tudi v času kriz, kot je pandemija covida-19; meni, da je hitra in učinkovita obravnava peticij zlasti v času velike krize osnovni pogoj za pridobitev zaupanja državljanov v institucije EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja odločitev Odbora za peticije, da se v prvih mesecih pandemije prednostno obravnavajo peticije v zvezi s covidom-19, da bi se ustrezno odzvali na nujne zahteve, ki so jih državljani izrazili v prvih mesecih leta 2020; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je resno zaskrbljen zaradi javnega zdravja in socialno-ekonomske škode, do katere je prišlo med pandemijo covida-19; pozdravlja odlično delo Odbora za peticije, ki je z obravnavanjem pomislekov državljanov glede krize javnega zdravja in socialno-ekonomske krize zaradi pandemije covida-19 prispeval k zagotavljanju odzivnosti Parlamenta na potrebe in pričakovanja državljanov, zlasti tistih, ki jih je zdravstvena kriza še posebej prizadela, v zvezi z zmožnostjo Unije za obravnavanje tega globalnega izziva; v zvezi s tem opozarja na pomembne nadaljnje ukrepe Odbora za peticije v odziv na vprašanja v zvezi s covidom-19 v peticijah, na podlagi katerih so bile na plenarnem zasedanju sprejete resolucije o schengenskem sistemu in ukrepih, uvedenih med pandemijo covida-19 (9), pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19 (10) ter boju proti brezdomstvu v Evropski uniji (11); |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomemben prispevek Odbora za peticije k varstvu otrokovih pravic, ki je razviden iz obravnave številnih peticij o starševskih ugrabitvah otrok na Japonskem; v zvezi s tem opozarja na resolucijo o mednarodnih in domačih starševskih ugrabitvah otrok iz EU na Japonskem, predlog katere je bil 16. junija 2020 sprejet v Odboru za peticije, 8. julija 2020 pa na plenarnem zasedanju (12); |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na predstavitev z naslovom Državljanstvo Unije: opolnomočenje, vključevanje, sodelovanje, ki jo je Odbor za peticije 29. oktobra 2020 organiziral skupaj z Odborom za pravne zadeve, Odborom za ustavne zadeve in Odborom za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve; meni, da je ta dogodek predstavljal pomemben prispevek Parlamenta k poročilu Komisije o državljanstvu EU za leto 2020 ter k stalnemu delu Odbora za peticije o udeležbi državljanov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da je bilo v letu 2020 zdravje, poleg temeljnih pravic, glavna skrb vlagateljev peticij, hkrati pa priznava, da so bili zdravstveni pomisleki, povezani s pandemijo covida-19, v središču dela Odbora za peticije; opozarja na resolucijo o dodatnem financiranju biomedicinskih raziskav o mialgičnem encefalomielitisom, ki jo je odbor sprejel 30. aprila 2020, sprejeto na plenarnem zasedanju 18. junija 2020 (13); ponovno opozarja, da sta znanstvena skupnost in skupnost pacientov resolucijo Parlamenta toplo pozdravili, saj poziva k ozaveščanju držav članic o tej vrsti bolezni z organizacijo tečajev usposabljanja, prilagojenih javnim organom, izvajalcem zdravstvenega varstva in javnim uslužbencem na splošno; v zvezi s tem ponovno poziva k usklajenim in okrepljenim raziskovalnim prizadevanjem ter dodatnemu financiranju, tudi v okviru programa Obzorje Evropa, v podporo napredku na področju raziskav, da bi se obravnavale posledice za ljudi in socialno-ekonomske posledice naraščajočega števila posameznikov, ki živijo in delajo z dolgotrajnimi in kroničnimi obolenji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da med resnimi pomisleki, izraženimi v peticijah v letu 2020, ostajajo okoljska vprašanja; obžaluje, da se okoljska pravila v državah članicah ne izvajajo vedno pravilno, kot opisujejo številni vlagatelji peticij, ki se pritožujejo zaradi onesnaževanja zraka, slabšanja stanja naravnih ekosistemov, jedrske varnosti in vpliva rudarskih dejavnosti na okolje; poudarja pomen izpolnjevanja pričakovanj državljanov EU glede varstva okolja; zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi pravilno izvajanje zakonodaje EU na tem področju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja posebno zaščitno vlogo Odbora za peticije v EU v okviru Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov; opozarja na pomembno tekoče delo odbora v zvezi s peticijami o vprašanjih v zvezi z invalidnostjo; ugotavlja, da se je število peticij o vprašanjih v zvezi z invalidnostjo v letu 2020 v primerjavi s predhodnim letom skoraj podvojilo; poudarja, da diskriminacija in dostop do izobraževanja in zaposlovanja ostajata med glavnimi izzivi, s katerimi se soočajo invalidi, in meni, da morajo Komisija in države članice storiti več, da bi bile osnovne storitve popolnoma dostopne; poziva k izvajanju konkretnih predlogov za spodbujanje vključenosti ter lažje priznavanje in prenosljivost znanj in spretnosti v EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da je Odbor za peticije v letu 2020 posebno pozornost namenil razpravi o peticijah o težavah, s katerimi se srečujejo osebe z motnjami v duševnem razvoju in njihove družine med pandemijo covida-19, zlasti glede dostopa do zdravstvenih storitev, osebne pomoči ter stika z družinami in oskrbovalci; v zvezi s tem opozarja na resolucijo, ki jo je vložil Odbor za peticije, o pravicah oseb z motnjami v duševnem razvoju in njihovih družin v času krize zaradi COVID-19, in ki je bila sprejeta na plenarnem zasedanju 8. julija 2020; pozdravlja izid letne delavnice Odbora za peticije o varstvu pravic invalidov z naslovom Nova strategija za invalide, ki je potekala na seji odbora 28. oktobra 2020; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opozarja, da so odnosi z Evropskim varuhom človekovih pravic ena od obveznosti, ki jih Odboru za peticije nalaga poslovnik Parlamenta; pozdravlja konstruktivno sodelovanje Parlamenta z evropsko varuhinjo človekovih pravic in njegovo sodelovanje v evropski mreži varuhov človekovih pravic; potrjuje, da evropska varuhinja človekovih pravic vse leto redno prispeva k delu Odbora za peticije; je trdno prepričan, da morajo institucije, organi in agencije Unije zagotoviti, da se na podlagi priporočil varuhinje človekovih pravic dosledno in učinkovito ukrepa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da je bistvenega pomena, da lahko državljani neposredno sodelujejo pri pripravi zakonodajnih predlogov; poudarja, da je evropska državljanska pobuda pomemben instrument aktivnega državljanstva in edinstveno orodje evropske participativne demokracije za Odbor za peticije, zato jo je treba obravnavati odprto in odzivno; poudarja, da je javna predstavitev ključna priložnost za organizatorje, da svojo pobudo javno predstavijo institucijam EU in strokovnjakom, kar Komisiji in Parlamentu omogoča, da se temeljito seznanita z želenim izidom evropske državljanske pobude; poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi zakonodajnega predloga na podlagi vsebine vsake uspešne evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da sta preglednost in dostop javnosti do dokumentov institucij EU ključna za zagotavljanje najvišje ravni zaščite demokratičnih pravic državljanov in njihovega zaupanja v institucije EU; poudarja, da sedanja Uredba (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ne odraža več dejanskega stanja; globoko obžaluje, da je pregled Uredbe (ES) št. 1049/2001 že leta zastal brez napredka; poziva Komisijo, naj predloži predlog za prenovitev uredbe iz leta 2001, da bi s spodbujanjem dobre upravne prakse povečali preglednost in odgovornost v skladu z zahtevami Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je spletni portal Parlamenta za peticije ključno orodje za zagotavljanje nemotenega, učinkovitega in preglednega postopka vlaganja peticij; v zvezi s tem pozdravlja izboljšave varstva podatkov in varnostnih elementov, zaradi katerih je portal uporabniku prijaznejši in varnejši za državljane; poudarja, da si je treba še naprej prizadevati zato, da bo portal prek družbenih medijev bolje poznan, lažji za uporabo in popolnoma dostopen vsem državljanom, zlasti invalidom, tudi z omogočanjem vlaganja peticij v nacionalnih znakovnih jezikih; poziva k objavi več informacij na spletnem portalu za peticije, vključno z napredovanjem peticij in poizvedovanji pri drugih institucijah; poziva k oceni, kako preprečiti uporabo ukradenih ali lažnih identitet, in poudarja, da je treba nujno spremeniti ali posodobiti računalniško podprt sistem za registracijo in podpis, da bo resnično prožen in bo omogočal udeležbo državljanov v realnem času, v skladu z njihovimi potrebami; podpira vzpostavitev enotnega digitalnega portala, na katerem lahko državljani dostopajo do vseh postopkov v zvezi s peticijami in se seznanijo z njimi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da kljub temu, da število oseb, ki podpirajo eno ali več peticij, narašča, številni vlagatelji še vedno trdijo, da so nadaljnji ukrepi za podporo peticiji na spletnem portalu Parlamenta za peticije zapleteni; meni, da bi poenostavitev postopka državljanom omogočila boljše uveljavljanje njihove pravice do peticije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropski varuhinji človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, njihovim odborom za peticije in njihovim varuhom človekovih pravic ali podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  UL C 445, 29.10.2021, str. 168.

(2)  Mnenje, sprejeto 21. januarja 2020.

(3)  Mnenje, sprejeto 19. februarja 2020.

(4)  Mnenje, sprejeto 30. aprila 2020.

(5)  Mnenje, sprejeto 7. septembra 2020.

(6)  Mnenje, sprejeto 7. septembra 2020.

(7)  Mnenje, sprejeto 29. oktobra 2020.

(8)  Mnenje, sprejeto 3. decembra 2020.

(9)  UL C 425, 20.10.2021, str. 7.

(10)  UL C 371, 15.9.2021, str. 6.

(11)  UL C 425, 20.10.2021, str. 2.

(12)  UL C 371, 15.9.2021, str. 2.

(13)  UL C 362, 8.9.2021, str. 2.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/104 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/104

---

P9_TA(2021)0508

Evropski okvir za pravice do soodločanja delavcev in revizija direktive o Evropskem svetu delavcev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o demokraciji na delovnem mestu: Evropski okvir za pravice do soodločanja delavcev in revizija direktive o Evropskem svetu delavcev (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju uvodne izjave 4 preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki potrjuje zavezanost Evropske unije demokraciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvodne izjave 4 preambule Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki potrjuje zavezanost Evropske unije demokraciji,

| — | ob upoštevanju člena 3(3) PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(3) PEU,

| — | ob upoštevanju členov 9, 151 ter 153(1)(e) in (f) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 151 ter 153(1)(e) in (f) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 12, 27, 28, 30 in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 12, 27, 28, 30 in 31 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. novembra 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. novembra 2012 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (direktiva o zastopanosti žensk v upravnih odborih) (COM(2012)0614),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 492/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o prostem gibanju delavcev v Uniji (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (6) in Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (6) in Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (8),

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz maja 2012 o odnosih med nadzornimi organi in vodstvom podjetij, ki predlaga spremembo Direktive 2002/14/ES o obveščanju in splošnem posvetovanju z delavci, da bi vključili predstavnike delavcev v upravo podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja za pravice državljanov in ustavne zadeve iz maja 2012 o odnosih med nadzornimi organi in vodstvom podjetij, ki predlaga spremembo Direktive 2002/14/ES o obveščanju in splošnem posvetovanju z delavci, da bi vključili predstavnike delavcev v upravo podjetij,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/56/ES z dne 26. oktobra 2005 o čezmejnih združitvah kapitalskih družb (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (11) (direktiva o Evropskem svetu delavcev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (11) (direktiva o Evropskem svetu delavcev),

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti iz januarja 2021 z naslovom European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive (Evropski sveti delavcev – postopek zakonodajne pobude: revizija direktive o evropskih svetih delavcev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti iz januarja 2021 z naslovom European works councils (EWCs) – legislative-initiative procedure: revision of European Works Councils Directive (Evropski sveti delavcev – postopek zakonodajne pobude: revizija direktive o evropskih svetih delavcev),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 z naslovom Ne zelenemu dogovoru brez socialnega dogovora (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 9. junija 2021 z naslovom Ne zelenemu dogovoru brez socialnega dogovora (12),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 o industrijskem prehodu na zeleno in digitalno evropsko gospodarstvo: regulativne zahteve ter vloga socialnih partnerjev in civilne družbe (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 2. decembra 2020 o industrijskem prehodu na zeleno in digitalno evropsko gospodarstvo: regulativne zahteve ter vloga socialnih partnerjev in civilne družbe (13),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 o socialnem dialogu kot pomembnem stebru ekonomske vzdržnosti in odpornosti gospodarstev ob upoštevanju vpliva živahne javne razprave v državah članicah (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. oktobra 2020 o socialnem dialogu kot pomembnem stebru ekonomske vzdržnosti in odpornosti gospodarstev ob upoštevanju vpliva živahne javne razprave v državah članicah (14),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. avgusta 2020 o pravnem okviru EU za varstvo in krepitev obveščanja in udeležbe delavcev ter posvetovanja z njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 31. avgusta 2020 o pravnem okviru EU za varstvo in krepitev obveščanja in udeležbe delavcev ter posvetovanja z njimi,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 o svežnju evropskega prava družb (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 o svežnju evropskega prava družb (15),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2016 o izpopolnitvi enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (16), ki poziva k večji vključenosti delavcev v upravljanje podjetij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. marca 2016 o izpopolnitvi enotnega trga: več priložnosti za prebivalstvo in gospodarstvo (16), ki poziva k večji vključenosti delavcev v upravljanje podjetij,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o vključevanju in udeležbi delavcev kot temelju dobrega upravljanja podjetij in uravnoteženih pristopov za izhod iz krize (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o vključevanju in udeležbi delavcev kot temelju dobrega upravljanja podjetij in uravnoteženih pristopov za izhod iz krize (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o udeležbi zaposlenih v družbah z evropskim statutom in drugih spremljevalnih ukrepih (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2009 o udeležbi zaposlenih v družbah z evropskim statutom in drugih spremljevalnih ukrepih (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2012 o prihodnosti evropskega prava družb (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o obveščanju zaposlenih in posvetovanju z njimi ter predvidevanju in upravljanju prestrukturiranja (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o čezmejnem kolektivnem pogajanju in nadnacionalnem socialnem dialogu (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o čezmejnem kolektivnem pogajanju in nadnacionalnem socialnem dialogu (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o močni socialni Evropi za pravičen prehod (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o novi strategiji EU za enakost spolov (23), v kateri poziva k takojšnji odpravi zastoja v Svetu, da bi sprejeli predlagano direktivo o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o novi strategiji EU za enakost spolov (23), v kateri poziva k takojšnji odpravi zastoja v Svetu, da bi sprejeli predlagano direktivo o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (COM(2012)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. decembra 2012 z naslovom Akcijski načrt: evropsko pravo družb in upravljanje podjetij – sodoben pravni okvir za boljše sodelovanje delničarjev in trajnostna podjetja (COM(2012)0740),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropske konfederacije sindikatov z dne 22. oktobra 2014 z naslovom Towards a new framework for more democracy at work (Na poti k novemu okviru za več demokracije na delovnem mestu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropske konfederacije sindikatov z dne 22. oktobra 2014 z naslovom Towards a new framework for more democracy at work (Na poti k novemu okviru za več demokracije na delovnem mestu),

| — | ob upoštevanju stališča Evropske konfederacije sindikatov z dne 9. in 10. decembra 2020 o novem okviru EU za obveščanje, posvetovanje in zastopanost na ravni uprave za oblike evropskih družb ter za družbe, ki uporabljajo instrumente prava družb EU, ki omogočajo mobilnost družb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Evropske konfederacije sindikatov z dne 9. in 10. decembra 2020 o novem okviru EU za obveščanje, posvetovanje in zastopanost na ravni uprave za oblike evropskih družb ter za družbe, ki uporabljajo instrumente prava družb EU, ki omogočajo mobilnost družb,

| — | ob upoštevanju raziskovalnega projekta Univerze v Leuvnu iz maja 2016 z naslovom European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue (Evropski sveti delavcev in mobilnost: pogledi vodstva na razvoj nadnacionalne institucije za socialni dialog), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskovalnega projekta Univerze v Leuvnu iz maja 2016 z naslovom European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue (Evropski sveti delavcev in mobilnost: pogledi vodstva na razvoj nadnacionalne institucije za socialni dialog),

| — | ob upoštevanju stališča Evropske konfederacije sindikatov z dne 15. in 16. marca 2017 za sodobno direktivo o evropskih svetih delavcev v digitalni dobi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Evropske konfederacije sindikatov z dne 15. in 16. marca 2017 za sodobno direktivo o evropskih svetih delavcev v digitalni dobi,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega ženskega lobija iz februarja 2012 z naslovom Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice (Ženske v upravnih odborih v Evropi – od polžje hitrosti do velikega preskoka? Napredek, vrzeli in dobra praksa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega ženskega lobija iz februarja 2012 z naslovom Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice (Ženske v upravnih odborih v Evropi – od polžje hitrosti do velikega preskoka? Napredek, vrzeli in dobra praksa),

| — | ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela iz februarja 2010 z naslovom A comparative overview of terms and notions on employee participation (Primerjalni pregled pogojev in pojmov o udeležbi zaposlenih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela iz februarja 2010 z naslovom A comparative overview of terms and notions on employee participation (Primerjalni pregled pogojev in pojmov o udeležbi zaposlenih),

| — | ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela iz novembra 2018 o modelih upravljanja podjetij – struktura, raznolikost, ocenjevanje in obeti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Mednarodne organizacije dela iz novembra 2018 o modelih upravljanja podjetij – struktura, raznolikost, ocenjevanje in obeti,

| — | ob upoštevanju načel skupine G20/OECD o upravljanju podjetij iz leta 2015 in izjave svetovalnega odbora sindikatov pri OECD z dne 28. maja 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel skupine G20/OECD o upravljanju podjetij iz leta 2015 in izjave svetovalnega odbora sindikatov pri OECD z dne 28. maja 2021,

| — | ob upoštevanju tretje raziskave Eurofounda o evropskih podjetjih z dne 14. decembra 2015 o neposredni in posredni udeležbi delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretje raziskave Eurofounda o evropskih podjetjih z dne 14. decembra 2015 o neposredni in posredni udeležbi delavcev,

| — | ob upoštevanju četrte raziskave Eurofounda o evropskih podjetjih z dne 13. oktobra 2020 o praksah na delovnem mestu za izkoriščanje potenciala delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte raziskave Eurofounda o evropskih podjetjih z dne 13. oktobra 2020 o praksah na delovnem mestu za izkoriščanje potenciala delavcev,

| — | ob upoštevanju načel 7 in 8 evropskega stebra socialnih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel 7 in 8 evropskega stebra socialnih pravic,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 o akcijskem načrtu za evropski steber socialnih pravic (COM(2021)0102),

| — | ob upoštevanju Izjave iz Porta in Socialne zaveze iz Porta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izjave iz Porta in Socialne zaveze iz Porta,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0331/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0331/2021),

| A. | ker sta demokracija na splošno in zlasti demokracija na delovnem mestu temeljni vrednoti Evropske unije in zagotavljata zelo trdne temelje za krepitev odpornosti Evrope in socialne pogodbe; ker so te temeljne vrednote vključene tudi v Listino Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, Listino in v evropski steber socialnih pravic; ker je delo ključna dejavnost, ki družbi daje strukturo, saj zagotavlja sredstva za življenje, pa tudi razvoj posameznika in povezanost z družbo; ker so potrebni ukrepi za vzpostavitev ravnovesja med pogajalsko močjo delodajalcev in zaposlenih, kar je mogoče izboljšati s krepitvijo demokracije na delovnem mestu; |
| --- | --- |

A.

ker sta demokracija na splošno in zlasti demokracija na delovnem mestu temeljni vrednoti Evropske unije in zagotavljata zelo trdne temelje za krepitev odpornosti Evrope in socialne pogodbe; ker so te temeljne vrednote vključene tudi v Listino Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, Listino in v evropski steber socialnih pravic; ker je delo ključna dejavnost, ki družbi daje strukturo, saj zagotavlja sredstva za življenje, pa tudi razvoj posameznika in povezanost z družbo; ker so potrebni ukrepi za vzpostavitev ravnovesja med pogajalsko močjo delodajalcev in zaposlenih, kar je mogoče izboljšati s krepitvijo demokracije na delovnem mestu;

| B. | ker so socialno partnerstvo in kolektivna pogajanja med predstavniki delavcev in delodajalcev na nacionalni ravni in socialni dialog na ravni EU temeljni elementi evropskega socialnega modela, katerega skupna zapuščina socialnega dialoga, udeležbe delavcev, kolektivnih pogajanj, zastopanosti delavcev v upravi, zastopanja na področju zdravja in varnosti ter tristranskosti so gradniki raznolike ter trajnostne prihodnosti z ekonomskega in socialnega vidika; |
| --- | --- |

B.

ker so socialno partnerstvo in kolektivna pogajanja med predstavniki delavcev in delodajalcev na nacionalni ravni in socialni dialog na ravni EU temeljni elementi evropskega socialnega modela, katerega skupna zapuščina socialnega dialoga, udeležbe delavcev, kolektivnih pogajanj, zastopanosti delavcev v upravi, zastopanja na področju zdravja in varnosti ter tristranskosti so gradniki raznolike ter trajnostne prihodnosti z ekonomskega in socialnega vidika;

| C. | ker je regulativno okolje v EU na področju delovnega prava in prava družb še vedno preveč razdrobljeno, kar bi lahko povzročilo pravno negotovost v zvezi z veljavnimi pravili in pravicami za delodajalce in zaposlene; ker je treba okrepiti nabor orodij EU na teh področjih z uvedbo ambiciozne okvirne direktive, ki bi racionalizirala in poenostavila veljavno zakonodajo ter okrepila pravice delavcev, zlasti pravico do obveščanja, posvetovanja in udeležbe; |
| --- | --- |

C.

ker je regulativno okolje v EU na področju delovnega prava in prava družb še vedno preveč razdrobljeno, kar bi lahko povzročilo pravno negotovost v zvezi z veljavnimi pravili in pravicami za delodajalce in zaposlene; ker je treba okrepiti nabor orodij EU na teh področjih z uvedbo ambiciozne okvirne direktive, ki bi racionalizirala in poenostavila veljavno zakonodajo ter okrepila pravice delavcev, zlasti pravico do obveščanja, posvetovanja in udeležbe;

| D. | ker ima demokracija na delovnem mestu glavno vlogo pri izboljšanju človekovih pravic na delovnem mestu in v družbi, zlasti ko so predstavniki delavcev, vključno s sindikati, dejavno vključeni v postopke primerne skrbnosti podjetij; ker bi bilo več demokracije na delovnem mestu v kombinaciji z večjo preglednostjo učinkovit način za odpravo neenakosti na delovnem mestu in v družbi; ker lahko demokracija na delovnem mestu izboljša zaupanje v demokratične vrednote in spodbudi delavce k udejstvovanju v demokratični kulturi in praksah; |
| --- | --- |

D.

ker ima demokracija na delovnem mestu glavno vlogo pri izboljšanju človekovih pravic na delovnem mestu in v družbi, zlasti ko so predstavniki delavcev, vključno s sindikati, dejavno vključeni v postopke primerne skrbnosti podjetij; ker bi bilo več demokracije na delovnem mestu v kombinaciji z večjo preglednostjo učinkovit način za odpravo neenakosti na delovnem mestu in v družbi; ker lahko demokracija na delovnem mestu izboljša zaupanje v demokratične vrednote in spodbudi delavce k udejstvovanju v demokratični kulturi in praksah;

| E. | ker spodbujanje demokracije na delovnem mestu zahteva zaščito in spoštovanje različnih socialnih in delavskih pravic in načel, vključno s pravico do kolektivne organizacije in kolektivnih ukrepov; ker je visoka raven demokracije na delovnem mestu povezana z bolj kakovostnimi delovnimi razmerji, stabilnostjo, višjimi plačami in višjo ravnjo varovanja zdravja in varnosti, tudi pred nadlegovanjem na delovnem mestu; ker sta socialna pravičnost in zlasti demokracija na delovnem mestu trdno vključena v mednarodne in evropske instrumente in standarde za človekove pravice; ker demokracija na delovnem mestu že več kot stoletje vodi družbeni napredek v Evropi in svetu; ker je bila Mednarodna organizacija dela ustanovljena leta 1919 s trdnim prepričanjem, da je svetovni mir mogoče vzpostaviti le, če bo temeljil na socialni pravičnosti (24); ker so socialni dialog, kolektivna pogajanja in zastopanje delavcev temeljne vrednote in pravice MOD, ki so določene v številnih konvencijah in priporočilih MOD, ter ker Svet Evrope prav tako uvršča demokracijo na delovnem mestu med svoje temeljne vrednote, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Evropski socialni listini; |
| --- | --- |

E.

ker spodbujanje demokracije na delovnem mestu zahteva zaščito in spoštovanje različnih socialnih in delavskih pravic in načel, vključno s pravico do kolektivne organizacije in kolektivnih ukrepov; ker je visoka raven demokracije na delovnem mestu povezana z bolj kakovostnimi delovnimi razmerji, stabilnostjo, višjimi plačami in višjo ravnjo varovanja zdravja in varnosti, tudi pred nadlegovanjem na delovnem mestu; ker sta socialna pravičnost in zlasti demokracija na delovnem mestu trdno vključena v mednarodne in evropske instrumente in standarde za človekove pravice; ker demokracija na delovnem mestu že več kot stoletje vodi družbeni napredek v Evropi in svetu; ker je bila Mednarodna organizacija dela ustanovljena leta 1919 s trdnim prepričanjem, da je svetovni mir mogoče vzpostaviti le, če bo temeljil na socialni pravičnosti (24); ker so socialni dialog, kolektivna pogajanja in zastopanje delavcev temeljne vrednote in pravice MOD, ki so določene v številnih konvencijah in priporočilih MOD, ter ker Svet Evrope prav tako uvršča demokracijo na delovnem mestu med svoje temeljne vrednote, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Evropski socialni listini;

| F. | ker so zastopanost in udeležba delavcev ter pokritost s kolektivnimi pogajanji ključni za uveljavljanje pravic delavcev in dobro delovanje podjetij; ker je po poročanju Eurofounda (25) v letu 2019 manj kot tretjina (31 %) podjetij v EU omogočala redno neposredno udeležbo zaposlenih v organizacijskem odločanju; |
| --- | --- |

F.

ker so zastopanost in udeležba delavcev ter pokritost s kolektivnimi pogajanji ključni za uveljavljanje pravic delavcev in dobro delovanje podjetij; ker je po poročanju Eurofounda (25) v letu 2019 manj kot tretjina (31 %) podjetij v EU omogočala redno neposredno udeležbo zaposlenih v organizacijskem odločanju;

| G. | ker je v skladu z načeli skupine G20/OECD o upravljanju podjetij iz leta 2015 pravica delavcev do soodločanja pri upravljanju podjetij odvisna od zakonodaje in prakse posamezne države ter se lahko razlikuje tudi med podjetji; |
| --- | --- |

G.

ker je v skladu z načeli skupine G20/OECD o upravljanju podjetij iz leta 2015 pravica delavcev do soodločanja pri upravljanju podjetij odvisna od zakonodaje in prakse posamezne države ter se lahko razlikuje tudi med podjetji;

| H. | ker so imeli sindikati in predstavniki delavcev osrednjo vlogo pri blaženju posledic pandemije covida-19 na delovnem mestu, od uvedbe ukrepov za zaščito zdravja in varnosti delavcev, zlasti kritičnih delavcev na zelo izpostavljenih delovnih mestih, do izvajanja programov ohranitve delovnih mest, kot so delo s krajšim delovnim časom in nove oblike organizacije dela, kot je delo od doma; |
| --- | --- |

H.

ker so imeli sindikati in predstavniki delavcev osrednjo vlogo pri blaženju posledic pandemije covida-19 na delovnem mestu, od uvedbe ukrepov za zaščito zdravja in varnosti delavcev, zlasti kritičnih delavcev na zelo izpostavljenih delovnih mestih, do izvajanja programov ohranitve delovnih mest, kot so delo s krajšim delovnim časom in nove oblike organizacije dela, kot je delo od doma;

| I. | ker je pandemija covida-19 poslabšala predhodno obstoječe neenakosti spolov na trgu dela in poglobila razlike med spoloma v delovni aktivnosti; ker je to vplivalo zlasti na zelo feminizirane sektorje z nizkimi plačami in slabimi delovnimi pogoji, kjer so najbolj izpostavljene ženske, predvsem kot zdravstvene delavke, zaposlene na področju nege, čiščenja in vzdrževanja in zaposlene v gospodinjstvu, ki se borijo proti virusu in morajo med zaprtjem družbe delo usklajevati tudi z družinskimi obveznostmi; |
| --- | --- |

I.

ker je pandemija covida-19 poslabšala predhodno obstoječe neenakosti spolov na trgu dela in poglobila razlike med spoloma v delovni aktivnosti; ker je to vplivalo zlasti na zelo feminizirane sektorje z nizkimi plačami in slabimi delovnimi pogoji, kjer so najbolj izpostavljene ženske, predvsem kot zdravstvene delavke, zaposlene na področju nege, čiščenja in vzdrževanja in zaposlene v gospodinjstvu, ki se borijo proti virusu in morajo med zaprtjem družbe delo usklajevati tudi z družinskimi obveznostmi;

| J. | ker zaradi koronavirusne krize potekajo številni postopki prestrukturiranja; ker se je zaradi negativnega vpliva pandemije začasno pospešilo prestrukturiranje podjetij in povečal njegov obseg; ker so posvetovanje z delavci, njihova udeležba in kolektivna pogajanja bistvenega pomena za obravnavanje pozitivnih in negativnih učinkov prestrukturiranja; ker so tehnološki razvoj, prehod na nizkoogljično gospodarstvo ter gospodarsko in socialno okrevanje po pandemiji covida-19 priložnost, da delovna mesta preidejo na oblike organizacije dela z visoko stopnjo vključenosti na vseh ravneh; ker so po podatkih Eurostata leta 2020 države članice z dobro razvitimi sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci, delovnimi ureditvami in shemami skrajšanega delovnega časa dosegale boljše rezultate od evropskega povprečja, zaposlitev pa je izgubilo precej manj delavcev; |
| --- | --- |

J.

ker zaradi koronavirusne krize potekajo številni postopki prestrukturiranja; ker se je zaradi negativnega vpliva pandemije začasno pospešilo prestrukturiranje podjetij in povečal njegov obseg; ker so posvetovanje z delavci, njihova udeležba in kolektivna pogajanja bistvenega pomena za obravnavanje pozitivnih in negativnih učinkov prestrukturiranja; ker so tehnološki razvoj, prehod na nizkoogljično gospodarstvo ter gospodarsko in socialno okrevanje po pandemiji covida-19 priložnost, da delovna mesta preidejo na oblike organizacije dela z visoko stopnjo vključenosti na vseh ravneh; ker so po podatkih Eurostata leta 2020 države članice z dobro razvitimi sistemi odnosov med delodajalci in delojemalci, delovnimi ureditvami in shemami skrajšanega delovnega časa dosegale boljše rezultate od evropskega povprečja, zaposlitev pa je izgubilo precej manj delavcev;

| K. | ker raziskave kažejo, da udeležba na delovnem mestu prispeva k uspešnosti podjetja, kakovosti delovnih mest in dobremu počutju; ker je glede na podatke Eurofounda (26) leta 2019 manj kot tretjina (31 %) podjetij v EU-27 omogočala redno neposredno udeležbo delavcev v organizacijskem odločanju, stopnja delavske udeležbe v EU pa je v zadnjem desetletju upadla (27); ker je bilo za več kot polovico ustanov na Švedskem (56 %) in Danskem (55 %) značilno redno neposredno sodelovanje z delavci; ker enako velja le za približno petino podjetij na Poljskem (20 %) in na Nizozemskem (21 %); |
| --- | --- |

K.

ker raziskave kažejo, da udeležba na delovnem mestu prispeva k uspešnosti podjetja, kakovosti delovnih mest in dobremu počutju; ker je glede na podatke Eurofounda (26) leta 2019 manj kot tretjina (31 %) podjetij v EU-27 omogočala redno neposredno udeležbo delavcev v organizacijskem odločanju, stopnja delavske udeležbe v EU pa je v zadnjem desetletju upadla (27); ker je bilo za več kot polovico ustanov na Švedskem (56 %) in Danskem (55 %) značilno redno neposredno sodelovanje z delavci; ker enako velja le za približno petino podjetij na Poljskem (20 %) in na Nizozemskem (21 %);

| L. | ker je trajnostno upravljanje podjetij mogoče doseči le z udeležbo zaposlenih; |
| --- | --- |

L.

ker je trajnostno upravljanje podjetij mogoče doseči le z udeležbo zaposlenih;

| M. | ker glede na študijo MOD iz februarja 2010 z naslovom A comparative overview of terms and notions on employee participation (Primerjalni pregled pojmov udeležbe delavcev) obstajajo številni modeli udeležbe delavcev, v nekaterih nacionalnih sistemih pa imajo delavci pravico do izbire svojih predstavnikov v nadzornih ali upravnih organih podjetij; |
| --- | --- |

M.

ker glede na študijo MOD iz februarja 2010 z naslovom A comparative overview of terms and notions on employee participation (Primerjalni pregled pojmov udeležbe delavcev) obstajajo številni modeli udeležbe delavcev, v nekaterih nacionalnih sistemih pa imajo delavci pravico do izbire svojih predstavnikov v nadzornih ali upravnih organih podjetij;

| N. | ker se trajnostna podjetja od ostalih razlikujejo po tem, da imajo mehanizme za dajanje glasu delavcem in vključevanje njihovih pomislekov v postopek sprejemanja strateških odločitev, ki vplivajo na delovno silo ter celotne skupnosti in regije (28); |
| --- | --- |

N.

ker se trajnostna podjetja od ostalih razlikujejo po tem, da imajo mehanizme za dajanje glasu delavcem in vključevanje njihovih pomislekov v postopek sprejemanja strateških odločitev, ki vplivajo na delovno silo ter celotne skupnosti in regije (28);

| O. | ker so študije pokazale, da udeležba delavcev povečuje produktivnost, vključenost delavcev, inovacije in organizacijo dela, podpira prehod na ogljičnonevtralno, podnebnonevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo (29), ter enakost spolov, izboljšuje organizacijo dela in odločanje ter zagotavlja alternative zmanjševanju zaposlovanja zaradi krize; |
| --- | --- |

O.

ker so študije pokazale, da udeležba delavcev povečuje produktivnost, vključenost delavcev, inovacije in organizacijo dela, podpira prehod na ogljičnonevtralno, podnebnonevtralno, z viri gospodarno in krožno gospodarstvo (29), ter enakost spolov, izboljšuje organizacijo dela in odločanje ter zagotavlja alternative zmanjševanju zaposlovanja zaradi krize;

| P. | ker so razlike med spoloma in plačami na vodilnih položajih še vedno prisotne ter ženskam preprečujejo polno udeležbo v gospodarstvu in družbi ter prispevanje k njima, stopnje podzaposlenosti žensk pa posledično ostajajo visoke in močno vplivajo na družbo in gospodarsko rast; |
| --- | --- |

P.

ker so razlike med spoloma in plačami na vodilnih položajih še vedno prisotne ter ženskam preprečujejo polno udeležbo v gospodarstvu in družbi ter prispevanje k njima, stopnje podzaposlenosti žensk pa posledično ostajajo visoke in močno vplivajo na družbo in gospodarsko rast;

| Q. | ker je v skladu z mnenjem Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 o svežnju evropskega prava družb treba okrepiti vlogo evropskih svetov delavcev v primeru preoblikovanj velikih podjetij v skladu z Direktivo 2009/38/ES; |
| --- | --- |

Q.

ker je v skladu z mnenjem Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 o svežnju evropskega prava družb treba okrepiti vlogo evropskih svetov delavcev v primeru preoblikovanj velikih podjetij v skladu z Direktivo 2009/38/ES;

| R. | ker zaposleni niso samo deležniki podjetij, temveč so del njih skupaj z delničarji in vodstvenimi delavci; ker je udeležba delavcev v podjetjih osnovni element pluralističnega modela upravljanja podjetij, ki temelji na demokratičnih načelih, pravičnosti in učinkovitosti (30); |
| --- | --- |

R.

ker zaposleni niso samo deležniki podjetij, temveč so del njih skupaj z delničarji in vodstvenimi delavci; ker je udeležba delavcev v podjetjih osnovni element pluralističnega modela upravljanja podjetij, ki temelji na demokratičnih načelih, pravičnosti in učinkovitosti (30);

| S. | ker bo dejavno vključevanje delavcev v postopke odločanja v podjetjih ključnega pomena, da se zagotovijo hitre, bistvene in trajnostne spremembe politike in strategij, potrebne zaradi digitalnega in zelenega prehoda, ki bo prinesel precejšnje spremembe v svetu dela; ker bo privedlo tudi do boljše vključenosti najranljivejših delavcev v proces prehoda na zeleno in digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

S.

ker bo dejavno vključevanje delavcev v postopke odločanja v podjetjih ključnega pomena, da se zagotovijo hitre, bistvene in trajnostne spremembe politike in strategij, potrebne zaradi digitalnega in zelenega prehoda, ki bo prinesel precejšnje spremembe v svetu dela; ker bo privedlo tudi do boljše vključenosti najranljivejših delavcev v proces prehoda na zeleno in digitalno gospodarstvo;

| T. | ker načrt za okrevanje tako delavcem kot delodajalcem ponuja priložnost za inovacije v financiranju trajnostnih in digitalnih naložb in projektov, kakršne doslej še ni bilo; ker je pravočasna in učinkovita vključenost delavcev v načrtovanje in izvajanje teh projektov ključna za ustrezno opredelitev, predvidevanje in upravljanje njihovih morebitnih preobrazbenih učinkov na delovno mesto in odnose med socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

T.

ker načrt za okrevanje tako delavcem kot delodajalcem ponuja priložnost za inovacije v financiranju trajnostnih in digitalnih naložb in projektov, kakršne doslej še ni bilo; ker je pravočasna in učinkovita vključenost delavcev v načrtovanje in izvajanje teh projektov ključna za ustrezno opredelitev, predvidevanje in upravljanje njihovih morebitnih preobrazbenih učinkov na delovno mesto in odnose med socialnimi partnerji;

| U. | ker je pandemija covida-19 razkrila, da je močno potrebno mnogo širše in močnejše sodelovanje socialnih partnerjev, zlasti v prizadevanju za doseganje zelenega in digitalnega prehoda na trajnostno, pravično in socialno prihodnost EU; |
| --- | --- |

U.

ker je pandemija covida-19 razkrila, da je močno potrebno mnogo širše in močnejše sodelovanje socialnih partnerjev, zlasti v prizadevanju za doseganje zelenega in digitalnega prehoda na trajnostno, pravično in socialno prihodnost EU;

| V. | ker je konferenca o prihodnosti Evrope priložnost za preseganje kriznih razmer in vključevanje državljanov EU v oblikovanje njene prihodnosti ter s tem krepitev demokracije na vseh ravneh; |
| --- | --- |

V.

ker je konferenca o prihodnosti Evrope priložnost za preseganje kriznih razmer in vključevanje državljanov EU v oblikovanje njene prihodnosti ter s tem krepitev demokracije na vseh ravneh;

| W. | ker mala in srednja podjetja zagotavljajo 6 od 10 delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

W.

ker mala in srednja podjetja zagotavljajo 6 od 10 delovnih mest v EU;

Udeležba delavcev v podjetjih

| 1. | je seznanjen z bogato in medsebojnopovezano mrežo za udeležbo delavcev na delovnih mestih po vsej Uniji, od delavcev in predstavnikov delavcev, vključno s sindikati, ki jih izvolijo delavci na lokalni ravni med svojimi kolegi, do svetov delavcev na različnih lokacijah v kompleksnejših podjetjih, posebne zastopanosti na področju zdravja in varnosti ter zastopanosti delavcev v nadzornih ali upravnih odborih podjetij; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava različne pravne okvire za udeležbo delavcev v upravi v 18 državah članicah EU; poudarja, da se obseg in intenzivnost udeležbe delavcev v upravnih odborih podjetij zelo razlikujeta; poudarja, da zeleni in digitalni prehod močno vplivata na svet dela ter da so podjetja z dobro uveljavljenimi sistemi udeležbe delavcev v zadevah podjetja bolj odporna in trajnostna (31); |
| --- | --- |

2.

| 3. | je prepričan, da mora biti mnenje delavcev temeljni element pobud EU, če želimo zagotoviti trajnostno in demokratično upravljanje podjetij in primerno skrbnost na področju človekovih pravic, tudi v zvezi z delom, ter na področju podnebnih sprememb in okolja in zmanjšati rabo nepoštenih praks, kot sta izkoriščanje delovne sile in nelojalna konkurenca na notranjem trgu, tudi v skladu s členom 154 PDEU, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je pomembno nenehno izboljševati politike EU in držav članic na področju izobraževanja, usposabljanja ter znanj in spretnosti, vključno s poklicnim usposabljanjem, zlasti da se zagotovijo vseživljenjsko učenje in usposabljanje ter izpopolnjevanje in prekvalificiranje za vse delavce; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj spoštuje sporazume med evropskimi socialnimi partnerji na medpanožni in sektorski ravni, kot so določeni v Pogodbah; poudarja, da spoštovanje sporazumov evropskih socialnih partnerjev vključuje njihovo izvajanje na skupno zahtevo podpisnic v zadevah iz člena 153 PDEU s sklepom Sveta na predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da lahko statut EU za evropsko družbo (Societas Europeae – SE) zaradi vrzeli (32) nenamerno podjetjem omogoči, da se izognejo nacionalnim predpisom, zlasti o zastopanosti zaposlenih v upravi; obžaluje, da sveženj o pravu družb iz leta 2019 (33) ni odpravil teh pomanjkljivosti, in poziva Komisijo, naj opravi oceno takoj, ko bodo države članice prenesle sveženj, da bi ocenila domnevne vrzeli; ugotavlja, da lahko nekatere čezmejne združitve okrepijo enotni trg z zagotavljanjem najboljših sinergij med evropskimi podjetji, vendar lahko včasih privedejo do nepoštenih praks, ki jih je treba odpraviti, prav tako pa se lahko izkoristijo za izogibanje pravicam zastopanja; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti kompleksnim korporativnim strukturam in dobavnim ali podizvajalskim verigam, da bi zagotovili spoštovanje socialnih standardov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da morajo imeti predstavniki delavcev pravico do obveščenosti o uporabi napotenih delavcev v podizvajalskih verigah in možnost, da z njimi stopijo v stik, v skladu z obveznostmi iz člena 8 direktive o delu (34) prek agencij za zagotavljanje začasnega dela, v skladu s katerim mora podjetje uporabnik organom, ki predstavljajo delavce, priskrbeti informacije o uporabi delavcev, zaposlenih pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je v uvodni izjavi 35 Direktive (EU) 2019/2121 (35) o čezmejnih preoblikovanjih, združitvah in delitvah zapisano, da bi se v nekaterih okoliščinah pravica družb do izvedbe čezmejne operacije lahko izkoristila za zlorabe ali goljufive namene, na primer za izogibanje pravicam delavcev, plačilom za socialno varnost ali davčnim obveznostim ali za kaznive namene; meni, da je v zvezi s tem bistvena ustrezna opredelitev ambicioznih minimalnih standardov EU o obveščanju in sodelovanju delavcev v upravnih odborih ter posvetovanju z njimi, ko se podjetja čezmejno prestrukturirajo; poziva Komisijo, naj v kontekstu svoje bližnje ocene Direktive (EU) 2019/2121 pri spremembi obstoječih direktiv, ki se nanašajo na zastopanje delavcev v organih družb in bi lahko pripomogle k izboljšanju upravljanja podjetij, upošteva obstoječe zglede dobre prakse ter rezultate študij in ocen pozitivnih socialno-ekonomskih učinkov in posledic, ki se nanašajo na to zastopanje; poziva Komisijo, naj pripravi pobude za ozaveščanje in izboljšanje poznavanja nacionalnih pravil in pravil EU o zastopanosti delavcev v organih družb v posameznih državah članicah in naj podpre izmenjavo zgledov dobre prakse ter oceni različne oblike udeležbe delavcev in njihovih socialno-ekonomskih posledic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja, da številni pravni akti EU v zvezi s pravicami do zastopanja v upravi delavcev ne določajo minimalnih zahtev za zastopanost na ravni uprave v različnih oblikah evropskih družb ali za družbe, ki uporabljajo instrumente prava družb EU, da bi omogočile čezmejno mobilnost družb in pravno reorganizacijo, vključno s čezmejnimi združitvami, preoblikovanji in delitvami (36); poziva Komisijo in države članice, naj sprejme nujne in odločne ukrepe, da bodo evropska podjetja spoštovala pravice delavcev do obveščenosti, posvetovanja in udeležbe ter da bodo ustrezno izpolnjevala nacionalne pravne zahteve in pravne zahteve na ravni EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj ustrezno izboljša okvire, ki urejajo evropske družbe in evropske zadruge, in na podlagi svoje pravočasne ocene sveženj o pravu družb, ter naj vanje vključi minimalna pravila EU o udeležbi in zastopanosti delavcev v nadzornih svetih, tudi pravila o enakosti spolov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo ustrezne pogoje in zahteve, da bo do leta 2030 vsaj 80 % gospodarskih družb v EU vključenih v sporazume o trajnostnem upravljanju podjetij (37), pri tem pa priznajo posebno upravno breme za mala in srednja podjetja; v ta namen poziva k pripravi strategij, dogovorjenih z delavci, da bi s praksami upravljanja in prisotnostjo na trgu pozitivno vplivali na okoljski, družbeni in gospodarski razvoj, okrepili vlogo direktorjev pri uresničevanju dolgoročnih interesov njihovega podjetja, izboljšali odgovornost direktorjev za vključevanje trajnosti v odločanje podjetij ter spodbujali prakse upravljanja podjetij, ki prispevajo k njihovi trajnosti, tudi s poročanjem, prejemki v upravnih odborih, sestavo upravnih odborov in vključenostjo deležnikov (38); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj izpolni svojo zavezo, da bo brez nadaljnjega odlašanja predložila direktivo o zavezujoči primerni skrbnosti na področju okolja in človekovih pravic in odgovornem poslovanju ter pravicah delavcev, kot so pravica do organiziranja in kolektivnega pogajanja, zdravje in varnost in delovni pogoji; poudarja, da bi morala ta direktiva uvesti zahteve glede obvezne primerne skrbnosti, ki bi zajemala delovanje in dejavnosti podjetij in njihove poslovne odnose, vključno z oskrbovalnimi in podizvajalskimi verigami, ter zagotoviti polno vključenost sindikatov in predstavnikov delavcev v postopku primerne skrbnosti, vključno s procesom razvoja in izvajanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je prepričan, da lahko uvedba novih digitalnih tehnologij na delovnem mestu pozitivno vpliva na delovno okolje, če bo verodostojno izvedena in nadzorovana, za kar bo potrebno pravočasno in smiselno obveščanje predstavnikov delavcev, vključno s sindikati, ter posvetovanje z njimi, da se zagotovi popolno spoštovanje njihovega zdravja, varnosti, varstva podatkov, enake obravnave, stabilnosti zaposlitve, socialne zaščite in dobrega počutja na delovnem mestu ter prepreči neupravičeno izkoriščanje in nadzor delavcev ter diskriminacija in stigmatizacija, zlasti prek algoritmov; poudarja, da bi morali imeti sindikati in predstavniki delavcev potreben dostop in sredstva za ocenjevanje in ovrednotenje digitalne tehnologije pred njeno uvedbo; poudarja, da se pri novih digitalnih tehnologijah in umetni inteligenci ne bi smeli ponavljati obstoječa diskriminacija in družbena pristranskost, temveč bi morale prispevati k socialni vključenosti in udeležbi različnih skupin; poudarja, da je treba uporabiti načelo privzete etike v celotnem življenjskem ciklu digitalnih tehnologij, da bi izkoristili njihov celoten potencial in preprečili pristranskosti; poudarja, da so strukture socialnega dialoga, sektorska kolektivna pogajanja, obveščanje sindikatov in predstavnikov delavcev ter posvetovanje z njimi in njihova udeležba ključni za zagotavljanje potrebne podpore delavcem za uspešnejše prispevanje in sodelovanje pri uvajanju in spremljanju digitalne tehnologije na delovnem mestu s strani socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da so pravice delavcev do organiziranja, sindikalnega zastopanja, svobode zbiranja in združevanja ter kolektivnega pozivanja k reformam na delovnem mestu temeljni vidiki evropskega projekta in temeljna načela socialnega modela, ki ga podpirajo in pravno zagotavljajo institucije EU; je zaskrbljen, ker nekateri delavci z novimi oblikami zaposlitve niso učinkovito zastopani in nimajo pravic do udeležbe na delovnem mestu; obžaluje, da to še zlasti velja za sektorje, kjer je večina zaposlenih žensk (39); ponovno poziva Komisijo in države članice, naj delavcem z vsemi oblikami zaposlitve zagotovijo pravico do združevanja in udeležbe na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj dopolni dejavnosti držav članic za zaščito delavcev pri uveljavljanju njihove pravice do združevanja in udeležbe na delovnem mestu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj se skupaj s socialnimi partnerji zavežejo, da bodo pokritost s kolektivnimi pogajanji v sistemih, ki združujejo zakonsko ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev ter ureditev zaposlovanja in delovnih pogojev socialnih partnerjev, povečale na 90 % do leta 2030; poudarja, da kolektivna pogajanja prispevajo k socialnemu tržnemu gospodarstvu, za katerega si prizadeva Lizbonska pogodba; ponovno poudarja, da je treba zaščititi pogodbe EU, ki izrecno ščitijo avtonomijo socialnih partnerjev, in regulativne sisteme v nekaterih državah članicah, da bi lahko socialni partnerji še naprej delovali neodvisno, s tem pa se zagotovita visoka raven legitimnosti in napredek pri vključevanju v kolektivne pogodbe; poziva države članice, naj odpravijo vsako nacionalno zakonodajo, ki ovira kolektivna pogajanja, tudi tako, da zagotovijo dostop sindikatov do delovnih mest za namen organizacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da reforme v državah članicah ne bi smele negativno vplivati na kolektivna pogajanja, ki jih je treba spodbujati na sektorski ravni, med drugim s podpiranjem krepitve zmogljivosti socialnih partnerjev; poziva Komisijo in države članice, naj socialne partnerje v celoti vključijo v oblikovanje politike EU; poudarja, da morajo reforme trga dela na nacionalni ravni prispevati k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno z načelom 8 o socialnem dialogu in udeležbi delavcev, kolektivnih pogajanjih ter spoštovanju avtonomije socialnih partnerjev in pravice do kolektivnih ukrepov ter do pravočasnega obveščanja in posvetovanja o prenosih, prestrukturiranju in združitvi podjetij ter kolektivnem odpuščanju; poziva Komisijo, naj v zvezi s temi vprašanji analizira reforme trga dela v teh načrtih; |
| --- | --- |

16.

Nov okvir za obveščanje, posvetovanje in zastopanje v upravi

| 17. | poudarja, da je treba temeljito izvrševati, oceniti ter, če bo na podlagi te ocene to potrebno, okrepiti in utrditi vso ustrezno zakonodajo EU, da bi zagotovili, da bosta obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi sestavni del odločanja podjetij in da se bosta izvajala na ustrezni ravni v podjetjih; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je pomembno zagotoviti pravočasno in smiselno obveščanje in posvetovanje po vsej EU, preden se sprejmejo vodstvene odločitve s potencialnim vplivom na delavce, zaposlitev in delovne pogoje ter o politikah ali ukrepih, predvsem tistih s čezmejnimi posledicami; poudarja, da morajo imeti predstavniki delavcev, vključno s sindikati, dostop do potrebnega strokovnega znanja in podporne dokumentacije glede odločitev vodstva, da bi lahko ocenili posledice teh čezmejnih politik in procesov za delovno silo in podjetja in oblikovali alternative; poudarja, da mora med sindikati, predstavniki delavcev in vodstvom potekati pristen dialog o teh alternativah; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da morajo imeti predstavniki zaposlenih, predvsem evropski sveti delavcev, ustrezne informacije in da se je treba z njimi posvetovati, potem pa morajo sodelovati pripravi in izvajanju nadnacionalnih zadev, ki pomembno vplivajo na interese delavcev; poudarja, da bi to moralo vključevati zadeve, ki so pomembne za evropsko delovno silo v smislu obsega njihovega potencialnega učinka ali če vključujejo prenos dejavnosti med državami članicami; poudarja, da je treba evropski svet delavcev obveščati in se z njim posvetovati, predvsem o vprašanjih, ki se nanašajo na trenutno stanje in verjetni razvoj na področju zaposlovanja, naložb, temeljnih sprememb glede organizacije družbe, uvajanja novih delovnih in proizvodnih postopkov, prenosa proizvodnje, združitev, zmanjšanja ali zapiranja družb, podružnic ali njihovih bistvenih delov in kolektivnega odpuščanja presežnih delavcev; poudarja tudi, da lahko delovanje evropskega sveta delavcev razvija in spodbuja kulturo podjetij in kohezijo ter da bi morali predstavniki delavcev sodelovati pri razvoju socialnih načrtov, da bi lahko vplivali na spremembe, ki utegnejo vplivati nanje in povzročiti odpuščanje; meni, da je nujno treba okrepiti evropske svete delavcev in pri tem upoštevati razlike v sistemih odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da so še opazne razlike med državami EU glede kakovosti, časovnega razporeda in učinkovitosti obveščanja in posvetovanja pred sprejemanjem poslovnih odločitev in da se prestrukturiranje v Evropi izvaja na različne načine; ugotavlja, da se dialog o alternativah odpuščanju in zaprtju obratov v EU zelo razlikuje; opozarja, da je že leta 2013 predlagal pravni okvir (40) za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter predvidevanje in upravljanje prestrukturiranja, da bi zagotovili trajnostno in socialno vključujoče prestrukturiranje ter da pri tem ne bi bil zapostavljen noben delavec; meni, da je dosledna strategija EU, ki bo podjetjem in delavcem omogočila obvladovanje pravičnega zelenega in digitalnega prehoda, bistvenega pomena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi morala biti pravica delavcev do obveščenosti in posvetovanja vedno zagotovljena pravočasno in bi morala obravnavati kvantitativne in kvalitativne učinke na zaposlovanje in delovne pogoje ter spremembe, ki izhajajo iz digitalnih tehnologij in aplikacij za izboljšanje obstoječih poslovnih procesov in učinkovitosti delovne sile; poudarja, da so obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter udeležba v upravnih odborih učinkovita orodja za uveljavljanje pravic delavcev; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo delavci zastopani tudi v upravah podjetij, ki uporabljajo zakonodajo EU (41) za namene čezmejnega prestrukturiranja in mobilnosti podjetij; poudarja, da mora biti sestava uprav uravnotežena glede na spol, in sicer v smislu števila sedežev zaposlenih in celotne uprave; ponovno poziva Svet, naj prekine blokado direktive o zastopanosti žensk v upravnih odborih, ker je treba za doseganje participativnih delovnih mest zagotoviti enakost spolov na vseh ravneh; |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da je treba storiti še veliko za zagotovitev enakosti spolov in enakih možnosti v vseh vidikih udeležbe delavcev po vsej EU ter za ustrezno zastopanje zaposlenih invalidov; ugotavlja, da se trdovratna neenakost spolov odraža tudi v omejenem dostopu žensk do vodilnih in predstavniških položajev na delovnem mestu; ponovno izpostavlja, da sta enakost spolov in raznolikost v upravnih odborih ključno demokratično načelo s pozitivnimi stranskimi učinki na gospodarstvo; poziva, naj se uvedejo dodatni ukrepi v posvetovanju s socialnimi partnerji, da se zagotovita uravnotežena zastopanost in enakost spolov; ugotavlja, da spolne kvote prispevajo k doseganju večje raznolikosti, enakosti spolov in pravičnosti v vseh organih odločanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi morala podjetja doseči napredek pri zagotavljanju raznolikosti in enakosti spolov, vključno z enakim plačilom na delovnem mestu; poziva Svet, naj doseže napredek pri direktivi o zastopanosti žensk v upravnih odborih; poziva, naj se kvota 40 % uporabi tako za neizvršne kot izvršne odbore (obravnavane posebej), tako v zasebnih podjetjih kot v podjetjih v javni lasti, s postopnim prilagajanjem nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj sledi prednostnim nalogam iz strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in zlasti poskrbi, da se v Svetu potrdi predlog direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj po napovedani oceni učinka in po posvetovanjih s socialnimi partnerji uvede novo okvirno direktivo o obveščanju in udeležbi delavcev ter posvetovanju z njimi za evropska podjetja in za podjetja, ki uporabljajo instrumente za mobilnost podjetij EU, da bi vzpostavila minimalne standarde, med drugim za predvidevanje sprememb, tudi v zvezi z ukrepi glede podnebnih sprememb, digitalno preobrazbo in prestrukturiranje, zlasti na ravni podjetja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi se nekatere pomanjkljivosti prava EU odpravile z uvedbo pragov za minimalni standard EU v zvezi z zastopanostjo v upravi v okviru te nove okvirne direktive; zato meni, da bi moralo biti število/delež sedežev za predstavnike delavcev v upravi od nekaj sedežev do enakega števila sedežev, odvisno od števila zaposlenih v podjetju in njegovih podružnicah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da je direktiva o evropskem svetu delavcev del pravnega reda EU o pravicah delavcev do udeležbe in obveščenosti ter posvetovanja z njimi; izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkljivosti v zasnovi direktive, zlasti glede uveljavljanja in učinkovitosti pravic do obveščenosti in posvetovanja, ter obžaluje, da se leta 2008 ni izkoristila priložnost za nadaljnji razvoj in znatno izboljšanje direktive; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba predstavnike delavcev in vodstva ozaveščati o evropskih svetih delavcev; poudarja, da so evropski sveti delavcev edinstveni nadnacionalni organi (42), vzpostavljeni za obveščanje delavcev in posvetovanje z njimi ter za izgradnjo in spodbujanje identitete podjetij, in da nanje vpliva raven ali intenzivnost odnosov med delodajalci in delojemalci ter politični okviri; obžaluje, da centralna uprava ne zagotovi vedno finančnih, materialnih in pravnih virov, ki so potrebni, da lahko evropski sveti delavcev ustrezno opravljajo svoje naloge; poziva Komisijo, naj preuči ukrepe, ki so potrebni za izboljšanje udeležbe delavcev in boljše izvrševanje direktive o evropskem svetu delavcev, ter naj po potrebi predlaga revizijo direktive, da bi okrepila pravico predstavnikov delavcev do obveščenosti in posvetovanja, predvsem v postopkih prestrukturiranja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo okrepitev pravice do obveščenosti in posvetovanja, da bo mnenje evropskega sveta delavcev upoštevano pri odločitvah podjetja in bo podano pred zaključkom posvetovanja na ustrezni ravni in preden upravljavski organi sprejmejo odločitev; poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi mehanizme izvajanja, države članice poziva, naj zagotovijo učinkovit dostop do pravnega varstva posebnim pogajalskim organom ter evropskemu svetu delavcev, naj uvedejo učinkovite, odvračilne in sorazmerne kazni, da bi zagotovili skladnost ter po 20 letih odpravili izjeme za stare t. i. prostovoljne sporazume, sprejete pred direktivo, naj si prizadevajo za utrditev koncepta nadnacionalnega značaja zadeve v kontekstu direktive o evropskem svetu delavcev, preprečijo zlorabo pravil o zaupnosti kot način za omejevanje dostopa do informacij in učinkovite udeležbe, okrepijo dodatne pogoje ter zagotovijo učinkovito usklajevanje obveščanja, posvetovanja in udeležbe na lokalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  UL L 225, 12.8.1998, str. 16.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(4)  UL L 141, 27.5.2011, str. 1.

(5)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(6)  UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

(7)  UL L 207, 18.8.2003, str. 25.

(8)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(9)  UL L 142, 30.4.2004, str. 12.

(10)  UL L 310, 25.11.2005, str. 1.

(11)  UL L 122, 16.5.2009, str. 28.

(12)  UL C 341, 24.8.2021, str. 23.

(13)  UL C 56, 16.2.2021, str. 10.

(14)  UL C 10, 11.1.2021, str. 14.

(15)  UL C 62, 15.2.2019, str. 24.

(16)  UL C 177, 18.5.2016, str. 1.

(17)  UL C 161, 6.6.2013, str. 35.

(18)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 133.

(19)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 78.

(20)  UL C 440, 30.12.2015, str. 23.

(21)  UL C 93, 9.3.2016, str. 161.

(22)  UL C 445, 29.10.2021, str. 75.

(23)  UL C 456, 10.11.2021, str. 208.

(24)  Gl.: Ustava MOD (1919) in filadelfijska deklaracija MOD (1944).

(25)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26)  Raziskava o evropskih podjetjih 2019.

(27)  Evropski sindikalni inštitut, 2021, „Benchmarking Working Europe 2020 – Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic (Covid-19 in svet dela: posledice pandemije)“.

(28)  Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., „Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung“, Hans-Böckler-Stiftung, št. 424, junij 2019; Ernst and Young, Study on directors’ duties and sustainable corporate governance, julij 2020.

(29)  Smernice za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; Zaposlovanje in socialne zadeve v Evropi, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30)  Študija Mednarodne organizacije dela iz novembra 2018 o modelih upravljanja podjetij – struktura, raznolikost, ocenjevanje in obeti.

(31)  https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32)  https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in%20 Europe%20EN%20WEB.pdf. Pravni okvir SE v sedanji obliki ne pomaga pri varovanju obstoječih pravic do zastopanosti zaposlenih v upravi in podjetjem celo ponuja možnost za izogibanje obveznostim v zvezi s tem (Kluge in Stollt, 2011; Keller in Werner, 2010). Zdi se, da bi se statut SE lahko izrabil za tri potencialne strategije izogibanja, in sicer izogibanje zastopanosti zaposlenih v upravi, zamrznitev pravic glede zastopanosti ali zmanjšanje števila sedežev, namenjenih predstavnikom delavcev v upravi, predvsem kadar te sedeže zasedajo zunanji sindikalisti.

(33)  Direktiva (EU) 2019/2121 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev (UL L 321, 12.12.2019, str. 1).

(34)  Direktiva 2008/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o delu prek agencij za zagotavljanje začasnega dela (UL L 327, 5.12.2008, str. 9).

(35)  Direktiva (EU) 2019/2121 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive (EU) 2017/1132 glede čezmejnih preoblikovanj, združitev in delitev (UL L 321, 12.12.2019, str. 1).

(36)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37)  Delovni dokument služb Komisije z dne 4. marca 2021, priložen akcijskemu načrtu za evropski steber socialnih pravic (SWD(2021)0046).

(38)  Delovni dokument služb Komisije z dne 4. marca 2021, priložen akcijskemu načrtu za evropski steber socialnih pravic (SWD(2021)0046).

(39)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf

(40)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf

(41)  Direktiva (EU) 2019/2121, Direktiva 2001/86/ES in Direktiva 2003/72/ES.

(42)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: evropski sveti delavcev so stalni organi, ki omogočajo obveščanje zaposlenih v evropskih podjetjih in evropskih skupinah podjetij ter posvetovanje z njimi, kot zahteva direktiva o evropskem svetu delavcev iz leta 1994.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/115

---

P9_TA(2021)0509

Nenehno zatiranje civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic v Rusiji: primer organizacije za človekove pravice Memorial

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o nenehnem zatiranju civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic v Rusiji: primer organizacije za človekove pravice Memorial (2021/3018(RSP))

(2022/C 251/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o Rusiji,

| — | ob upoštevanju mednarodnih obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic, ki se jim je Rusija zavezala kot članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacije združenih narodov (OZN) ter kot podpisnica drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic, ki se jim je Rusija zavezala kot članica Sveta Evrope, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Organizacije združenih narodov (OZN) ter kot podpisnica drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, predvsem člena 10 o pravici do svobode izražanja ter člena 11 o pravici do svobode mirnega zbiranja in združevanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, predvsem člena 10 o pravici do svobode izražanja ter člena 11 o pravici do svobode mirnega zbiranja in združevanja,

| — | ob upoštevanju mnenj Beneške komisije o ruskem zakonu o „tujih agentih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Beneške komisije o ruskem zakonu o „tujih agentih“,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. novembra 2021 o pravnih ukrepih zoper nevladno organizacijo Memorial, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 13. novembra 2021 o pravnih ukrepih zoper nevladno organizacijo Memorial,

| — | ob upoštevanju izjave generalne sekretarke Sveta Evrope Marije Pejčinović Burić z dne 12. novembra 2021 in pisma komisarke Sveta Evrope za človekove pravice Dunje Mijatović generalnemu tožilcu Ruske federacije z dne 30. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalne sekretarke Sveta Evrope Marije Pejčinović Burić z dne 12. novembra 2021 in pisma komisarke Sveta Evrope za človekove pravice Dunje Mijatović generalnemu tožilcu Ruske federacije z dne 30. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je Memorial ena najstarejših in najbolj spoštovanih organizacij na področju človekovih pravic v Rusiji in mednarodni zgled za organizacije, ki delujejo na področju zgodovinskega spomina na politično represijo in varstva človekovih pravic; ker se Memorial že desetletja zavzema za živo, humanistično kulturo spomina na hudodelstva sovjetskega režima zoper lastni narod in druge narode Sovjetske unije in drugih držav, za dejavno, državljansko spoštovanje človekovih pravic ter za varstvo žrtev in ranljivih skupin; ker Memorial še vedno neprecenljivo prispeva k razkrivanju resnic o sovjetskih hudodelstvih, ponovni presoji zgodovinskih dogodkov ter rehabilitaciji politično preganjanih in nepravično obsojenih, in je s tem simbol neprekinjenega boja za svobodo, demokracijo in človekove pravice v obdobju po razpadu Sovjetske zveze in po njem; |
| --- | --- |

A.

ker je Memorial ena najstarejših in najbolj spoštovanih organizacij na področju človekovih pravic v Rusiji in mednarodni zgled za organizacije, ki delujejo na področju zgodovinskega spomina na politično represijo in varstva človekovih pravic; ker se Memorial že desetletja zavzema za živo, humanistično kulturo spomina na hudodelstva sovjetskega režima zoper lastni narod in druge narode Sovjetske unije in drugih držav, za dejavno, državljansko spoštovanje človekovih pravic ter za varstvo žrtev in ranljivih skupin; ker Memorial še vedno neprecenljivo prispeva k razkrivanju resnic o sovjetskih hudodelstvih, ponovni presoji zgodovinskih dogodkov ter rehabilitaciji politično preganjanih in nepravično obsojenih, in je s tem simbol neprekinjenega boja za svobodo, demokracijo in človekove pravice v obdobju po razpadu Sovjetske zveze in po njem;

| B. | ker je Memorial oblikoval tudi prepričljivo zbirko podatkov o več kot 40 000 častnikih notranjih varnostnih sil Sovjetske zveze ter dokumentiral kazniva dejanja, ki so jih zagrešili; ker nekateri pripadniki Putinovega režima, ki imajo poklicne in družinske vezi z uradom KGB, poskušajo izpostavljena kazniva dejanja prikriti; |
| --- | --- |

B.

ker je Memorial oblikoval tudi prepričljivo zbirko podatkov o več kot 40 000 častnikih notranjih varnostnih sil Sovjetske zveze ter dokumentiral kazniva dejanja, ki so jih zagrešili; ker nekateri pripadniki Putinovega režima, ki imajo poklicne in družinske vezi z uradom KGB, poskušajo izpostavljena kazniva dejanja prikriti;

| C. | ker je imel Memorial pomembno vlogo pri razkritju dokumentov in podatkov o pokolu v Katinu leta 1940, številnih množičnih pobojev skoraj 22 000 poljskih vojaških častnikov in razumnikov, vojaški operaciji v mestu Augustów leta 1945 ter drugih sovjetskih represijah in žrtvah velikega terorja, ki ga je izvajal Josef Stalin; |
| --- | --- |

C.

ker je imel Memorial pomembno vlogo pri razkritju dokumentov in podatkov o pokolu v Katinu leta 1940, številnih množičnih pobojev skoraj 22 000 poljskih vojaških častnikov in razumnikov, vojaški operaciji v mestu Augustów leta 1945 ter drugih sovjetskih represijah in žrtvah velikega terorja, ki ga je izvajal Josef Stalin;

| D. | ker je Memorial ena od redkih organizacij, ki še delujejo na področju boja za človekove pravice v Čečeniji, skoraj totalitarni enklavi na ozemlju Ruske federacije, kjer lokalni voditelj Ramzan Kadirov ob podpori Kremlja z brutalno represijo neusmiljeno odstranjuje vse oblike oporečništva; |
| --- | --- |

D.

ker je Memorial ena od redkih organizacij, ki še delujejo na področju boja za človekove pravice v Čečeniji, skoraj totalitarni enklavi na ozemlju Ruske federacije, kjer lokalni voditelj Ramzan Kadirov ob podpori Kremlja z brutalno represijo neusmiljeno odstranjuje vse oblike oporečništva;

| E. | ker je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli poimenoval ravno po soustanovitelju organizacije Memorial in njenem prvem predsedniku Andreju Saharovu ter leta 2009 organizaciji tudi podelil to nagrado – na slovesnosti so jo tedaj zastopali Ljudmila Aleksejeva, Sergej Kovaljev in Oleg Orlov; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski parlament nagrado Saharova za svobodo misli poimenoval ravno po soustanovitelju organizacije Memorial in njenem prvem predsedniku Andreju Saharovu ter leta 2009 organizaciji tudi podelil to nagrado – na slovesnosti so jo tedaj zastopali Ljudmila Aleksejeva, Sergej Kovaljev in Oleg Orlov;

| F. | ker Memorialovima dvema pravnima osebama, društvu International Memorial in centru Memorial za človekove pravice, grozi likvidacija; ker je bilo društvo International Memorial 11. novembra 2021 obveščeno o tožbi, ki jo je proti njemu vložil generalni tožilec Ruske federacije in v kateri zahteva prenehanje njegovega delovanja zaradi rednih kršitev državne zakonodaje o „tujih agentih“ in zlasti zato, ker društvo svojih publikacij ne označuje z oznako „tuji agent“; ker je bil center Memorial za človekove pravice 12. novembra 2021 obveščen o podobni tožbi, ki jo je proti njemu vložilo tožilstvo mesta Moskva, na podlagi dodatnih trditev, da članki centra domnevno upravičujejo dejavnosti terorističnih in skrajnih organizacij, ker je nevladna organizacija na svojem spletnem mestu objavila sezname političnih zapornikov in izjave, ki med drugih zagovarjajo človekove pravice krimskih Tatarov in Jehovovih prič; ker sta se sodna postopka zoper center Memorial za človekove pravice in društvo International Memorial začela 23. novembra oziroma 25. novembra 2021; ker bo naslednja obravnava v postopku zoper center Memorial za človekove pravice 16. decembra 2021, v postopku zopet društvo International Memorial pa 28. decembra 2021; |
| --- | --- |

F.

ker Memorialovima dvema pravnima osebama, društvu International Memorial in centru Memorial za človekove pravice, grozi likvidacija; ker je bilo društvo International Memorial 11. novembra 2021 obveščeno o tožbi, ki jo je proti njemu vložil generalni tožilec Ruske federacije in v kateri zahteva prenehanje njegovega delovanja zaradi rednih kršitev državne zakonodaje o „tujih agentih“ in zlasti zato, ker društvo svojih publikacij ne označuje z oznako „tuji agent“; ker je bil center Memorial za človekove pravice 12. novembra 2021 obveščen o podobni tožbi, ki jo je proti njemu vložilo tožilstvo mesta Moskva, na podlagi dodatnih trditev, da članki centra domnevno upravičujejo dejavnosti terorističnih in skrajnih organizacij, ker je nevladna organizacija na svojem spletnem mestu objavila sezname političnih zapornikov in izjave, ki med drugih zagovarjajo človekove pravice krimskih Tatarov in Jehovovih prič; ker sta se sodna postopka zoper center Memorial za človekove pravice in društvo International Memorial začela 23. novembra oziroma 25. novembra 2021; ker bo naslednja obravnava v postopku zoper center Memorial za človekove pravice 16. decembra 2021, v postopku zopet društvo International Memorial pa 28. decembra 2021;

| G. | ker je 12. novembra 2021 celo ruski predsedniški svet za civilno družbo in človekove pravice tožbo označil za nesorazmerno in argumentiral, da društvo International Memorial v zadnjih 14 mesecih niti enkrat ni kršilo prava, center Memorial za človekove pravice pa je storil zgolj dva manjša prekrška; |
| --- | --- |

G.

ker je 12. novembra 2021 celo ruski predsedniški svet za civilno družbo in človekove pravice tožbo označil za nesorazmerno in argumentiral, da društvo International Memorial v zadnjih 14 mesecih niti enkrat ni kršilo prava, center Memorial za človekove pravice pa je storil zgolj dva manjša prekrška;

| H. | ker je poskus likvidacije teh vidnih nevladnih organizacij nadaljevanje večletnega vladnega pregona zoper njiju; ker sta bili te organizaciji v letih 2014 in 2016 označeni za „tuja agenta“, naložene so jima bile nesorazmerne globe za domnevno neupoštevanje zakona o „tujih agentih“, njuno osebje pa je bilo žrtev samovoljnega kazenskega pregona, napadov in nadlegovanja; ker ti napadi, med drugim umor raziskovalke centra Memorial Natalije Estemirove leta 2009, niso bili zares preiskani, storilci pa so še vedno nekaznovani; ker sta bila vodja centra Memorial za človekove pravice v Čečeniji Ojub Titijev in vodja karelijske podružnice društva International Memorial Jurij Dimitrijev zaprta na podlagi politično motiviranih obtožb; ker je 14. oktobra 2021 v pisarno društva International Memorial v Moskvi vdrla nasilna množica, nato pa je tam še policija izvedla racijo; |
| --- | --- |

H.

ker je poskus likvidacije teh vidnih nevladnih organizacij nadaljevanje večletnega vladnega pregona zoper njiju; ker sta bili te organizaciji v letih 2014 in 2016 označeni za „tuja agenta“, naložene so jima bile nesorazmerne globe za domnevno neupoštevanje zakona o „tujih agentih“, njuno osebje pa je bilo žrtev samovoljnega kazenskega pregona, napadov in nadlegovanja; ker ti napadi, med drugim umor raziskovalke centra Memorial Natalije Estemirove leta 2009, niso bili zares preiskani, storilci pa so še vedno nekaznovani; ker sta bila vodja centra Memorial za človekove pravice v Čečeniji Ojub Titijev in vodja karelijske podružnice društva International Memorial Jurij Dimitrijev zaprta na podlagi politično motiviranih obtožb; ker je 14. oktobra 2021 v pisarno društva International Memorial v Moskvi vdrla nasilna množica, nato pa je tam še policija izvedla racijo;

| I. | ker se sodni pregon Memoriala odvija ravno v času, ko poskuša ruska vlada sistematično ponovno spisati zgodovino in ovira svobodno razpravo in presojo zgodovinskih hudodelstev in dogodkov, zlasti tistih, povezanih s sovjetskimi vladami; ker so oblasti poneverile zgodovinska dejstva, da bi ovrgle ugotovitve centra Memorial za človekove pravice o represiji in pregonu pod Stalinovim režimom; |
| --- | --- |

I.

ker se sodni pregon Memoriala odvija ravno v času, ko poskuša ruska vlada sistematično ponovno spisati zgodovino in ovira svobodno razpravo in presojo zgodovinskih hudodelstev in dogodkov, zlasti tistih, povezanih s sovjetskimi vladami; ker so oblasti poneverile zgodovinska dejstva, da bi ovrgle ugotovitve centra Memorial za človekove pravice o represiji in pregonu pod Stalinovim režimom;

| J. | ker so poskusi ustrahovanja, utišanja in dokončnega prenehanja delovanja Memoriala simbol vse bolj represivnih politik ruskih oblasti, s katerimi se piše novo zgodovinsko poglavje politične represije v Rusiji; ker je bila organizacija Memorial med letoma 1987 in 1992 ustanovljena prav zato, da bi dokumentirala, raziskovala, obeleževala in izobraževala o temah, povezanih z represijo države v preteklosti in njeno tragično zgodovinsko dediščino; |
| --- | --- |

J.

ker so poskusi ustrahovanja, utišanja in dokončnega prenehanja delovanja Memoriala simbol vse bolj represivnih politik ruskih oblasti, s katerimi se piše novo zgodovinsko poglavje politične represije v Rusiji; ker je bila organizacija Memorial med letoma 1987 in 1992 ustanovljena prav zato, da bi dokumentirala, raziskovala, obeleževala in izobraževala o temah, povezanih z represijo države v preteklosti in njeno tragično zgodovinsko dediščino;

| K. | ker je dejavna civilna družba ključni vidik demokratične in odprte družbe ter bistvena za varovanje človekovih pravic in pravne države; ker imajo nevladne organizacije v sodobnih demokratičnih družbah ključno vlogo, zato morajo imeti možnost delovati svobodno in brez neutemeljenega vmešavanja javnih organov; ker je sodni postopek zoper organizacijo Memorial najnovejši primer poskusa ruskih oblasti, da bi zatrle civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, ki na koncu škodi interesom ruskega ljudstva in možnostim za odprt in svoboden dialog; |
| --- | --- |

K.

ker je dejavna civilna družba ključni vidik demokratične in odprte družbe ter bistvena za varovanje človekovih pravic in pravne države; ker imajo nevladne organizacije v sodobnih demokratičnih družbah ključno vlogo, zato morajo imeti možnost delovati svobodno in brez neutemeljenega vmešavanja javnih organov; ker je sodni postopek zoper organizacijo Memorial najnovejši primer poskusa ruskih oblasti, da bi zatrle civilno družbo in zagovornike človekovih pravic, ki na koncu škodi interesom ruskega ljudstva in možnostim za odprt in svoboden dialog;

| L. | ker je bil ruski zakon o „tujih agentih sprejet“ leta 2012, lani pa ga je ruski parlament razširil tako, da se lahko uporablja za vsakega javnega kritika ali aktivista; ker se je število organizacij in posameznikov, ki so jih oblasti označile za „tuje agente“, v zadnjih mesecih močno povečalo; ker ruski organi omenjeni zakon uporabljajo za lažje zatiranje neodvisne civilne družbe v Rusiji, zlasti za pregon nevladnih organizacij, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, odvetnikov, zagovornikov pravic žensk in oseb LGBTIQ+ ter okoljevarstvenikov; ker ta zakon ter zakonodaja o „neželenih organizacijah“ in „boju proti ekstremističnemu delovanju“ kršita rusko ustavo in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, zlasti glede svobode združevanja in izražanja, pravice do zasebnosti, pravice do udeležbe v javnih zadevah ter prepovedi diskriminacije; ker primer organizacije Memorial kaže, kako ruski organi uporabljajo te zakone kot orodje za ustrahovanje in utišanje kritikov in neodvisnih glasov; |
| --- | --- |

L.

ker je bil ruski zakon o „tujih agentih sprejet“ leta 2012, lani pa ga je ruski parlament razširil tako, da se lahko uporablja za vsakega javnega kritika ali aktivista; ker se je število organizacij in posameznikov, ki so jih oblasti označile za „tuje agente“, v zadnjih mesecih močno povečalo; ker ruski organi omenjeni zakon uporabljajo za lažje zatiranje neodvisne civilne družbe v Rusiji, zlasti za pregon nevladnih organizacij, zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, odvetnikov, zagovornikov pravic žensk in oseb LGBTIQ+ ter okoljevarstvenikov; ker ta zakon ter zakonodaja o „neželenih organizacijah“ in „boju proti ekstremističnemu delovanju“ kršita rusko ustavo in mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic, zlasti glede svobode združevanja in izražanja, pravice do zasebnosti, pravice do udeležbe v javnih zadevah ter prepovedi diskriminacije; ker primer organizacije Memorial kaže, kako ruski organi uporabljajo te zakone kot orodje za ustrahovanje in utišanje kritikov in neodvisnih glasov;

| 1. | obsoja nenehni pregon in nedavne politično motivirane poskuse zaprtja društva International Memorial in centra Memorial za človekove pravice; poziva ruske oblasti, naj nemudoma umaknejo vse obtožbe zoper Memorial ter zagotovijo, da bo lahko še naprej varno opravljal svoje pomembno delo, v katerega se država ne bo vmešavala; zahteva, da oblasti do takrat zagotovijo popolno zaščito in dostop do vsega materialnega in nematerialnega premoženja Memoriala, vključno z arhivi, ter tudi predstav in del neodvisnih gledališč, novinarjev in umetnikov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja pismo komisarke Sveta Evrope za človekove pravice generalnemu tožilcu Ruske federacije z dne 30. novembra 2021; vztraja, da zahteve po likvidaciji društva pravno niso utemeljene; poziva predsednico Komisije, predsednika Sveta ter države članice EU, naj podajo odprte izjave o podpori z zahtevo, naj ruske oblasti Memorialu zagotovijo varnost in ga oprostijo vseh obtožb; poziva delegacijo EU in predstavništva držav članic v Rusiji, naj javno izrazijo solidarnost z Memorialom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, naj ruskim uradnikom, vpletenim v nezakonite pritiske na Memorial in v sodne postopke proti njegovim organizacijam in članom, naloži sankcije v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Rusijo, naj preneha z zatiranjem civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih medijev ter razveljavi zakona o „tujih agentih“ in „nezaželenih organizacijah“, preneha ustvarjati posebno zakonodajo ali zlorabljati veljavne kazenske ali upravne predpise za napade na oporečnike doma in v tujini, svojo zakonodajo pa naj uskladi z zavezami, ki jih je prostovoljno sprejela v okviru mednarodnega prava in na podlagi lastne ustave, tako denimo popolno ponovno vzpostavitvi svobodo združevanja in izražanja ter svobode medijev in interneta; poziva ruske oblasti, naj zagotovijo, da bodo sprejeti ukrepi za vračilo in povrnitev škode za kršitve, storjene v procesu izvajanja zakonov o tujih agentih in nezaželenih organizacijah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža solidarnost z ruskim ljudstvom in poziva ruske oblasti, naj prenehajo preganjati Memorial, njegovo osebje in vse druge nevladne organizacije, zagovornike človekovih pravic, novinarje, odvetnike, akademike, zgodovinarje, aktiviste za pravice žensk in oseb LGBTIQ+ ter okoljske aktiviste v Rusiji; ponovno izraža podporo ruski civilni družbi in zagovornikom človekovih pravic ter poziva Rusijo, naj v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic vzpostavi jasen pravni okvir in varno delovno okolje za civilno družbo; poudarja, da je treba zagotoviti uspešne in učinkovite postopke pravnega varstva za pripadnike civilne družbe, ki ne morejo delovati svobodno; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja, da osnovo demokratične družbe, ki temelji na pravni državi, tvori tudi svobodno in neodvisno delovanje organizacij civilne družbe in medijev; zato poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj okrepijo podporo civilni družbi, neodvisnim nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic, zgodovinarjem in neodvisnim medijskim hišam, ki delujejo na ozemlju Rusije, vključno s trajnostno in prožno finančno podporo in nujno pomočjo, ter naj tudi druge mednarodne akterje spodbudijo, naj jih podprejo in spodbujajo njihovo širše vključevanje v mednarodne mreže civilne družbe; poziva ruske akademske kroge, naj izkažejo odgovornost in tem raziskovalcem in zgodovinarjem zagotovijo možnost za ustrezno in varno opravljanje akademske dejavnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja kampanje obrekovanja, ki jih ruske oblasti izvajajo nad zgodovinarji in akademiki, ki javno opozarjajo na zločine komunističnega režima in razkrivajo neposredne povezave med slednjim in posamezniki na oblasti v Rusiji; obžaluje, da Rusija, ki je največja žrtev komunističnega totalitarizma, še vedno ne priznava svoje krute preteklosti in da oblasti namesto tega preganjajo tiste, ki si prizadevajo za razkritje sovjetskih totalitarnih zločinov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja pomemben prispevek Memoriala k dokumentiranju, raziskavam in izobraževanju o politični represiji v Sovjetski zvezi ter poudarja, da so bili s tem delom vzpostavljeni mednarodni standardi; pozdravlja njegova neutrudna prizadevanja na področju varstva človekovih pravic v današnji Rusiji in drugod po svetu; zlasti pozdravlja njegove pobude, denimo zahtevo za začetek kazenskega postopka proti članom podjetja Wagner Group v imenu žrtev v Siriji, in ter vztrajna prizadevanja za kazenski pregon kaznivih dejanj in kršitev človekovih pravic v Čečeniji; izraža spoštovanje članom organizacije Memorial, kot je Natalija Estemirova, ki so za izpostavljanje tamkajšnjih grozodejstev plačali najvišjo ceno; poudarja, da bi imela zato likvidacija društva International Memorial in centra Memorial za človekove pravice izjemno negativne posledice za vso civilno družbo, še zlasti pa za varstvo človekovih pravic v Rusiji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da bi z likvidacijo teh dveh organizacij izginila tudi Memorialova edinstvena podatkovna zbirka in zbirke dokumentov, ter meni, da sta ti zbirki edinstvena človeška dediščina; meni tudi, da jih je treba nujno zaščititi in ohraniti ter zagotovitvi njihovo nadaljnjo dostopnost vsem zainteresiranim, vključno s študenti, raziskovalci in družinami žrtev; zato poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj skupaj s civilno družbo in ruskimi strokovnjaki za človekove pravice pripravita celovito poročilo o živem spominu milijonov žrtev političnega terorizma v Sovjetski zvezi, ki bi temeljilo na pričanjih in podatkovnih zbirkah, ki jih je zbral Memorial; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obsoja politiko zgodovinskega revizionizma in poveličevanja stalinizma, ki ga spodbujajo ruska vlada in oblasti in se ne uporablja le v sedanjih poskusih likvidacije centra Memorial za človekove pravice, temveč tudi v številnih drugih primerih, denimo ob odkritju množičnih grobišč v Sandarmohu v Republiki Kareliji in posledično politično motivirane zaporne kazni, ki je bila na podlagi izmišljenih obtožb izrečena proti Juriju Dmitrijevu, lokalnemu voditelju Memoriala, ter zasega knjige Agnes Haikara o tragični usodi norveških in finskih naseljencev na polotoku Kola; poudarja, da je spomin na žrtve totalitarnih in avtoritarnih režimov ter priznavanje in ozaveščanje o zločinih komunističnih, nacističnih in drugih diktatur bistvenega pomena, če želimo zagotoviti enotnost Evrope in okrepiti odpornost proti sodobnim grožnjam demokraciji, zlasti med mlajšimi generacijami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva delegacijo EU in nacionalna diplomatska predstavništva v Rusiji, naj pozorno spremljajo razmere in sojenja v zvezi z Memorialom, poskrbijo, da bodo ta prizadevanja vidna, ter naj Memorialu zagotovijo vso potrebno podporo, tudi neposredno finančno pomoč za plačilo odvetnikov in izvedencev, zaposlenim pa naj v tem obdobju skrajnega pritiska nudijo tudi psihosocialno in zdravstveno podporo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice EU, naj še naprej podpirajo Memorialove podružnice, ki delujejo na njihovem ozemlju; poziva jih tudi, naj razmislijo o možnosti, da bi zagotovile zatočišče ogroženim ali prepovedanim nevladnim organizacijam iz Rusije ter jim po potrebi omogočile delovanje z ozemlja EU, zaposlenim v Memorialu in drugim ogroženim aktivistom pa naj izdajo nujne vizume, da bodo lahko zapustili Rusijo in se začasno nastanili v EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj se uskladijo s podobno mislečimi državami pri zagotavljanju okrepljenega mednarodnega nadzora nad ruskimi restriktivnimi zakoni, politikami in ukrepi, ter naj nenehno opozarjajo na omejevanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic s strani ruskih oblasti ter ga obsojajo, tudi z javnim posredovanjem na visoki ravni, usklajenim ukrepanjem, s stalnim nadzorom v mednarodnih in regionalnih forumih za človekove pravice ter z rednimi ocenami učinka na človekove pravice, da sodelovanje z Rusijo ne bi ogrozilo ciljev človekovih pravic ali neposredno ali posredno privedlo do kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja veleposlanike EU in držav članic v Rusiji, naj po zaključku sodnih obravnav pošljejo skupno delegacijo na solidarnostni obisk društva International Memorial in centra Memorial za človekove pravice ter poskrbijo, da se bo o obisku javno poročalo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej opozarja na nenehno zatiranje civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in neodvisnih medijev v Rusiji, zlasti na nedavni primer Memoriala, ter naj sproži postopke spremljanja in ocenjevanja na vseh ustreznih forumih, kot so Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi, Svet Evrope in Svet OZN za človekove pravice, nenehno rusko zatiranje civilne družbe pa je treba uvrstiti na dnevni red naslednjega zasedanja Sveta OZN za človekove pravice, ki se bo začelo februarja 2022; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj redno in pozorno spremljata učinek zakona o tujih agentih, zlasti da bi podrobno evidentirala organizacije in posameznike, ki so bili razglašeni za „tuje agente“ in kot taki tudi kaznovani, ter naj ocenita pravne spremembe zakona in njihov učinek na rusko civilno družbo; poziva EU in njene države članice, naj na vseh srečanjih z ruskimi predstavniki sistematično izražajo pomisleke glede zakona o tujih agentih in druge omejevalne zakonodaje proti civilni družbi in zagovornikom človekovih pravic ter naj Rusijo pozovejo k takojšnji razveljavitvi zakona o tujih agentih in uskladitvi zakonodaje z mednarodnimi zavezami in mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Svet, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj ob upoštevanju zavezanosti vključevanju načela enakosti spolov posvetovanje o človekovih pravicah in civilni družbi vključijo v vse dialoge in področja sodelovanja med EU, njenimi državami članicami in Rusijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, društvu International Memorial in centru Memorial za človekove pravice ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/120

---

P9_TA(2021)0510

Razmere na Kubi, in sicer primeri Joséja Daniela Ferrera, pripadnice gibanja Dame v belem Aymare Nieto, Maykela Castilla, Luisa Roblesa, Félixa Navarra, Luisa Manuela Otera, pastorja Lorenza Fajarda, Andyja Duniera Garcíe in Yuniora Garcíe Aguilera

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah na Kubi, in sicer primerih Joséja Daniela Ferrera, pripadnice gibanja Dame v belem Aymare Nieto, Maykela Castilla, Luisa Roblesa, Félixa Navarra, Luisa Manuela Otera, pastorja Lorenza Fajarda, Andyja Duniera Garcíe in Yuniora Garcíe Aguilera (2021/3019(RSP))

(2022/C 251/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kubi, zlasti tiste z dne 16. septembra 2021 o vladnem zatrtju protestov in državljanov na Kubi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kubi, zlasti tiste z dne 16. septembra 2021 o vladnem zatrtju protestov in državljanov na Kubi (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju, ki sta ga Evropska unija in Kuba podpisali decembra 2016 in se začasno uporablja od 1. novembra 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju, ki sta ga Evropska unija in Kuba podpisali decembra 2016 in se začasno uporablja od 1. novembra 2017 (2),

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 14. novembra 2021 o umiku akreditacij novinarjev tiskovne agencije EFE, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 14. novembra 2021 o umiku akreditacij novinarjev tiskovne agencije EFE,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter drugih mednarodnih pogodb in instrumentov o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter drugih mednarodnih pogodb in instrumentov o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave Medameriške komisije za človekove pravice in urada posebnega poročevalca za svobodo izražanja z dne 29. novembra 2021 o represivnih državnih ukrepih, ki so 15. novembra 2021 preprečili državljanski pohod na Kubi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Medameriške komisije za človekove pravice in urada posebnega poročevalca za svobodo izražanja z dne 29. novembra 2021 o represivnih državnih ukrepih, ki so 15. novembra 2021 preprečili državljanski pohod na Kubi,

| — | ob upoštevanju izjave o končanju represije nad umetniki na Kubi z dne 8. decembra 2021, ki jo je podalo več umetnikov skupaj z mednarodnim združenjem PEN, pobudo Artists at Risk Connection ameriškega združenja PEN in organizacijo Human Rights Watch, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o končanju represije nad umetniki na Kubi z dne 8. decembra 2021, ki jo je podalo več umetnikov skupaj z mednarodnim združenjem PEN, pobudo Artists at Risk Connection ameriškega združenja PEN in organizacijo Human Rights Watch,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, katere podpisnica je tudi Kuba, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, katere podpisnica je tudi Kuba,

| — | ob upoštevanju pisma namestnika izvršnega direktorja za Ameriko pri Evropski službi za zunanje delovanje, ki ga je 10. maja 2021 naslovil na predstavnike civilne družbe in ga posvetil njihovi udeležbi pri izvajanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju (ARES (2021) 247104), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma namestnika izvršnega direktorja za Ameriko pri Evropski službi za zunanje delovanje, ki ga je 10. maja 2021 naslovil na predstavnike civilne družbe in ga posvetil njihovi udeležbi pri izvajanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju (ARES (2021) 247104),

| — | ob upoštevanju opredelitve „organizacije civilne družbe“, objavljene na spletišču Uradnega lista Evropske unije (EUR-Lex), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opredelitve „organizacije civilne družbe“, objavljene na spletišču Uradnega lista Evropske unije (EUR-Lex),

| — | ob upoštevanju kubanske ustave in kubanskega kazenskega zakonika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kubanske ustave in kubanskega kazenskega zakonika,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker so 11. julija 2021 v več kot 50 mestih na otoku potekali prelomni protesti, na katerih so udeleženci mirno protestirali proti hudi socialno-ekonomski krizi, kroničnemu pomanjkanju zdravil in drugega osnovnega blaga ter sistematičnemu omejevanju človekovih pravic; ker so zaradi teh težav in tudi pandemije covida-19 zahteve za državljanske in politične pravice ter demokracijo vse glasnejše; ker se je kubanska vlada na proteste odzvala tako, da je sistematično napadala protestnike, politične oporečnike, verske voditelje, zagovornike človekovih pravic in neodvisne umetnike, med drugim dobitnike nagrade Saharova, ker so se miroljubno zavzemali za demokracijo in človekove pravice; ker naj bi bilo več deset ljudi samovoljno aretiranih, pridržanih ali jim je bil odrejen strog hišni pripor, vsem pa grozijo izmišljene kazenske obtožbe, ki so vir številnih zlorab; |
| --- | --- |

A.

ker so 11. julija 2021 v več kot 50 mestih na otoku potekali prelomni protesti, na katerih so udeleženci mirno protestirali proti hudi socialno-ekonomski krizi, kroničnemu pomanjkanju zdravil in drugega osnovnega blaga ter sistematičnemu omejevanju človekovih pravic; ker so zaradi teh težav in tudi pandemije covida-19 zahteve za državljanske in politične pravice ter demokracijo vse glasnejše; ker se je kubanska vlada na proteste odzvala tako, da je sistematično napadala protestnike, politične oporečnike, verske voditelje, zagovornike človekovih pravic in neodvisne umetnike, med drugim dobitnike nagrade Saharova, ker so se miroljubno zavzemali za demokracijo in človekove pravice; ker naj bi bilo več deset ljudi samovoljno aretiranih, pridržanih ali jim je bil odrejen strog hišni pripor, vsem pa grozijo izmišljene kazenske obtožbe, ki so vir številnih zlorab;

| B. | ker so José Daniel Ferrer, pripadnica gibanja Dame v belem Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García in Yunior García Aguilera le nekateri izmed stotin Kubancev, ki se soočajo s krivicami in represijo kubanskega režima; |
| --- | --- |

B.

ker so José Daniel Ferrer, pripadnica gibanja Dame v belem Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, pastor Lorenzo Rosales Fajardo, Andy Dunier García in Yunior García Aguilera le nekateri izmed stotin Kubancev, ki se soočajo s krivicami in represijo kubanskega režima;

| C. | ker so samovoljno pridržani ves čas izolirani, med drugim v samicah, izpostavljeni krutemu mučenju ter nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju, prav tako pa jim niso dovoljeni stiki z odvetniki in nimajo ustrezne zdravstvene oskrbe; ker so nekateri pridržani v zaporih daleč od doma, zato jih družine ne morejo obiskovati; ker jih ima več zdravstvene težave, zaradi česar je njihova izpustitev še toliko nujnejša; |
| --- | --- |

C.

ker so samovoljno pridržani ves čas izolirani, med drugim v samicah, izpostavljeni krutemu mučenju ter nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju, prav tako pa jim niso dovoljeni stiki z odvetniki in nimajo ustrezne zdravstvene oskrbe; ker so nekateri pridržani v zaporih daleč od doma, zato jih družine ne morejo obiskovati; ker jih ima več zdravstvene težave, zaradi česar je njihova izpustitev še toliko nujnejša;

| D. | ker se številni drugi, ki so pobegnili iz države ali so jo morali zapustiti pod prisilo, ne smejo vrniti in bodo za zdaj morali ostati v izgnanstvu; ker so štirje poročevalci OZN prisilno izseljevanje oporečnikov s Kube že obsodili kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

D.

ker se številni drugi, ki so pobegnili iz države ali so jo morali zapustiti pod prisilo, ne smejo vrniti in bodo za zdaj morali ostati v izgnanstvu; ker so štirje poročevalci OZN prisilno izseljevanje oporečnikov s Kube že obsodili kot kaznivo dejanje;

| E. | ker so platforma Archipielago in druge skupine civilne družbe 21. septembra 2021 pristojne organe javno in transparentno zaprosile za dovoljenje, da 15. novembra 2021 organizirajo mirne demonstracije za človekove pravice in izpustitev političnih zapornikov v državi; ker so kubanske oblasti načrtovane proteste prepovedale, češ da so nezakoniti, in ne priznavajo, da so razlogi za demonstracije upravičeni; |
| --- | --- |

E.

ker so platforma Archipielago in druge skupine civilne družbe 21. septembra 2021 pristojne organe javno in transparentno zaprosile za dovoljenje, da 15. novembra 2021 organizirajo mirne demonstracije za človekove pravice in izpustitev političnih zapornikov v državi; ker so kubanske oblasti načrtovane proteste prepovedale, češ da so nezakoniti, in ne priznavajo, da so razlogi za demonstracije upravičeni;

| F. | ker so kubanske oblasti na predvečer mirnih demonstracij, načrtovanih za 15. novembra 2021, preklicale akreditacijo novinarjev, ki na Kubi delajo za špansko tiskovno agencijo EFE, kar je bil očiten poskus, da bi zajezile prost pretok verodostojnih informacij v tujino; |
| --- | --- |

F.

ker so kubanske oblasti na predvečer mirnih demonstracij, načrtovanih za 15. novembra 2021, preklicale akreditacijo novinarjev, ki na Kubi delajo za špansko tiskovno agencijo EFE, kar je bil očiten poskus, da bi zajezile prost pretok verodostojnih informacij v tujino;

| G. | ker je kubanska država dolžna priznati, zaščititi in zagotoviti pravico do mirnega zbiranja in svobodo izražanja brez diskriminacije zaradi političnih stališč; ker je bistvenega pomena, da uradniki državnih organov pregona strogo spoštujejo mednarodne standarde človekovih pravic in načela zakonitosti, izjemnosti, sorazmernosti in nujnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je kubanska država dolžna priznati, zaščititi in zagotoviti pravico do mirnega zbiranja in svobodo izražanja brez diskriminacije zaradi političnih stališč; ker je bistvenega pomena, da uradniki državnih organov pregona strogo spoštujejo mednarodne standarde človekovih pravic in načela zakonitosti, izjemnosti, sorazmernosti in nujnosti;

| H. | ker je Parlament 5. julija 2017 odobril sporazum o političnem dialogu in sodelovanju, vendar je to jasno pogojil z izboljšavami na področju človekovih pravic in demokracije na Kubi ter vključil tudi klavzulo o začasni prekinitvi izvajanja v primeru kršitev; ker je 26. februarja 2021 med EU in Kubo potekal tretji uradni dialog o človekovih pravicah v okviru sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; ker sta udeleženi strani razpravljali o svobodi mirnega zbiranja in združevanja; ker je EU v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic poudarila, da je pomembno vsem državljanom omogočiti dejavno sodelovanje v družbi prek organizacij in združenj civilne družbe; ker je EU opozorila, da je treba spoštovati obveznosti po mednarodnem pravu na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament 5. julija 2017 odobril sporazum o političnem dialogu in sodelovanju, vendar je to jasno pogojil z izboljšavami na področju človekovih pravic in demokracije na Kubi ter vključil tudi klavzulo o začasni prekinitvi izvajanja v primeru kršitev; ker je 26. februarja 2021 med EU in Kubo potekal tretji uradni dialog o človekovih pravicah v okviru sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; ker sta udeleženi strani razpravljali o svobodi mirnega zbiranja in združevanja; ker je EU v skladu z mednarodnim pravom na področju človekovih pravic poudarila, da je pomembno vsem državljanom omogočiti dejavno sodelovanje v družbi prek organizacij in združenj civilne družbe; ker je EU opozorila, da je treba spoštovati obveznosti po mednarodnem pravu na področju človekovih pravic;

| I. | ker mora vsak politični dialog vključevati neposredno in intenzivno udeležbo neodvisne civilne družbe in vseh opozicijskih političnih akterjev brez omejitev, kot je poudarjeno v členu 36 sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; |
| --- | --- |

I.

ker mora vsak politični dialog vključevati neposredno in intenzivno udeležbo neodvisne civilne družbe in vseh opozicijskih političnih akterjev brez omejitev, kot je poudarjeno v členu 36 sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju;

| J. | ker je Parlament že večkrat obsodil kršitve človekovih pravic na Kubi in opozoril na nespoštovanje členov 1(5), 2(c), 5, 22 in 43(2) sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kubo, podpisanega leta 2016, s katerim se je kubanska vlada zavezala spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament že večkrat obsodil kršitve človekovih pravic na Kubi in opozoril na nespoštovanje členov 1(5), 2(c), 5, 22 in 43(2) sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju med Evropsko unijo in Kubo, podpisanega leta 2016, s katerim se je kubanska vlada zavezala spoštovanju človekovih pravic;

| K. | ker je Parlament nagrado Saharova za svobodo misli že trikrat podelil kubanskim aktivistom, in sicer Oswaldu Payaju leta 2002, Damam v belem leta 2005 in Guillermu Fariñasu leta 2010; ker so dobitniki nagrade Saharova in njihovi sorodniki še vedno pogosto žrtve nadlegovanja in ustrahovanja, prav tako pa se jim preprečuje, da bi odpotovali iz države in se udeležili mednarodnih prireditev; ker sta dobitnika nagrade Saharova Berta Soler, voditeljica Dam v belem, in Guillermo Fariñas 8. decembra 2021 poslala pismo visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, v katerem sta predlagala, da bi se nagradi odrekla, če se Evropska služba za zunanje delovanje v bližnji prihodnosti ne bo zavzela za civilno družbo, medtem ko se na Kubi dogajajo hudodelstva zoper človečnost; ker je bil Guillermo Fariñas 9. decembra 2021 ugrabljen in proti svoji volji odpeljan v bolnišnico; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament nagrado Saharova za svobodo misli že trikrat podelil kubanskim aktivistom, in sicer Oswaldu Payaju leta 2002, Damam v belem leta 2005 in Guillermu Fariñasu leta 2010; ker so dobitniki nagrade Saharova in njihovi sorodniki še vedno pogosto žrtve nadlegovanja in ustrahovanja, prav tako pa se jim preprečuje, da bi odpotovali iz države in se udeležili mednarodnih prireditev; ker sta dobitnika nagrade Saharova Berta Soler, voditeljica Dam v belem, in Guillermo Fariñas 8. decembra 2021 poslala pismo visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, v katerem sta predlagala, da bi se nagradi odrekla, če se Evropska služba za zunanje delovanje v bližnji prihodnosti ne bo zavzela za civilno družbo, medtem ko se na Kubi dogajajo hudodelstva zoper človečnost; ker je bil Guillermo Fariñas 9. decembra 2021 ugrabljen in proti svoji volji odpeljan v bolnišnico;

| 1. | najostreje obsoja sistematične zlorabe protestnikov, političnih oporečnikov, verskih voditeljev, zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih umetnikov in drugih, vključno z njihovim samovoljnim pridržanjem in neupravičenim omejevanjem njihovega gibanja in komunikacije, kot so hišni pripor in nadzor, ter mučenje in slabo ravnanje kubanske vlade; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi Joséja Daniela Ferrera, pripadnice gibanja Dame v belem Aymare Nieto, Maykela Castilla, Luisa Roblesa, Félixa Navarra, Luisa Manuela Otera, pastorja Lorenza Rosalesa Fajarda in Andyja Duniera Garcíe ter vseh, ki so pridržani zaradi uresničevanja pravice do svobode izražanja in mirnega zbiranja; poziva kubanske oblasti, naj umaknejo nepoštene kazenske obtožbe in dovolijo, da se osebe v izgnanstvu, na primer Yunior García, vrnejo v svojo državo; obsoja, da kubanska vlada sistematično uporablja prisilno izseljevanje iz razlogov vesti; obsoja nedavno ugrabitev in samovoljno pridržanje dobitnika nagrade Saharova Guillerma Fariñasa, in čeprav je bil nedavno izpuščen, poziva, naj se končajo nenehne samovoljne aretacije in nadlegovanje, ki mu je izpostavljen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja mučenje ter nečloveško, ponižujoče in slabo ravnanje kubanskih oblasti; poziva, naj se ti primeri takoj in nepristransko raziščejo in naj družine žrtev dobijo takojšen dostop do njih, žrtve pa zdravstveno oskrbo po lastni izbiri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zahteva verodostojna zagotovila za pravico do poštenega sojenja in neodvisnost sodstva ter poziva, naj se osebam, ki jim je bila odvzeta prostost, omogoči dostop do neodvisnega odvetnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kubanske oblasti, naj nemudoma prenehajo izvajati represivno politiko, ki ohranja kulturo strahu in preprečuje vse oblike dialoga, pa tudi svobodo izražanja in zbiranja; obsoja nenehne represivne in ustrahovalne strategije Kube, s katerimi poskuša ovirati pobude civilne družbe za demokracijo, kot je državljanski pohod, sklican za 15. novembra 2021, do katerega ni prišlo zaradi groženj, nadlegovanja, obleganja, pridržanja in številnih drugih represivnih ukrepov proti civilistom; poudarja, da je treba vedno braniti in spoštovati temeljne pravice, kot so svoboda izražanja, združevanja in zbiranja; poziva kubanske oblasti, naj v vsakem trenutku zagotovijo pravico do svobode izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, tako da v državi dovolijo mirne demonstracije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da kubanske oblasti zagotovijo spoštovanje ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic prebivalstva, da bi imelo boljši dostop do hrane in zdravil, ter se učinkovito odzovejo na pandemijo covida-19; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva kubanske oblasti, naj posebni poročevalki OZN za svobodo mnenja in izražanja ter posebni poročevalki OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic nemudoma omogočijo vstop v državo, da bi lahko dokumentirali razmere na področju človekovih pravic na Kubi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poziva države članice, Evropsko službo za zunanje delovanje in njeno delegacijo na Kubi, naj odločno in javno obsodijo samovoljno pridržanje in zaprtje Joséja Daniela Ferrera, Aymare Nieto, Maykela Castilla, Luisa Manuela Otera, Luisa Roblesa, Félixa Navarra, pastorja Lorenza Rosalesa Fajarda in Andyja Duniera Garcíe in na stotine miroljubnih protestnikov, ki so zaprti zaradi demonstracij 11. julija in 15. novembra 2021, ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zaščito demokracije in človekovih pravic; odločno podpira umetnike, ki so se bili prisiljeni izseliti, ter novinarje, zagovornike človekovih pravic ter družbene in politične aktiviste, ki so jih izgnali s Kube, kot je Yunior García Aguilera; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva kubanske oblasti, naj omogočijo vstop delegaciji EU in predstavnikom držav članic ter neodvisnim organizacijam za človekove pravice, da bi spremljali sojenja in v zaporih obiskali na stotine aktivistov in navadnih Kubancev, ki so še vedno pridržani zaradi uveljavljanja pravice do svobode izražanja in zbiranja, vključno s tistimi, ki so obtoženi po določbah kazenskega zakonika, kot so „zaničevanje“, „odpor“ in „napeljevanje h kaznivemu dejanju“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva kubansko vlado, naj svojo politiko na področju človekovih pravic uskladi z mednarodnimi standardi, opredeljenimi v listinah, deklaracijah in mednarodnih instrumentih, katerih podpisnica je Kuba, ter omogoči civilni družbi in opozicijskim političnim akterjem dejavno sodelovanje v političnem in družbenem življenju brez omejitev, pri tem pa naj zagotavlja in uresničuje temeljne svoboščine; poziva kubanske oblasti, naj prisluhnejo glasu svojih državljanov in sodelujejo v demokratičnem nacionalnem procesu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja samovoljni preklic novinarskih akreditacij tiskovne agencije EFE in vsako samovoljno omejevanje dela mednarodnih in kubanskih dopisnikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da močno podpira zagovornike človekovih pravic na Kubi in njihovo delo; poziva vse predstavnike držav članic, naj med srečanji s kubanskimi oblastmi izpostavijo vprašanje človekovih pravic in okrepijo svojo podporo pravi in neodvisni civilni družbi ter naj se ob obisku Kube sestanejo z dobitniki nagrade Saharova, da bi zagotovili dosledno notranje in zunanje izvajanje politike EU o človekovih pravicah ter okrepili sodelovanje predstavnikov neodvisne civilne družbe in izboljšali delo zagovornikov človekovih pravic; obžaluje, da so bili kubanski in evropski neodvisni predstavniki civilne družbe izključeni iz sodelovanja v dialogu, ki je zavezujoč v skladu z določbami sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; obžaluje, da so med Evropsko službo za zunanje delovanje in Evropskim parlamentom razlike v stališčih in politikah do Kube, in odločno poziva ESZD, naj kubanske civilne družbe ne pusti na cedilu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | močno obžaluje, da kubanske oblasti Evropskemu parlamentu, njegovim delegacijam in nekaterim političnim skupinam ne dovolijo obiskati Kube, čeprav je Parlament odobril sklenitev sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju; poziva jih, naj jim nemudoma omogočijo vstop v državo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da morajo vse strani izpolniti zavezujoče določbe sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju ter resolucije z dne 5. julija 2017; v zvezi s tem opozarja, da mora ves dialog med Evropsko unijo in kubansko civilno družbo o možnostih financiranja potekati le z neodvisnimi organizacijami civilne družbe, pri čemer je treba zagotoviti, da se s sredstvi ne bo financiral kubanski režim in da so namenjena izboljšanju življenjskega standarda Kubancev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje, da se kljub sprejetju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju stanje demokracije in človekovih pravic ni izboljšalo, temveč se je, ravno nasprotno, resno poslabšalo; želi opozoriti, da mora Kuba v skladu s sporazumom o političnem dialogu in sodelovanju spoštovati in utrditi načela pravne države, demokracije in človekovih pravic; globoko obžaluje, da vsi zgoraj navedeni primeri pomenijo dodatne in trajne kršitve sporazuma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poziva Svet, naj uvede sankcije proti odgovornim za nenehne kršitve človekovih pravic na Kubi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ker je v sporazum o političnem dialogu in sodelovanju vključena klavzula o človekovih pravicah, ki je standardni osnovni element mednarodnih sporazumov EU in omogoča začasno prekinitev izvajanja sporazuma v primeru kršitev določb o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poziva Evropsko unijo, naj uporabi člen 85(3)(b) in pozove k takojšnji seji skupnega odbora, saj kubanska vlada krši sporazum, kar je „posebno nujen primer“, ki lahko privede do prekinitve sporazuma zaradi stalnih, resnih in pomembnih kršitev demokratičnih načel ter nespoštovanja vseh temeljnih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot so določena v Splošni deklaraciji človekovih pravic, ki so bistveni element tega sporazuma, kot je določeno v členu 1(5), in ker jih kljub številnim pozivom vlada ne obravnava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladi in narodni skupščini Republike Kube, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice in vladam držav članic Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0389.

(2)  UL L 337 I, 13.12.2016, str. 1.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/124

---

P9_TA(2021)0511

Prisilno delo v tovarni Linglong in okoljski protesti v Srbiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o prisilnem delu v tovarni Linglong in okoljskih protestih v Srbiji (2021/3020(RSP))

(2022/C 251/13)

Evropski parlament

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srbiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srbiji,

| — | ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. septembra 2013, ter njenega statusa države kandidatke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Srbijo na drugi strani (1), ki je začel veljati 1. septembra 2013, ter njenega statusa države kandidatke,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o Srbiji za leto 2021 z dne 19. oktobra 2021 (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o Srbiji za leto 2021 z dne 19. oktobra 2021 (SWD(2021)0288),

| — | ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 144(5) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je treba Srbijo kot vse države, ki želijo postati članica EU, presojati glede na njene dosežke pri izpolnjevanju in izvajanju ter upoštevanju meril in skupnih vrednot, potrebnih za pristop; |
| --- | --- |

A.

ker je treba Srbijo kot vse države, ki želijo postati članica EU, presojati glede na njene dosežke pri izpolnjevanju in izvajanju ter upoštevanju meril in skupnih vrednot, potrebnih za pristop;

| B. | ker so načela demokracije, človekovih pravic in pravne države temeljne vrednote EU ter so v središču širitvenega in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker je treba izvesti trajne reforme, da bo mogoče premagati velike izzive na teh področjih; |
| --- | --- |

B.

ker so načela demokracije, človekovih pravic in pravne države temeljne vrednote EU ter so v središču širitvenega in stabilizacijsko-pridružitvenega procesa; ker je treba izvesti trajne reforme, da bo mogoče premagati velike izzive na teh področjih;

| C. | ker mora Srbija doseči nepovraten napredek pri upoštevanju, zagovarjanju in varovanju vrednot spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker mora Srbija doseči nepovraten napredek pri upoštevanju, zagovarjanju in varovanju vrednot spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic;

| D. | ker je stanje glede svobode izražanja in neodvisnosti medijev še vedno zelo zaskrbljujoče in ga je treba prednostno obravnavati; |
| --- | --- |

D.

ker je stanje glede svobode izražanja in neodvisnosti medijev še vedno zelo zaskrbljujoče in ga je treba prednostno obravnavati;

| E. | ker Srbija sklepa vse več pogodb z velikimi kitajskimi industrialci in Kitajski dodeljuje vse več pravnih privilegijev, čeprav je to v nasprotju s pravom EU; ker sporazum med Beogradom in Pekingom o zaposlovanju tujcev omogoča, da se v Srbiji uporablja kitajsko delovno pravo; ker so mediji marca 2021 poročali o slabem ravnanju z zaposlenimi v kitajskem podjetju Zijin Mining, ki je leta 2018 prevzelo rudnik bakra v vzhodni Srbiji, pri čemer so ostali brez potnih listov in živeli v negotovih razmerah; |
| --- | --- |

E.

ker Srbija sklepa vse več pogodb z velikimi kitajskimi industrialci in Kitajski dodeljuje vse več pravnih privilegijev, čeprav je to v nasprotju s pravom EU; ker sporazum med Beogradom in Pekingom o zaposlovanju tujcev omogoča, da se v Srbiji uporablja kitajsko delovno pravo; ker so mediji marca 2021 poročali o slabem ravnanju z zaposlenimi v kitajskem podjetju Zijin Mining, ki je leta 2018 prevzelo rudnik bakra v vzhodni Srbiji, pri čemer so ostali brez potnih listov in živeli v negotovih razmerah;

| F. | ker se kitajski proizvajalec pnevmatik Linglong v Zrenjaninu na severu Srbije otepa resnih obtožb glede delovnih pogojev 500 delavcev iz Vietnama; ker ga med drugim obtožujejo kršitev človekovih pravic, trgovine z ljudmi in ogrožanja zdravja in življenja delavcev; ker so delavcem odvzeli potne liste; ker pogodbe zaposlenih v tovarni Linglong vključujejo nepravilnosti v zvezi s plačami, dopusti in delovnim časom, ki kažejo, da so delavce izkoriščali, kar je v nasprotju z veljavnimi predpisi srbske delovne zakonodaje; |
| --- | --- |

F.

ker se kitajski proizvajalec pnevmatik Linglong v Zrenjaninu na severu Srbije otepa resnih obtožb glede delovnih pogojev 500 delavcev iz Vietnama; ker ga med drugim obtožujejo kršitev človekovih pravic, trgovine z ljudmi in ogrožanja zdravja in življenja delavcev; ker so delavcem odvzeli potne liste; ker pogodbe zaposlenih v tovarni Linglong vključujejo nepravilnosti v zvezi s plačami, dopusti in delovnim časom, ki kažejo, da so delavce izkoriščali, kar je v nasprotju z veljavnimi predpisi srbske delovne zakonodaje;

| G. | ker so pred kratkim poročali o obsežnih okoljskih protestih po vsej Srbiji zaradi naglega sprejetja dveh zakonov, in sicer zakona o referendumih in ljudski pobudi ter zakona o razlastitvi zemljišč; ker naj bi slednji zakon odpiral vrata spornim tujim naložbenim projektom, kot je rudnik Rio Tinto, ki močno vplivajo na okolje; ker so državljani Srbije uveljavljali svojo temeljno človekovo pravico do mirnega zbiranja; ker policijske organe glasno obtožujejo, da so kršili svojo obveznost varovanja življenj, pravic in svoboščin državljanov ter varstva pravne države; ker se je policija odzvala precej nasilno in aretirala več protestnikov; ker so protestnike napadle neidentificirane oborožene skupine, huligani in buldožerji; |
| --- | --- |

G.

ker so pred kratkim poročali o obsežnih okoljskih protestih po vsej Srbiji zaradi naglega sprejetja dveh zakonov, in sicer zakona o referendumih in ljudski pobudi ter zakona o razlastitvi zemljišč; ker naj bi slednji zakon odpiral vrata spornim tujim naložbenim projektom, kot je rudnik Rio Tinto, ki močno vplivajo na okolje; ker so državljani Srbije uveljavljali svojo temeljno človekovo pravico do mirnega zbiranja; ker policijske organe glasno obtožujejo, da so kršili svojo obveznost varovanja življenj, pravic in svoboščin državljanov ter varstva pravne države; ker se je policija odzvala precej nasilno in aretirala več protestnikov; ker so protestnike napadle neidentificirane oborožene skupine, huligani in buldožerji;

| H. | ker se je srbska vlada odločila, da zakon o razlastitvi zemljišč umakne iz parlamentarnega postopka, potem ko ga je predsednik vrnil v ponovno preučitev; ker bo vlada po široki javni razpravi analizirala zakon in uvedla spremembe; ker je narodna skupščina 10. decembra 2021 sprejela dopolnitve zakona o referendumih in ljudski pobudi, ki se nanašajo na potrjevanje podpisov in odpravo pristojbine za preverjanje podpisov; |
| --- | --- |

H.

ker se je srbska vlada odločila, da zakon o razlastitvi zemljišč umakne iz parlamentarnega postopka, potem ko ga je predsednik vrnil v ponovno preučitev; ker bo vlada po široki javni razpravi analizirala zakon in uvedla spremembe; ker je narodna skupščina 10. decembra 2021 sprejela dopolnitve zakona o referendumih in ljudski pobudi, ki se nanašajo na potrjevanje podpisov in odpravo pristojbine za preverjanje podpisov;

| I. | ker obtožbe o ustrahovanju in fizičnih napadih na medijske delavce, aktiviste, organizacije civilne družbe in nevladne organizacije letijo tako na račun tovarne pnevmatik Linglong kot tudi na račun okoljskih protestov; |
| --- | --- |

I.

ker obtožbe o ustrahovanju in fizičnih napadih na medijske delavce, aktiviste, organizacije civilne družbe in nevladne organizacije letijo tako na račun tovarne pnevmatik Linglong kot tudi na račun okoljskih protestov;

| J. | ker se je 14. decembra 2021 na medvladni konferenci začel četrti sklop pristopnih pogajanj s Srbijo; |
| --- | --- |

J.

ker se je 14. decembra 2021 na medvladni konferenci začel četrti sklop pristopnih pogajanj s Srbijo;

| 1. | je močno zaskrbljen zaradi domnevnega prisilnega dela, kršitev človekovih pravic in trgovine z ljudmi pri približno 500 vietnamskih delavcih v kitajski tovarni pnevmatik Linglong v Srbiji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva srbske oblasti, naj skrbno raziščejo primer in zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic v tovarni, zlasti pravic delavcev, in naj EU posredujejo ugotovitve preiskav ter storilce privedejo pred sodišče; poziva jih tudi, naj nevladnim organizacijam, organizacijam civilne družbe, uradnikom EU in uradnikom drugih mednarodnih organizacij omogočijo prost, smiseln in neoviran dostop do tovarne Linglong v Zrenjaninu in prostorov, kjer so nastanjeni vietnamski delavci; poziva delegacijo Evropske unije v Republiki Srbiji, naj pozorno spremlja te postopke in usodo 500 vietnamskih delavcev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Srbijo, naj izboljša usklajenost z delovnim pravom EU, sprejme nov zakon o pravici do stavke, prepreči neprijavljeno delo in spremeni zakon o inšpekcijskih pregledih, da bo skladen z ustreznimi konvencijami Mednarodne organizacije dela, ki jih je Srbija ratificirala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža močno zaskrbljenost zaradi resnih težav s korupcijo in pravno državo na področju okolja, splošnega pomanjkanja preglednosti ter ocen okoljskega in socialnega učinka infrastrukturnih projektov, med katerimi so tudi takšni, ki se financirajo s kitajskimi naložbami in posojili, ter projekti multinacionalnih družb, kot je Rio Tinto; v zvezi s tem ugotavlja, da je bil v pristopnih pogajanjih z EU odprt sklop 4 o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti; poziva EU in srbske oblasti, naj ukrepajo v zvezi z upravičenimi pomisleki, izraženimi med okoljskimi protesti, in naj te težave nujno obravnavajo med pogajanji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izraža zaskrbljenost zaradi vse večjega vpliva Kitajske v Srbiji in na Zahodnem Balkanu; poziva Srbijo, naj okrepi svoje standarde pravne skladnosti v zvezi s kitajskimi poslovnimi dejavnostmi; poudarja, da bi morala srbska delovna in okoljska zakonodaja veljati tudi za kitajska podjetja, ki poslujejo v državi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža močno zaskrbljenost zaradi naraščajočega nasilja ekstremističnih in huliganskih skupin na miroljubnih okoljskih demonstracijah; obžaluje, da je policija zoper protestnike uporabila silo; obsoja nasilno vedenje huliganov do miroljubnih protestnikov; odločno obsoja sleherno kršitev temeljne pravice do mirnega zbiranja; poudarja, da je svoboda zbiranja človekova pravica; poziva srbske oblasti, naj natančno preiščejo nedavne množične proteste, na katerih je policija domnevno prekoračila svoja pooblastila oziroma ni zaščitila protestnikov pred nasiljem in ni obvarovala njihove človekove pravice do mirnega zbiranja; poziva srbske oblasti, naj javno obsodijo dejanja teh huliganov proti protestnikom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | v zvezi s tem obsoja tudi vlogo huliganskih skupin pri zaščiti stenske poslikave obsojenega vojnega zločinca Ratka Mladića v Beogradu in s tem povezanih incidentov, ki so razkrili tesne vezi med huligani in policijo; je zaskrbljen, ker oblasti očitno niso pripravljene omogočiti, da se poslikava odstrani, kar je v nasprotju z željami stanovalcev stavbe in uradnimi občinskimi odločitvami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža zaskrbljenost, ker sta za odprto razpravo o zakonu o referendumih in ljudski pobudi ter spremembah zakona o razlastitvi zemljišč na voljo le omejena čas in prostor; je seznanjen z odločitvijo o umiku in ponovni preučitvi zakona o razlastitvi zemljišč ter s sprejetimi spremembami zakona o referendumih in ljudski pobudi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da se na dolgi rok kaže trend pristranskosti medijev in da se vse bolj brišejo meje med dejavnostmi državnih uradnikov, policije in strankarskih politikov; obžaluje, da je svoboda medijev nazadovala ter da so člani parlamentarne opozicije, neodvisni intelektualci, nevladne organizacije, novinarji in vidnejši posamezniki vse pogosteje tarča žaljivk, ustrahovanja in celo sovražnega govora, tudi s strani članov vladajočih strank, ki imajo izredno pomembno odgovornost, da se do vseh predstavnikov medijev vedejo spoštljivo; poziva srbske oblasti, naj nemudoma ukrepajo, da bi zagotovile svobodo izražanja in neodvisnost medijev ter omogočile ustrezno preiskavo teh primerov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da delo organizacij civilne družbe in nevladnih organizacij poteka v okolju, v katerem kritika ni dovoljena; obžaluje, da je bilo mogoče na televizijskem kanalu pod pokroviteljstvom vlade pred kratkim spremljati napad na vodjo Združene srbske opozicije Mariniko Tepić zaradi njenega etničnega porekla; poziva srbske oblasti, naj ukrepajo proti krčenju prostora za civilno družbo in neodvisne medije ter jim omogočijo, da bodo lahko delali brez omejitev, med katere sodita tudi njihovo ustrahovanje ali kriminalizacija; poziva oblasti, naj začnejo čim prej vzpostavljati ozračje, ki bo spodbudno do dejavnosti organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj začneta tesneje sodelovati s civilno družbo, nevladnimi organizacijami in neodvisnimi mediji na terenu ter jih odločneje podpreta; znova izraža podporo delu demokratičnih evropskih političnih fundacij, ki si prizadevajo okrepiti demokratične procese v Srbiji in spodbujati novo generacijo političnih voditeljev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva srbsko vlado, naj se posveti učinkovitim in preverljivim temeljnim reformam ter obravnava strukturne reforme in pomanjkljivosti na področjih pravne države, temeljnih pravic, svobode medijev, boja proti korupciji ter delovanja demokratičnih institucij in javne uprave; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dejstvo, da članstvo v EU ostaja strateški cilj Srbije in je med prednostnimi nalogami vlade; spodbuja srbske oblasti, naj v javni razpravi bolj dejavno in nedvoumno izražajo svojo zavezanost evropskim vrednotam, ter pričakuje, da se bo Srbija jasno in nedvoumno z besedami in dejanji zavezala, da bo vidno in preverljivo izpolnjevala svoje obveznosti za pristop k EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pričakuje, da se bodo pogajanja o sklopu 4 o zeleni agendi in trajnostni povezljivosti (poglavja 14, 15, 21 in 27) začela z novim zagonom za popolno izvajanje standardov EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter predsedniku, vladi in parlamentu Srbije. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL L 278, 18.10.2013, str. 16.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/127 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/127

---

P9_TA(2021)0512

Temeljne pravice in pravna država v Sloveniji, zlasti zamuda pri imenovanju evropskih delegiranih tožilcev

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o temeljnih pravicah in pravni državi v Sloveniji, zlasti zamudi pri imenovanju evropskih delegiranih tožilcev (2021/2978(RSP))

(2022/C 251/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 86, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 86,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o stanju pravne države za leto 2020 z dne 30. septembra 2020 (COM(2020)0580) in poročila o stanju pravne države za leto 2021 z dne 20. julija 2021 (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o stanju pravne države za leto 2020 z dne 30. septembra 2020 (COM(2020)0580) in poročila o stanju pravne države za leto 2021 z dne 20. julija 2021 (COM(2021)0700),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (uredba o pogojevanju s pravno državo) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (uredba o pogojevanju s pravno državo) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (4),

| — | ob upoštevanju poročila o misiji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 17. novembra 2021 po obisku ad hoc delegacije v Sloveniji od 13. do 15. oktobra 2021, katere naloga je bila oceniti spoštovanje vrednot EU in pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o misiji Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve z dne 17. novembra 2021 po obisku ad hoc delegacije v Sloveniji od 13. do 15. oktobra 2021, katere naloga je bila oceniti spoštovanje vrednot EU in pravne države,

| — | ob upoštevanju dela skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic pri Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic pri Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 25. novembra 2020 o madžarskem vmešavanju v medije v Sloveniji in Severni Makedoniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta 25. novembra 2020 o madžarskem vmešavanju v medije v Sloveniji in Severni Makedoniji,

| — | ob upoštevanju pisem, ki jih je Komisija 15. februarja, 29. aprila in 23. junija 2021 poslala ministru za pravosodje in v katerih je izrazila določene pomisleke o zaključku nacionalnega postopka za imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev, ki je še potekal, in izrazila dvom o ustreznem izvajanju tega postopka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem, ki jih je Komisija 15. februarja, 29. aprila in 23. junija 2021 poslala ministru za pravosodje in v katerih je izrazila določene pomisleke o zaključku nacionalnega postopka za imenovanje dveh evropskih delegiranih tožilcev, ki je še potekal, in izrazila dvom o ustreznem izvajanju tega postopka,

| — | ob upoštevanju pisma, ki ga je minister za zunanje zadeve Republike Slovenije 4. maja 2020 poslal komisarju za pravosodje v odziv na pripravo prvega letnega poročila Komisije o pravni državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma, ki ga je minister za zunanje zadeve Republike Slovenije 4. maja 2020 poslal komisarju za pravosodje v odziv na pripravo prvega letnega poročila Komisije o pravni državi,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika vlade Republike Slovenije predsedniku Komisije z dne 23. februarja 2021 v okviru priprav na slovensko predsedovanje Svetu EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika vlade Republike Slovenije predsedniku Komisije z dne 23. februarja 2021 v okviru priprav na slovensko predsedovanje Svetu EU,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker so temeljne vrednote Evropske unije v skladu s členom 2 PEU spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, ker so te vrednote skupne vsem državam članicam in ker jih morajo EU in vse države članice spoštovati v vseh svojih politikah; |
| --- | --- |

A.

ker so temeljne vrednote Evropske unije v skladu s členom 2 PEU spoštovanje človekovega dostojanstva, svoboda, demokracija, enakost, pravna država in spoštovanje človekovih pravic, ker so te vrednote skupne vsem državam članicam in ker jih morajo EU in vse države članice spoštovati v vseh svojih politikah;

| B. | ker je pravna država ena od vrednot, na katerih temelji Unija; ker je Komisija skupaj s Parlamentom in Svetom v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje načela pravne države kot temeljne vrednote Unije in za spoštovanje prava, vrednot in načel EU in ravnanje v skladu z njimi; |
| --- | --- |

B.

ker je pravna država ena od vrednot, na katerih temelji Unija; ker je Komisija skupaj s Parlamentom in Svetom v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje načela pravne države kot temeljne vrednote Unije in za spoštovanje prava, vrednot in načel EU in ravnanje v skladu z njimi;

| C. | ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za pravno državo ter varovanje temeljnih pravic in državljanskih svoboščin državljanov EU; |
| --- | --- |

C.

ker je učinkovit, neodvisen in nepristranski pravosodni sistem bistven za pravno državo ter varovanje temeljnih pravic in državljanskih svoboščin državljanov EU;

| D. | ker je bila Uredba (EU) 2017/1939 o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva na podlagi okrepljenega sodelovanja med 22 državami članicami, vključno s Slovenijo, sprejeta 12. oktobra 2017 in je začela veljati 20. novembra 2017; ker je Evropsko javno tožilstvo neodvisno in decentralizirano tožilstvo Evropske unije, pristojno za preiskovanje, pregon in vlaganje obtožnih aktov v zvezi s kaznivimi dejanji v škodo proračuna EU, kot so goljufije, korupcija in resne čezmejne goljufije na področju DDV; |
| --- | --- |

D.

ker je bila Uredba (EU) 2017/1939 o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva na podlagi okrepljenega sodelovanja med 22 državami članicami, vključno s Slovenijo, sprejeta 12. oktobra 2017 in je začela veljati 20. novembra 2017; ker je Evropsko javno tožilstvo neodvisno in decentralizirano tožilstvo Evropske unije, pristojno za preiskovanje, pregon in vlaganje obtožnih aktov v zvezi s kaznivimi dejanji v škodo proračuna EU, kot so goljufije, korupcija in resne čezmejne goljufije na področju DDV;

| E. | ker je Evropsko javno tožilstvo organizirano na centralni in nacionalni ravni; ker decentralizirano raven sestavljajo evropski delegirani tožilci v sodelujočih državah EU, ki obravnavajo zadeve ter opravljajo preiskave in pregon v državah članicah izvora; ker so evropski delegirani tožilci sestavni del Evropskega javnega tožilstva in kot taki funkcionalno in pravno neodvisni pri preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj v pristojnosti Evropskega javnega tožilstva; |
| --- | --- |

E.

ker je Evropsko javno tožilstvo organizirano na centralni in nacionalni ravni; ker decentralizirano raven sestavljajo evropski delegirani tožilci v sodelujočih državah EU, ki obravnavajo zadeve ter opravljajo preiskave in pregon v državah članicah izvora; ker so evropski delegirani tožilci sestavni del Evropskega javnega tožilstva in kot taki funkcionalno in pravno neodvisni pri preiskovanju in pregonu kaznivih dejanj v pristojnosti Evropskega javnega tožilstva;

| F. | ker je Evropsko javno tožilstvo 1. junija 2021 prevzelo preiskovalne in tožilske naloge, ki so bile nanj prenesene z Uredbo (EU) 2017/1939; ker bi morala biti pred 1. junijem 2021 za vsako državo članico imenovana vsaj dva evropska delegirana tožilca; ker je Slovenija kot zadnja sodelujoča država delegirana tožilca z veliko zamudo imenovala 22. novembra 2021; ker je bilo po mnenju slovenske vlade to imenovanje le začasno, dokler ne bo zaključen nacionalni izbirni postopek; ker je kolegij EJT 24. novembra 2021 ta dva evropska delegirana tožilca iz Slovenije imenoval za obdobje petih let; ker država članica brez soglasja evropskega glavnega tožilca ne more razrešiti evropskega delegiranega tožilca ali proti njemu sprejeti disciplinskega ukrepa iz razlogov, povezanih z njegovimi pristojnostmi na podlagi uredbe o EJT; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropsko javno tožilstvo 1. junija 2021 prevzelo preiskovalne in tožilske naloge, ki so bile nanj prenesene z Uredbo (EU) 2017/1939; ker bi morala biti pred 1. junijem 2021 za vsako državo članico imenovana vsaj dva evropska delegirana tožilca; ker je Slovenija kot zadnja sodelujoča država delegirana tožilca z veliko zamudo imenovala 22. novembra 2021; ker je bilo po mnenju slovenske vlade to imenovanje le začasno, dokler ne bo zaključen nacionalni izbirni postopek; ker je kolegij EJT 24. novembra 2021 ta dva evropska delegirana tožilca iz Slovenije imenoval za obdobje petih let; ker država članica brez soglasja evropskega glavnega tožilca ne more razrešiti evropskega delegiranega tožilca ali proti njemu sprejeti disciplinskega ukrepa iz razlogov, povezanih z njegovimi pristojnostmi na podlagi uredbe o EJT;

| G. | ker je minister za pravosodje po imenovanju dveh delegiranih tožilcev EJT napovedal zakonodajno spremembo, ki jo je pripravil urad predsednika vlade in je bila sprejeta po hitrem postopku brez običajnega posvetovanja s strokovnjaki; ta določa diskrecijsko pravico ministrstva za pravosodje, da predlaga kandidate v primeru, da se na javni poziv prijavi nezadostno število kandidatov, s čimer se je pristojnost z državnega tožilskega sveta prenesla na vlado; |
| --- | --- |

G.

ker je minister za pravosodje po imenovanju dveh delegiranih tožilcev EJT napovedal zakonodajno spremembo, ki jo je pripravil urad predsednika vlade in je bila sprejeta po hitrem postopku brez običajnega posvetovanja s strokovnjaki; ta določa diskrecijsko pravico ministrstva za pravosodje, da predlaga kandidate v primeru, da se na javni poziv prijavi nezadostno število kandidatov, s čimer se je pristojnost z državnega tožilskega sveta prenesla na vlado;

| H. | ker prehodne določbe te iste zakonodajne spremembe omogočajo zamenjavo delegiranih tožilcev v EJT v treh mesecih po uveljavitvi zakona; |
| --- | --- |

H.

ker prehodne določbe te iste zakonodajne spremembe omogočajo zamenjavo delegiranih tožilcev v EJT v treh mesecih po uveljavitvi zakona;

| I. | ker so državni tožilci del pravosodnega sistema in imajo ključno vlogo pri zaščiti pravne države; ker je bistveno, da so javni tožilci neodvisni ter sposobni opravljati svoje naloge in dolžnosti brez neupravičenega vmešavanja ali pritiska; ker je v Sloveniji trenutno zasedenih le 206 od 258 razpoložljivih delovnih mest za tožilce; ker vsaj 15 novoizvoljenih državnih tožilcev čaka, da jih vlada imenuje; ker je Komisija v poglavju o Sloveniji v poročilu o stanju pravne države za leto 2021 navedla, da imenovanja državnih tožilcev neupravičeno zamujajo; |
| --- | --- |

I.

ker so državni tožilci del pravosodnega sistema in imajo ključno vlogo pri zaščiti pravne države; ker je bistveno, da so javni tožilci neodvisni ter sposobni opravljati svoje naloge in dolžnosti brez neupravičenega vmešavanja ali pritiska; ker je v Sloveniji trenutno zasedenih le 206 od 258 razpoložljivih delovnih mest za tožilce; ker vsaj 15 novoizvoljenih državnih tožilcev čaka, da jih vlada imenuje; ker je Komisija v poglavju o Sloveniji v poročilu o stanju pravne države za leto 2021 navedla, da imenovanja državnih tožilcev neupravičeno zamujajo;

| J. | ker je medijska svoboda eden od stebrov in jamstev delujoče demokracije in pravne države; ker so svoboda, pluralnost in neodvisnost medijev ter varnost novinarjev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in obveščanja ter bistvene za demokratično delovanje EU in njenih držav članic; |
| --- | --- |

J.

ker je medijska svoboda eden od stebrov in jamstev delujoče demokracije in pravne države; ker so svoboda, pluralnost in neodvisnost medijev ter varnost novinarjev ključni sestavni deli pravice do svobode izražanja in obveščanja ter bistvene za demokratično delovanje EU in njenih držav članic;

| K. | ker je Slovenija na svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2021 uvrščena na 36. mesto (na 18. mesto v EU), kar pomeni, da je padla za štiri mesta z lanskega 32. mesta (5); ker v skladu s poročilom Komisije o stanju pravne države za leto 2021 to pomeni, da se v državi slabšata svoboda medijev in zaščita novinarjev; ker komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v memorandumu z dne 4. junija 2021 ugotavlja, da ima Slovenija živahno medijsko okolje in civilno družbo ter da so državljanske in politične pravice, vključno s svobodo izražanja in svobodo mirnega zbiranja, na splošno pravno in dejansko zaščitene; ker komisarka za človekove pravice ugotavlja tudi, da so se razmere, na katerih temelji svoboda medijev v Sloveniji, v zadnjem letu poslabšale in da je bilo v zadnjih 13 mesecih na platformi Sveta Evrope objavljenih 13 opozoril v zvezi s Slovenijo; ker to pomeni znatno povečanje v primerjavi s prejšnjimi leti (6); |
| --- | --- |

K.

ker je Slovenija na svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2021 uvrščena na 36. mesto (na 18. mesto v EU), kar pomeni, da je padla za štiri mesta z lanskega 32. mesta (5); ker v skladu s poročilom Komisije o stanju pravne države za leto 2021 to pomeni, da se v državi slabšata svoboda medijev in zaščita novinarjev; ker komisarka Sveta Evrope za človekove pravice v memorandumu z dne 4. junija 2021 ugotavlja, da ima Slovenija živahno medijsko okolje in civilno družbo ter da so državljanske in politične pravice, vključno s svobodo izražanja in svobodo mirnega zbiranja, na splošno pravno in dejansko zaščitene; ker komisarka za človekove pravice ugotavlja tudi, da so se razmere, na katerih temelji svoboda medijev v Sloveniji, v zadnjem letu poslabšale in da je bilo v zadnjih 13 mesecih na platformi Sveta Evrope objavljenih 13 opozoril v zvezi s Slovenijo; ker to pomeni znatno povečanje v primerjavi s prejšnjimi leti (6);

| L. | ker ima Slovenska tiskovna agencija (STA) kot nacionalni in javni ponudnik informacij pomembno vlogo pri zagotavljanju medijske svobode in pluralnosti medijev v državi; ker je neodvisnost agencije brez političnega vmešavanja in ob stabilnem financiranju bistvenega pomena za javno službo, ki jo opravlja; ker 3. člen zakona o Slovenski tiskovni agenciji jasno opredeljuje dolžnost države, da zagotovi institucionalno avtonomijo, uredniško neodvisnost in primerno financiranje STA za izvajanje javne službe; |
| --- | --- |

L.

ker ima Slovenska tiskovna agencija (STA) kot nacionalni in javni ponudnik informacij pomembno vlogo pri zagotavljanju medijske svobode in pluralnosti medijev v državi; ker je neodvisnost agencije brez političnega vmešavanja in ob stabilnem financiranju bistvenega pomena za javno službo, ki jo opravlja; ker 3. člen zakona o Slovenski tiskovni agenciji jasno opredeljuje dolžnost države, da zagotovi institucionalno avtonomijo, uredniško neodvisnost in primerno financiranje STA za izvajanje javne službe;

| M. | ker po navedbah komisarke Sveta Evrope za človekove pravice ustrezna zakonodaja v Sloveniji ne obravnava navzkrižja interesov med lastniki medijev in političnimi strankami; ker je preglednost premajhna in ker državni organi nimajo izrecne obveznosti, da poročajo o zneskih, ki jih država ali državna podjetja porabijo za oglaševanje v medijih, zaradi česar se odpira vprašanje morebitne politične instrumentalizacije državnega oglaševanja; ker zakonodaja o medijih in avdiovizualnih storitvah še ni bila pregledana in spremenjena; ker bi v skladu s poročilom Komisije o stanju pravne države za leto 2021 osnutek sprememb zakona o množičnih medijih, ki ga je vlada objavila julija 2020, če bi bil sprejet, izboljšal preglednost lastništva medijev; |
| --- | --- |

M.

ker po navedbah komisarke Sveta Evrope za človekove pravice ustrezna zakonodaja v Sloveniji ne obravnava navzkrižja interesov med lastniki medijev in političnimi strankami; ker je preglednost premajhna in ker državni organi nimajo izrecne obveznosti, da poročajo o zneskih, ki jih država ali državna podjetja porabijo za oglaševanje v medijih, zaradi česar se odpira vprašanje morebitne politične instrumentalizacije državnega oglaševanja; ker zakonodaja o medijih in avdiovizualnih storitvah še ni bila pregledana in spremenjena; ker bi v skladu s poročilom Komisije o stanju pravne države za leto 2021 osnutek sprememb zakona o množičnih medijih, ki ga je vlada objavila julija 2020, če bi bil sprejet, izboljšal preglednost lastništva medijev;

| N. | ker je slovenska vlada kljub pravni obveznosti, da plačuje državno subvencijo, v letu 2021 za 312 dni zadržala financiranje STA za izvajanje javne službe; ker je STA pri sodišču vložila zahtevo za izvršitev plačila za izvajanje javne službe; ker sta STA in Urad vlade za komuniciranje 8. novembra 2021 podpisala pogodbo o opravljanju javne službe za november in december 2021; ker je Urad vlade za komuniciranje 17. novembra 2021 plačal 676 000 EUR za javno službo STA za obdobje od januarja do aprila; ker je bilo poleg tega za javno službo STA za avgust plačanih 140 000 EUR; ker je vsaj 507 000 EUR zahtevkov za financiranje javne službe še vedno neplačanih; |
| --- | --- |

N.

ker je slovenska vlada kljub pravni obveznosti, da plačuje državno subvencijo, v letu 2021 za 312 dni zadržala financiranje STA za izvajanje javne službe; ker je STA pri sodišču vložila zahtevo za izvršitev plačila za izvajanje javne službe; ker sta STA in Urad vlade za komuniciranje 8. novembra 2021 podpisala pogodbo o opravljanju javne službe za november in december 2021; ker je Urad vlade za komuniciranje 17. novembra 2021 plačal 676 000 EUR za javno službo STA za obdobje od januarja do aprila; ker je bilo poleg tega za javno službo STA za avgust plačanih 140 000 EUR; ker je vsaj 507 000 EUR zahtevkov za financiranje javne službe še vedno neplačanih;

| O. | ker je Združenje slovenskih novinarjev skupaj s STA v dveh kampanjah množičnega financiranja z imenom #zaobSTAnek (7) v letu 2021 zbralo 385 132 EUR, da bi se izognilo stečaju, saj so bila preživetje poklicne in avtonomne agencije ter delovna mesta približno 100 zaposlenih resno ogrožena; |
| --- | --- |

O.

ker je Združenje slovenskih novinarjev skupaj s STA v dveh kampanjah množičnega financiranja z imenom #zaobSTAnek (7) v letu 2021 zbralo 385 132 EUR, da bi se izognilo stečaju, saj so bila preživetje poklicne in avtonomne agencije ter delovna mesta približno 100 zaposlenih resno ogrožena;

| P. | ker se STA in Urad vlade za komuniciranje trenutno pogajata o pogodbi o opravljanju javne službe za leto 2022; ker so mehanizem Media Freedom Rapid Response, Evropski center za svobodo tiska in medijev, Evropska zveza novinarjev, organizacija Free Press Unlimited, Mednarodni inštitut za tisk in observatorij OBC Transeuropa v skupni izjavi (8), ki so jo podpisali 12. novembra 2021, podvomili o dolgoročni finančni vzdržnosti STA in izrazili zaskrbljenost, da bi lahko novi nadzor Urada vlade za komuniciranje nad finančnimi dejavnostmi STA kršil uredniško neodvisnost, hkrati pa dodali, da komercialni pogoji v podpisanem sporazumu slabijo vzdržnost poslovnega modela STA pod pogoji iz veljavne pogodbe, saj je ustrezno in pravično financiranje ključno, hkrati pa je treba zagotoviti uredniško neodvisnost, kot to določa zakon; |
| --- | --- |

P.

ker se STA in Urad vlade za komuniciranje trenutno pogajata o pogodbi o opravljanju javne službe za leto 2022; ker so mehanizem Media Freedom Rapid Response, Evropski center za svobodo tiska in medijev, Evropska zveza novinarjev, organizacija Free Press Unlimited, Mednarodni inštitut za tisk in observatorij OBC Transeuropa v skupni izjavi (8), ki so jo podpisali 12. novembra 2021, podvomili o dolgoročni finančni vzdržnosti STA in izrazili zaskrbljenost, da bi lahko novi nadzor Urada vlade za komuniciranje nad finančnimi dejavnostmi STA kršil uredniško neodvisnost, hkrati pa dodali, da komercialni pogoji v podpisanem sporazumu slabijo vzdržnost poslovnega modela STA pod pogoji iz veljavne pogodbe, saj je ustrezno in pravično financiranje ključno, hkrati pa je treba zagotoviti uredniško neodvisnost, kot to določa zakon;

| Q. | ker ugledni slovenski politiki in javne osebnosti, tudi člani vlade, vse pogosteje na spletu nadlegujejo novinarje, zlasti novinarke, jim grozijo in vlagajo tožbe proti njim; ker se iz Slovenije poroča o primerih političnega vmešavanja v medije; ker se novinarji še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do javnih informacij in dokumentov; |
| --- | --- |

Q.

ker ugledni slovenski politiki in javne osebnosti, tudi člani vlade, vse pogosteje na spletu nadlegujejo novinarje, zlasti novinarke, jim grozijo in vlagajo tožbe proti njim; ker se iz Slovenije poroča o primerih političnega vmešavanja v medije; ker se novinarji še vedno soočajo z ovirami pri dostopu do javnih informacij in dokumentov;

| R. | ker nacionalne, regionalne in lokalne oblasti nimajo preglednih in jasnih načel za razporeditev oglaševanja med mediji; ker je stanje za lokalne medije še posebej nepregledno; ker se je ekonomsko stanje medijev v Sloveniji med pandemijo covida-19 poslabšalo in ker niso bili sprejeti nobeni posebni ukrepi za ublažitev vpliva krize na medije; |
| --- | --- |

R.

ker nacionalne, regionalne in lokalne oblasti nimajo preglednih in jasnih načel za razporeditev oglaševanja med mediji; ker je stanje za lokalne medije še posebej nepregledno; ker se je ekonomsko stanje medijev v Sloveniji med pandemijo covida-19 poslabšalo in ker niso bili sprejeti nobeni posebni ukrepi za ublažitev vpliva krize na medije;

| S. | ker so Evropski univerzitetni inštitut v poročilu o pluralnosti medijev za leto 2021 in različni deležniki izrazili zaskrbljenost zaradi finančnega položaja nacionalne radiotelevizije RTV Slovenija in političnega pritiska nanjo; ker sta Evropska zveza novinarjev in mehanizem Media Freedom Rapid Response izrazila zaskrbljenost zaradi predlaganih sprememb informativnega programa na tej televiziji, saj bi jo lahko ovirale pri obveščanju javnosti in izvajanju nadzora nad ljudmi na vplivnih položajih (9); |
| --- | --- |

S.

ker so Evropski univerzitetni inštitut v poročilu o pluralnosti medijev za leto 2021 in različni deležniki izrazili zaskrbljenost zaradi finančnega položaja nacionalne radiotelevizije RTV Slovenija in političnega pritiska nanjo; ker sta Evropska zveza novinarjev in mehanizem Media Freedom Rapid Response izrazila zaskrbljenost zaradi predlaganih sprememb informativnega programa na tej televiziji, saj bi jo lahko ovirale pri obveščanju javnosti in izvajanju nadzora nad ljudmi na vplivnih položajih (9);

| T. | ker Slovenija, tako kot nekatere druge države članice, še ni v celoti prenesla direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (10) in evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah (11), zlasti ne določb o neodvisnosti regulatorja nacionalnega medijskega trga ter strožjih pravil, ki naj bi bolje preprečila spodbujanje k nasilju in netenje sovraštva ter prispevala k varnejšemu, pravičnejšemu in bolj raznolikemu avdiovizualnemu prostoru; |
| --- | --- |

T.

ker Slovenija, tako kot nekatere druge države članice, še ni v celoti prenesla direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah (10) in evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah (11), zlasti ne določb o neodvisnosti regulatorja nacionalnega medijskega trga ter strožjih pravil, ki naj bi bolje preprečila spodbujanje k nasilju in netenje sovraštva ter prispevala k varnejšemu, pravičnejšemu in bolj raznolikemu avdiovizualnemu prostoru;

| U. | ker se nenehno poroča o zaskrbljenosti zaradi pritiskov na neodvisne javne institucije in medije, vključno s kampanjami blatenja, obrekovanjem, kazenskimi preiskavami in strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, ki so jih sprožile ugledne javne osebnosti in politiki, med drugim člani vlade; ker Slovenija obrekovanja ni v celoti dekriminalizirala, kar lahko negativno vpliva na svobodo izražanja in na poročanje o zlorabah javnih uslužbencev ter lahko vodi v samocenzuro; |
| --- | --- |

U.

ker se nenehno poroča o zaskrbljenosti zaradi pritiskov na neodvisne javne institucije in medije, vključno s kampanjami blatenja, obrekovanjem, kazenskimi preiskavami in strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, ki so jih sprožile ugledne javne osebnosti in politiki, med drugim člani vlade; ker Slovenija obrekovanja ni v celoti dekriminalizirala, kar lahko negativno vpliva na svobodo izražanja in na poročanje o zlorabah javnih uslužbencev ter lahko vodi v samocenzuro;

| V. | ker so bili omejevalni ukrepi za boj proti širjenju pandemije covida-19 večinoma sprejeti v obliki odlokov, manj pogosto pa v obliki zakonov in aktov; ker je slovensko ustavno sodišče več vladnih odlokov in pravnih določb, povezanih z omejevalnimi ukrepi, razglasilo za neustavne, bodisi ker so kršili načelo sorazmernosti bodisi ker niso imeli pravne podlage; |
| --- | --- |

V.

ker so bili omejevalni ukrepi za boj proti širjenju pandemije covida-19 večinoma sprejeti v obliki odlokov, manj pogosto pa v obliki zakonov in aktov; ker je slovensko ustavno sodišče več vladnih odlokov in pravnih določb, povezanih z omejevalnimi ukrepi, razglasilo za neustavne, bodisi ker so kršili načelo sorazmernosti bodisi ker niso imeli pravne podlage;

| W. | ker je Komisija v poročilu o stanju pravne države za leti 2020 in 2021 v poglavju o Sloveniji ugotovila, da je ustrezno financiranje sodnega sveta in državnega tožilskega sveta pomemben pogoj za neodvisno in učinkovito delovanje teh avtonomnih organov; |
| --- | --- |

W.

ker je Komisija v poročilu o stanju pravne države za leti 2020 in 2021 v poglavju o Sloveniji ugotovila, da je ustrezno financiranje sodnega sveta in državnega tožilskega sveta pomemben pogoj za neodvisno in učinkovito delovanje teh avtonomnih organov;

| X. | ker je bilo na ustavno sodišče vloženih rekordno število zadev; ker številne odločbe ustavnega sodišča niso bile izvršene v zahtevanem roku; |
| --- | --- |

X.

ker je bilo na ustavno sodišče vloženih rekordno število zadev; ker številne odločbe ustavnega sodišča niso bile izvršene v zahtevanem roku;

| Y. | ker naj bi prišlo do političnega vmešavanja v preiskovalne organe in organe pregona, zlasti v nacionalni preiskovalni urad; ker je upravno sodišče oktobra 2020 odločilo, da je bila razrešitev nekdanjega direktorja tega urada nezakonita, in ker je bila proti tej sodbi vložena pritožba; ker Komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2021 v poglavju o Sloveniji navaja, da pri preiskavah, ki jih je urad opravil v zvezi s primeri korupcije na visoki ravni, ni konkretnih rezultatov; |
| --- | --- |

Y.

ker naj bi prišlo do političnega vmešavanja v preiskovalne organe in organe pregona, zlasti v nacionalni preiskovalni urad; ker je upravno sodišče oktobra 2020 odločilo, da je bila razrešitev nekdanjega direktorja tega urada nezakonita, in ker je bila proti tej sodbi vložena pritožba; ker Komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2021 v poglavju o Sloveniji navaja, da pri preiskavah, ki jih je urad opravil v zvezi s primeri korupcije na visoki ravni, ni konkretnih rezultatov;

| Z. | ker je vlada nedavno sprejela spremenjeni zakon o organiziranosti in delu v policiji, ki velja od 13. novembra 2021 in vsebuje prehodne določbe, po katerih so policisti na visokih položajih takoj razrešeni, s čimer je prenehala zaposlitev približno 130 policijskim načelnikom, med drugim direktorjem uniformirane in kriminalistične policije, direktorjem vseh osmih policijskih uprav in 110 načelnikom policijskih postaj; ker spremembe zakona o policiji spreminjajo postopke v zvezi s tem, kdaj zadevo prevzame državni tožilec, kar bi lahko vplivalo na neodvisnost državnega tožilstva; ker so bili leta 2021 razrešeni trije direktorji nacionalnega preiskovalnega urada in je na višjih policijskih položajih prišlo do več pomembnih zamenjav, med drugim do nezakonite razrešitve direktorja nacionalnega preiskovalnega urada; ker minister za notranje zadeve in generalni direktor policije doslej nista izvršila sodbe št. 82/2020–33 o tej nezakoniti razrešitvi (12); |
| --- | --- |

Z.

ker je vlada nedavno sprejela spremenjeni zakon o organiziranosti in delu v policiji, ki velja od 13. novembra 2021 in vsebuje prehodne določbe, po katerih so policisti na visokih položajih takoj razrešeni, s čimer je prenehala zaposlitev približno 130 policijskim načelnikom, med drugim direktorjem uniformirane in kriminalistične policije, direktorjem vseh osmih policijskih uprav in 110 načelnikom policijskih postaj; ker spremembe zakona o policiji spreminjajo postopke v zvezi s tem, kdaj zadevo prevzame državni tožilec, kar bi lahko vplivalo na neodvisnost državnega tožilstva; ker so bili leta 2021 razrešeni trije direktorji nacionalnega preiskovalnega urada in je na višjih policijskih položajih prišlo do več pomembnih zamenjav, med drugim do nezakonite razrešitve direktorja nacionalnega preiskovalnega urada; ker minister za notranje zadeve in generalni direktor policije doslej nista izvršila sodbe št. 82/2020–33 o tej nezakoniti razrešitvi (12);

| AA. | ker Komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2021v poglavju o Sloveniji navaja, da so se možnosti za delovanje civilne družbe zmanjšale; ker se poroča o kampanjah blatenja nevladnih organizacij, zlasti prek družbenih medijev; ker so bile kampanje usmerjene zlasti v organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo z migranti, medijsko pismenostjo in trgovino z ljudmi; ker so po podatkih, ki jih je pridobila slovenska krovna mreža nevladnih organizacij CNVOS, pri pridobivanju javnih sredstev uspešne le nevladne organizacije, ki jim je bil dodeljen status delovanja v javnem interesu; ker so se sredstva za nevladne organizacije povečala s 372 milijonov EUR, kolikor jih je bilo na voljo leta 2019, na 416 milijonov EUR v letu 2020 in ker je vlada uvedla več zakonodajnih sprememb, da bi te organizacije podprla med pandemijo (13); |
| --- | --- |

AA.

ker Komisija v poročilu o stanju pravne države za leto 2021v poglavju o Sloveniji navaja, da so se možnosti za delovanje civilne družbe zmanjšale; ker se poroča o kampanjah blatenja nevladnih organizacij, zlasti prek družbenih medijev; ker so bile kampanje usmerjene zlasti v organizacije civilne družbe, ki se ukvarjajo z migranti, medijsko pismenostjo in trgovino z ljudmi; ker so po podatkih, ki jih je pridobila slovenska krovna mreža nevladnih organizacij CNVOS, pri pridobivanju javnih sredstev uspešne le nevladne organizacije, ki jim je bil dodeljen status delovanja v javnem interesu; ker so se sredstva za nevladne organizacije povečala s 372 milijonov EUR, kolikor jih je bilo na voljo leta 2019, na 416 milijonov EUR v letu 2020 in ker je vlada uvedla več zakonodajnih sprememb, da bi te organizacije podprla med pandemijo (13);

| AB. | ker je vrhovno sodišče Republike Slovenije ugotovilo, da je bilo ravnanje slovenske policije v primeru prosilca za azil, ki je bil žrtev verižnega vračanja, nezakonito ter da je policija kršila prepoved kolektivnih izgonov, prepoved mučenja in pravico prosilca do azilnih postopkov (14); |
| --- | --- |

AB.

ker je vrhovno sodišče Republike Slovenije ugotovilo, da je bilo ravnanje slovenske policije v primeru prosilca za azil, ki je bil žrtev verižnega vračanja, nezakonito ter da je policija kršila prepoved kolektivnih izgonov, prepoved mučenja in pravico prosilca do azilnih postopkov (14);

| AC. | ker se je delegacija skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic od 13. do 15. oktobra 2021 mudila na obisku v Sloveniji in ugotovila, da javne institucije, zlasti ustavno sodišče, informacijski pooblaščenec in vrhovni državni tožilec, na splošno dobro delujejo; ker je hkrati izrazila globoko zaskrbljenost zaradi drugih zadev, obravnavanih v tej resoluciji; |
| --- | --- |

AC.

ker se je delegacija skupine za spremljanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic od 13. do 15. oktobra 2021 mudila na obisku v Sloveniji in ugotovila, da javne institucije, zlasti ustavno sodišče, informacijski pooblaščenec in vrhovni državni tožilec, na splošno dobro delujejo; ker je hkrati izrazila globoko zaskrbljenost zaradi drugih zadev, obravnavanih v tej resoluciji;

| 1. | meni, da je treba zagotoviti dosledno spoštovanje skupnih evropskih vrednot iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je globoko zaskrbljen zaradi ravni javne razprave, ozračja sovražnosti, nezaupanja in skrajne polarizacije v Sloveniji, ki spodkopava zaupanje v javne organe in ustvarja nezaupanje tudi med njimi; poudarja, da morajo prepoznavne javne osebnosti in politiki, vključno s člani vlade, dajati zgled in poskrbeti za spoštljivo in civilizirano javno razpravo, v kateri ne bo ustrahovanja, napadov, žaljenja in nadlegovanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da sta bila 24. novembra 2021 v kolegij EJT po šestmesečni zamudi imenovana dva delegirana tožilca iz Slovenije, tako da je zdaj ta organ v polni sestavi in so delegirane tožilce imenovale vse sodelujoče države članice; meni, da je popolnoma delujoče Evropsko javno tožilstvo ključno, da bi zaščitili integriteto proračuna EU in preganjali kazniva dejanja zoper finančne interese EU; izraža zaskrbljenost, ker je ministrstvo za pravosodje predlagalo spremembe zakonodaje o državnih tožilcih, zaradi katerih bi lahko prišlo do retroaktivnih sprememb meril za imenovanje tožilcev, dva novoimenovana delegirana tožilca EJT iz Slovenije pa bi lahko bila odpoklicana (15); poziva vlado Republike Slovenije, naj omogoči učinkovito strukturno delovanje EJT v Sloveniji, ki bo v skladu s pravili iz uredbe o EJT; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vlado, naj čim prej zaključi postopek imenovanja državnih tožilcev, ki čakajo na potrditev; je seznanjen, da so se sredstva sodnega sveta in državnega tožilskega sveta povečala, ter poudarja, kako pomembno je, da sta ta neodvisna organa finančno samostojna in ustrezno financirana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen, da STA ponovno prejema sredstva iz državnega proračuna; poudarja, da je dolgoročna finančna vzdržnost agencije pomembna, da bo lahko neodvisno opravljala svoje naloge; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vlado, naj začne STA znova financirati iz državnega proračuna, saj je temu zakonsko zavezana, in naj ta sredstva izplačuje redno in dosledno v skladu z nacionalno zakonodajo; poziva vlado, naj zagotovi uredniško neodvisnost agencije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi napadov, kampanj blatenja, obrekovanja, kazenskih preiskav in strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti, ki jih izvajajo prepoznavne javne osebnosti in politiki, tudi člani vlade – zlasti je zaskrbljujoče, ko so zanje odgovorni javni organi in uslužbenci –, ter poziva vse akterje, naj to prenehajo početi; poziva vlado Republike Slovenije, naj zagotovi zadostna finančna sredstva za javno televizijo RTV Slovenija, naj se preneha politično vmešavati vanjo in izvajati pritisk na njeno uredniško politiko ter naj ohrani njeno neodvisnost; poziva oblasti, naj poskrbijo za večjo preglednosti lastništva medijev, določijo jasna pravila o zneskih, ki jih država ali podjetja v državni lasti porabijo za oglaševanje, ter javnosti in novinarjem omogočijo ustrezen dostop do javnih informacij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen s zakonskimi spremembami, ki jih je vlada predložila julija 2020 in ki naj bi bile sprejete do konca leta 2021 in bi, če bi bile sprejete, preglednost lastništva medijev povečale; poziva vlado Republike Slovenije, državni zbor Republike Slovenije in državni svet, naj pospešijo razpravo o zakonu o množičnih medijih, ki je še v obravnavi; poleg tega poudarja, da so potrebna jasna pravila o dodeljevanju sredstev za državno oglaševanje, da bi imeli javnost in novinarji dejansko dostop do javnih informacij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža zaskrbljenost zaradi stalne prakse vladanja z odloki in torej brez parlamentarnega nadzora, zlasti pa je zaskrbljen glede tega, ali so sedanji izredni ukrepi med pandemijo covida-19 nujni in sorazmerni; je seznanjen, da številni vladni odloki nimajo jasne pravne podlage in pogosto niso objavljeni v uradnem listu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da se pravni in institucionalni okvir za preprečevanje korupcije in boj proti njej še naprej izboljšuje, na kar kažejo zlasti zakonodajne spremembe, ki so prinesle večjo neodvisnost ter boljšo organizacijo in delovanje komisije za preprečevanje korupcije – čeprav so človeški viri tega organa še vedno omejeni –, poleg tega pa se je s temi spremembami utrdil pravni okvir za lobiranje, zaščito žvižgačev in prijavo premoženja; ugotavlja, da se je prejšnja strategija v veliki meri izvajala, vendar je še vedno zaskrbljen, ker se protikorupcijska pravila ne izvršujejo učinkovito, nekateri ukrepi še niso bili uvedeni in nov načrt še ni bil sprejet, v skrbeh pa je tudi glede zmogljivosti za učinkovite preiskave in nizkega števila obsodb v zadevah, povezanih s korupcijo, zlasti v odmevnih primerih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva slovensko vlado, naj poskrbi, da spremembe zakona o policiji ne bodo povzročile neupravičenega političnega vmešavanja ali vplivale na zmogljivost policije in/ali vlogo in neodvisnost državnega tožilstva; poziva jo tudi, naj zagotovi zadostna sredstva, da bosta lahko ta organa opravljala svoje naloge temeljito in brez nepotrebnih ovir; |
| --- | --- |

11.

| 12. | oblastem priporoča, naj si bolj prizadevajo, da bi rešile glavne težave na področju človekovih pravic, ki zadevajo prosilce za azil in migrante, Rome, izbrisane in ljudi, ki živijo v revščini (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da je varuh človekovih pravic nedavno prejel akreditacijo s statusom A po pariških načelih, in sicer po tem, ko si je za ta status prizadeval od leta 2015; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vlado, naj v celoti spoštuje slovensko ustavo ter evropsko in mednarodno pravo in obveznosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da morajo vse države članice v svojih zakonodajnih in upravnih praksah ravnati popolnoma v skladu z zakonodajo EU ter v celoti spoštovati načeli pravne države in delitve oblasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Slovenijo, naj v nacionalno zakonodajo nemudoma prenese direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah in evropski zakonik o elektronskih komunikacijah; poziva jo tudi, naj v nacionalno zakonodajo prenese direktivo EU o zaščiti žvižgačev (17); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva slovensko vlado, naj hitro in v celoti izvrši sodbe ustavnega sodišča; jo prav tako poziva, naj zagotovi zadostna sredstva za sodni svet in državni tožilski svet ter ustavno in vrhovno sodišče in spoštuje njihovo finančno avtonomijo, da bodo ti avtonomni organi in neodvisne institucije lahko delovali neodvisno in učinkovito; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu, predsedniku, vladi in parlamentu Slovenije ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0313.

(2)  UL L 283, 31.10.2017, str. 1.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(4)  UL C 395, 29.9.2021, str. 2.

(5)  https://rsf.org/en/ranking/2021

(6)  https://rm.coe.int/memorandum-on-freedom-of-expression-and-media-freedom-in-slovenia/1680a2ae85

(7)  https://www.zaobstanek.si

(8)  https://ipi.media/slovenia-mfrr-welcomes-end-to-sta-funding-crisis/

(9)  https://www.ecpmf.eu/slovenia-concerns-over-controversial-changes-to-rtv-programming/

(10)  Direktiva (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (UL L 303, 28.11.2018, str. 69).

(11)  Direktiva (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (prenovitev) (UL L 321, 17.12.2018, str. 36).

(12)  https://www.24ur.com/novice/slovenija/spremembe-policija.html

(13)  https://www.cnvos.si/nvo-sektor-dejstva-stevilke/javno-financiranje-zbirni-podatki/

(14)  https://www.sodnapraksa.si/?q=&advanceSerch=1&database[SOVS]=SOVS&database[IESP]=IESP&database[VDSS]=VDSS&database[UPRS]=UPRS&_submit=i%C5%A1%C4%8Di&doc_code=&task_code=23/2021&source2=&us_decision=&ecli=&meet_dateFrom=&meet_dateTo=&senat_judge=&areas=&institutes=&core_text=&decision=&description=&connection2=&publication=&rowsPerPage=20&page=0&id=2015081111448095

https://push-forward.org/novica/javno-pismo-ob-sodbi-vrhovnega-sodisca-glede-nezakonitosti-postopkov-slovenske-policije-na

(15)  https://www.gov.si/drzavni-organi/vlada/seje-vlade/gradiva-v-obravnavi/show/7833

(16)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-slovenia-from-20-to-23-march-2017-by-nils-muizn/1680730405

(17)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/134 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/134

---

P9_TA(2021)0513

Razmere v Nikaragvi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah v Nikaragvi (2021/3000(RSP))

(2022/C 251/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucije z dne 8. julija 2021 o razmerah v Nikaragvi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucije z dne 8. julija 2021 o razmerah v Nikaragvi (1),

| — | ob upoštevanju izjav, ki jih je v imenu EU podal podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zlasti izjave z dne 8. novembra 2021 o Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav, ki jih je v imenu EU podal podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, zlasti izjave z dne 8. novembra 2021 o Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Srednjo Ameriko na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko),

| — | ob upoštevanju uredb in sklepov Sveta o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic v Nikaragvi ter sklepa Sveta z dne 11. oktobra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/1720 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi, s katerim je bila veljavnost sankcij podaljšana do 15. oktobra 2022 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredb in sklepov Sveta o omejevalnih ukrepih proti hudim kršitvam in zlorabam človekovih pravic v Nikaragvi ter sklepa Sveta z dne 11. oktobra 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2019/1720 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Nikaragvi, s katerim je bila veljavnost sankcij podaljšana do 15. oktobra 2022 (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave 59 držav o Nikaragvi, ki je bila sprejeta 22. junija 2021 na 47. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave 59 držav o Nikaragvi, ki je bila sprejeta 22. junija 2021 na 47. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju ustnega poročila o stanju na področju človekovih pravic v Nikaragvi, ki ga je komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet predstavila 13. septembra 2021 na 48. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnega poročila o stanju na področju človekovih pravic v Nikaragvi, ki ga je komisarka OZN za človekove pravice Michelle Bachelet predstavila 13. septembra 2021 na 48. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Organizacije ameriških držav z dne 12. novembra 2021 o razmerah v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Organizacije ameriških držav z dne 12. novembra 2021 o razmerah v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju razglasa, s katerim je predsednik Združenih držav Amerike Joe Biden 16. novembra 2021 osebam, odgovornim za politike ali ukrepe, ki ogrožajo demokracijo v Nikaragvi, začasno prepovedal, da kot priseljenci ali nepriseljenci vstopajo v ZDA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razglasa, s katerim je predsednik Združenih držav Amerike Joe Biden 16. novembra 2021 osebam, odgovornim za politike ali ukrepe, ki ogrožajo demokracijo v Nikaragvi, začasno prepovedal, da kot priseljenci ali nepriseljenci vstopajo v ZDA,

| — | ob upoštevanju izjav Medameriške komisije za človekove pravice (IACHR), zlasti izjave z dne 10. novembra 2021, v kateri je obsodila kršitve človekovih pravic, o katerih so poročali z volitev v Nikaragvi, in izjave z dne 20. novembra 2021, v kateri je ponovno potrdila svojo pristojnost za Nikaragvo in izrazila obžalovanje nad odločitvijo te države, da v kontekstu hudih kršitev človekovih pravic zavrne ustanovno listino Organizacije ameriških držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Medameriške komisije za človekove pravice (IACHR), zlasti izjave z dne 10. novembra 2021, v kateri je obsodila kršitve človekovih pravic, o katerih so poročali z volitev v Nikaragvi, in izjave z dne 20. novembra 2021, v kateri je ponovno potrdila svojo pristojnost za Nikaragvo in izrazila obžalovanje nad odločitvijo te države, da v kontekstu hudih kršitev človekovih pravic zavrne ustanovno listino Organizacije ameriških držav,

| — | ob upoštevanju resolucije Organizacije ameriških držav z dne 8. decembra 2021 o izidu razprav njenega stalnega sveta z dne 29. novembra 2021 o razmerah v Nikaragvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Organizacije ameriških držav z dne 8. decembra 2021 o izidu razprav njenega stalnega sveta z dne 29. novembra 2021 o razmerah v Nikaragvi,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju regionalnega sporazuma o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in na Karibih, ki je bil 4. marca 2018 podpisan v Escazúju v Kostariki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalnega sporazuma o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v Latinski Ameriki in na Karibih, ki je bil 4. marca 2018 podpisan v Escazúju v Kostariki,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in 132(4) Poslovnika,

| A. | ker je 7. novembra 2021 režim Daniela Ortege uprizoril farso, s katero je poskušal dati vtis volilnega procesa v Nikaragvi, ki pa ni bil ne svoboden ne pošten, temveč popolnoma nedemokratičen, nelegitimen in poln goljufij; |
| --- | --- |

A.

ker je 7. novembra 2021 režim Daniela Ortege uprizoril farso, s katero je poskušal dati vtis volilnega procesa v Nikaragvi, ki pa ni bil ne svoboden ne pošten, temveč popolnoma nedemokratičen, nelegitimen in poln goljufij;

| B. | ker je sedanji predsednik Daniel Ortega, ki državo vodi od leta 2007, po podatkih vrhovnega volilnega sveta ob 65-odstotni volilni udeležbi dobil 75 % glasov in bil tako izvoljen za peti oziroma že četrti zaporedni mandat; ker je bila po verodostojnih ugotovitvah nikaragovskih organizacij civilne družbe volilna udeležba precej nižja od teh podatkov, saj naj bi se glasovanja vzdržalo približno 81,5 % upravičencev; |
| --- | --- |

B.

ker je sedanji predsednik Daniel Ortega, ki državo vodi od leta 2007, po podatkih vrhovnega volilnega sveta ob 65-odstotni volilni udeležbi dobil 75 % glasov in bil tako izvoljen za peti oziroma že četrti zaporedni mandat; ker je bila po verodostojnih ugotovitvah nikaragovskih organizacij civilne družbe volilna udeležba precej nižja od teh podatkov, saj naj bi se glasovanja vzdržalo približno 81,5 % upravičencev;

| C. | ker je Daniel Ortega vsem drugim nikaragovskim organom naročil, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za prikrojitev volilnega izida; ker so nikaragovske oblasti povsem onemogočile verodostojno volilno tekmo in izničile integriteto volilnega procesa, saj so sistematično samovoljno pridrževale, nadlegovale in ustrahovale sedem kandidatov, ki so se želeli potegovati za mesto predsednika, pa tudi približno 40 opozicijskih voditeljev, študentov in prepoznavnih osebnosti s podeželja, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov podjetij; ker so bile proti tem osebam vložene izmišljene, politično motivirane in dvoumne kazenske obtožbe brez kakršnih koli dokazov, postopek pa je bil zaznamovan s hudimi kršitvami postopkovnih jamstev, kar priča o tem, da sodstvo ni neodvisno; ker je režimski vrhovni volilni svet preklical pravno osebnost vseh neodvisnih opozicijskih strank, vključno s sedmimi potencialnimi predsedniškimi kandidati; |
| --- | --- |

C.

ker je Daniel Ortega vsem drugim nikaragovskim organom naročil, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva za prikrojitev volilnega izida; ker so nikaragovske oblasti povsem onemogočile verodostojno volilno tekmo in izničile integriteto volilnega procesa, saj so sistematično samovoljno pridrževale, nadlegovale in ustrahovale sedem kandidatov, ki so se želeli potegovati za mesto predsednika, pa tudi približno 40 opozicijskih voditeljev, študentov in prepoznavnih osebnosti s podeželja, novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov podjetij; ker so bile proti tem osebam vložene izmišljene, politično motivirane in dvoumne kazenske obtožbe brez kakršnih koli dokazov, postopek pa je bil zaznamovan s hudimi kršitvami postopkovnih jamstev, kar priča o tem, da sodstvo ni neodvisno; ker je režimski vrhovni volilni svet preklical pravno osebnost vseh neodvisnih opozicijskih strank, vključno s sedmimi potencialnimi predsedniškimi kandidati;

| D. | ker je bilo po navedbah organizacij civilne družbe na dan volitev zabeleženih 285 primerov političnega nasilja in volilne prisile, vključno z ustrahovanjem, nadlegovanjem, grožnjami in izsiljevanjem predvsem državnih delavcev, uslužbencev v javnem sektorju, študentov in zdravstvenih delavcev, zato da bi jih prisilili, da bi volili; ker je nikaragovski režim svojim prebivalcem odvzel državljanske in politične pravice ter svobodo izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, prepovedal številne organizacije civilne družbe in ni spoštoval svojih zavez glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz nikaragovske ustave, Medameriške demokratične listine in mednarodnih paktov, ki jih je ta država podpisala; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo po navedbah organizacij civilne družbe na dan volitev zabeleženih 285 primerov političnega nasilja in volilne prisile, vključno z ustrahovanjem, nadlegovanjem, grožnjami in izsiljevanjem predvsem državnih delavcev, uslužbencev v javnem sektorju, študentov in zdravstvenih delavcev, zato da bi jih prisilili, da bi volili; ker je nikaragovski režim svojim prebivalcem odvzel državljanske in politične pravice ter svobodo izražanja, združevanja in mirnega zbiranja, prepovedal številne organizacije civilne družbe in ni spoštoval svojih zavez glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz nikaragovske ustave, Medameriške demokratične listine in mednarodnih paktov, ki jih je ta država podpisala;

| E. | ker režim vse pogosteje usmerjeno napada novinarstvo, svobodo tiska in pravico do obveščenosti; ker sedem mednarodnih medijskih hiš ni moglo vstopiti v državo, da bi poročale o potvorjenih volitvah; ker so neodvisna novinarska združenja med 25. oktobrom in 7. novembrom 2021 prijavila vsaj 52 napadov na neodvisne novinarje; ker so bile 7. novembra 2021 akreditirane le uradne medijske hiše, v nasprotju s pravico do obveščenosti in svobodo izražanja, kar je povzročilo dodatno povečanje cenzure in blokado medijev; ker se podobna represija izvaja tudi nad zagovorniki človekovih pravic, okoljevarstveniki, zagovorniki pravic žensk, aktivisti LGBTIQ, družbenimi in političnimi voditelji, vodji podjetij, odvetniki ter zdravstvenimi delavci, osebjem nevladnih organizacij in drugimi; |
| --- | --- |

E.

ker režim vse pogosteje usmerjeno napada novinarstvo, svobodo tiska in pravico do obveščenosti; ker sedem mednarodnih medijskih hiš ni moglo vstopiti v državo, da bi poročale o potvorjenih volitvah; ker so neodvisna novinarska združenja med 25. oktobrom in 7. novembrom 2021 prijavila vsaj 52 napadov na neodvisne novinarje; ker so bile 7. novembra 2021 akreditirane le uradne medijske hiše, v nasprotju s pravico do obveščenosti in svobodo izražanja, kar je povzročilo dodatno povečanje cenzure in blokado medijev; ker se podobna represija izvaja tudi nad zagovorniki človekovih pravic, okoljevarstveniki, zagovorniki pravic žensk, aktivisti LGBTIQ, družbenimi in političnimi voditelji, vodji podjetij, odvetniki ter zdravstvenimi delavci, osebjem nevladnih organizacij in drugimi;

| F. | ker je bilo med 3. in 7. novembrom 2021 v tej državi zabeleženih približno 35 samovoljnih pridržanj; ker je bilo izpuščenih le devet teh zapornikov, 26 pa jih je še vedno zaprtih; ker to pomeni, da je samovoljno pridržanih že 170 oseb; ker se je v dnevih pred potvorjenimi volitvami še povečalo število teh kršitev človekovih pravic, ki so jih najpogosteje zakrivili policisti, občinski uradniki, paradržavni agenti in skupine državljanov, organizirane kot podporniki milic; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo med 3. in 7. novembrom 2021 v tej državi zabeleženih približno 35 samovoljnih pridržanj; ker je bilo izpuščenih le devet teh zapornikov, 26 pa jih je še vedno zaprtih; ker to pomeni, da je samovoljno pridržanih že 170 oseb; ker se je v dnevih pred potvorjenimi volitvami še povečalo število teh kršitev človekovih pravic, ki so jih najpogosteje zakrivili policisti, občinski uradniki, paradržavni agenti in skupine državljanov, organizirane kot podporniki milic;

| G. | ker je v poročilu Medameriške komisije za človekove pravice iz oktobra 2021 navedeno, da je bila v Nikaragvi z represijo, korupcijo, volilnimi goljufijami in strukturnim nekaznovanjem, s katerimi se želi vlada „za nedoločen čas obdržati na oblasti ter ohraniti privilegije in imunitete“, vzpostavljena policijska država; |
| --- | --- |

G.

ker je v poročilu Medameriške komisije za človekove pravice iz oktobra 2021 navedeno, da je bila v Nikaragvi z represijo, korupcijo, volilnimi goljufijami in strukturnim nekaznovanjem, s katerimi se želi vlada „za nedoločen čas obdržati na oblasti ter ohraniti privilegije in imunitete“, vzpostavljena policijska država;

| H. | ker so številne mednarodne organizacije in več kot 40 držav izrazile močno neodobravanje volitev v Nikaragvi in jih niso priznale kot demokratične; |
| --- | --- |

H.

ker so številne mednarodne organizacije in več kot 40 držav izrazile močno neodobravanje volitev v Nikaragvi in jih niso priznale kot demokratične;

| I. | ker nikaragovski režim zadnjih nekaj let sprejema čedalje bolj omejujoče zakone, s katerimi institucionalizira represijo in legalizira dejanja, ki so bila storjena v državi po njihovem sprejetju; ker se je Nikaragva spremenila v državo strahu, 140 000 državljanov pa je že moralo poiskati zatočišče v izgnanstvu in v zelo težkih socialno-ekonomskih življenjskih razmerah; |
| --- | --- |

I.

ker nikaragovski režim zadnjih nekaj let sprejema čedalje bolj omejujoče zakone, s katerimi institucionalizira represijo in legalizira dejanja, ki so bila storjena v državi po njihovem sprejetju; ker se je Nikaragva spremenila v državo strahu, 140 000 državljanov pa je že moralo poiskati zatočišče v izgnanstvu in v zelo težkih socialno-ekonomskih življenjskih razmerah;

| J. | ker nikaragovski režim s koncesijami rudarskim podjetjem in podporo naseljencem krči gozdove in uničuje ozemlja domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla; ker je bilo leta 2020 v Nikaragvi ubitih dvanajst vodilnih okoljevarstvenikov, leta 2019 pa pet, zaradi česar je bila država najbolj nevarna za zemljiške aktiviste in okoljevarstvenike po številu primerov na prebivalca v letu 2020; ker umori in napadi, storjeni od januarja 2020 v sporih za ozemlje in nad domorodnimi ljudstvi v Nikaragvi, ostajajo nekaznovani, zlasti v avtonomni severnokaribski obalni regiji, tudi umor devetih avtohtonih prebivalcev 23. avgusta 2020 in spolna zloraba dveh žensk v napadu, povezanim z zemljiškim sporom zaradi pridobivanja zlata v Sauniju; |
| --- | --- |

J.

ker nikaragovski režim s koncesijami rudarskim podjetjem in podporo naseljencem krči gozdove in uničuje ozemlja domorodnih ljudstev in ljudstev afriškega porekla; ker je bilo leta 2020 v Nikaragvi ubitih dvanajst vodilnih okoljevarstvenikov, leta 2019 pa pet, zaradi česar je bila država najbolj nevarna za zemljiške aktiviste in okoljevarstvenike po številu primerov na prebivalca v letu 2020; ker umori in napadi, storjeni od januarja 2020 v sporih za ozemlje in nad domorodnimi ljudstvi v Nikaragvi, ostajajo nekaznovani, zlasti v avtonomni severnokaribski obalni regiji, tudi umor devetih avtohtonih prebivalcev 23. avgusta 2020 in spolna zloraba dveh žensk v napadu, povezanim z zemljiškim sporom zaradi pridobivanja zlata v Sauniju;

| 1. | obsoja volilno farso, ki jo je režim zakoncev Ortega-Murillo uprizoril 7. novembra 2021 in pri kateri so bili kršeni vsi mednarodni demokratični standardi verodostojnih, vključujočih, poštenih in preglednih volitev; zavrača nelegitimne rezultate teh lažnih volitev in s tem (tudi) demokratično legitimnost vseh institucionalnih organov, izvoljenih s temi poneverjenimi glasovi; podpira izjave, ki potrjujejo, da je v Nikaragvi s temi volitvami dokončno prevladal avtokratski režim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva nikaragovske oblasti, naj zaščitijo in spoštujejo človekove pravice ter nikaragovskemu prebivalstvu omogočijo uveljavljanje državljanskih in političnih pravic; poziva k izvedbi volitev v skladu z mednarodnimi standardi in Medameriško demokratično listino, da bi se uresničile demokratične težnje prebivalcev Nikaragve, mednarodnim organizacijam in organizacijam civilne družbe pa dovolil neoviran vstop v državo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno izraža solidarnost z nikaragovskim prebivalstvom ter obsoja nasilje, sistematično zatiranje voditeljev politične opozicije, pritisk na akterje civilne družbe, zagovornike človekovih pravic in medije ter splošno razširjeno nekaznovanje kaznivih dejanj proti njim, pa tudi vztrajno korupcijo med uradniki nikaragovskega režima; opozarja, da ta dejanja pomenijo očitno kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države ter kažejo, da predsednik Daniel Ortega, podpredsednica Rosario Murillo in nikaragovski vladni uradniki še vedno niso sposobni braniti teh načel in vrednot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh samovoljno pridržanih političnih zapornikov, opozicijskih aktivistov, zagovornikov človekovih pravic, okoljevarstvenikov in novinarjev ter k razveljavitvi sodnih postopkov proti njim; obsoja nenehne psihične in fizične zlorabe, ki jih predvsem nad ženskami izvajajo policijski in zaporski organi, ter pridržanje nekaterih izmed njih brez možnosti stikov z odvetniki in družinami ali (dostopa do) zdravstvene oskrbe; opozarja, da mora Nikaragva spoštovati standardna minimalna pravila OZN za ravnanje z zaporniki (pravila Nelsona Mandele), ki so (še vedno) obvezna po mednarodnem pravu; poziva, naj režim nemudoma dokaže, da so zaporniki še živi in kje jih pridržujejo; zavrača odločitev Ortegovega režima, da zamrzne sodne postopke proti njim, zaradi česar bodo ostali priprti za nedoločen čas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zahteva, naj se z nepristranskimi, temeljitimi in neodvisnimi preiskavami v skladu z zakoni Nikaragve ter njenimi mednarodnimi zavezami in obveznostmi vsem žrtvam zagotovi pravica in prevzame odgovornost; poziva nikaragovske oblasti, naj izvedejo korenite strukturne reforme za zagotovitev minimalnih pravnih jamstev in dolžnega pravnega postopanja; obsoja tudi vse večje nasilje in ustrahovanje zagovornikov človekovih pravic, oseb LGBTIQ, žensk in domorodnih aktivistov v državi, vključno s feminicidi; poziva nikaragovske oblasti, naj končajo represijo in prenehajo kršiti človekove pravice ter znova vzpostavijo popolno spoštovanje teh pravic, zlasti s tem, da razveljavijo vse omejevalne in nelegitimne zakone ter organizacijam zagovornikov človekovih pravic vrnejo status pravne osebe; poziva EU in države članice, naj podprejo oblikovanje mehanizma za preiskave in odgovornost v okviru Sveta OZN za človekove pravice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova poudarja, da je edina rešitev globoke politične krize v Nikaragvi vključujoč in smiseln narodni dialog, ter obžaluje, da ga je režim že večkrat prekinil in ga ne namerava nadaljevati; trdi, da so nujni pogoji za dialog z nikaragovskim režimom svobodne, poštene in pregledne volitve, ponovna vzpostavitev pravne države in svoboščin, prenehanje represije in ustrahovanja, izpustitev samovoljno pridržanih političnih zapornikov, ponovna podelitev pravnega statusa političnim strankam, ki so bile samovoljno ukinjene, vrnitev izgnancev brez izjem in s popolnimi jamstvi ter vrnitev mednarodnih organov za človekove pravice v državo; poziva EU in države članice, naj spremljajo, kako si civilna družba zdaj in tudi v prihodnosti prizadeva vzpostaviti pogoje za dialog, ki bi v skladu s sporazumi iz marca 2019 sprožil demokratično tranzicijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podpira izjavo podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, da pri sprejemanju dodatnih ukrepov razmišlja o uporabi vseh instrumentov, ki jih ima na voljo EU, vključno s tistimi, ki bi lahko presegli zgolj posamične omejitve, hkrati pa si prizadeva, da ne bi sprejemali ukrepov, ki bi lahko še povečali stisko nikaragovskega prebivalstva; pozdravlja vključitev Rosario Murillo skupaj z več drugimi posamezniki na seznam sankcioniranih posameznikov, ki je bil podaljšan do oktobra 2022; poziva, naj se na seznam sankcioniranih posameznikov nemudoma doda tudi Daniel Ortega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da korupcija, od katere ima neposredno korist družina Ortega-Murillo, in patrimonializem nikaragovskega režima, ki se ne ustavita celo pred uničevanjem naravnih virov, državo vodita v gospodarski in humanitarni zlom; poudarja, da bi morale EU in države članice še naprej zagotavljati humanitarno pomoč, da bi podprle najranljivejše, hkrati pa preučiti alternativne ukrepe za boj proti zelo razširjeni korupciji; v zvezi s tem poziva EU in njene države članice, naj spremljajo dodeljena evropska sredstva, tudi prek večstranskih in finančnih institucij, da se s temi sredstvi ne bo še povečevala režimska korupcija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zgrožen nad vedno večjo inkriminacijo in preganjanjem okoljevarstvenikov v Nikaragvi; obsoja nenehne napade na domorodna ljudstva v državi; poziva nikaragovsko vlado, naj izpolni svoje obveznosti iz sporazuma iz Escazúja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU in države članice, naj prek svojih predstavnikov in veleposlaništev v Nikaragvi pozorno opazujejo razmere na terenu, tudi s spremljanjem sojenj ter obiski kritikov in opozicijskih voditeljev v zaporu ali hišnem priporu, prav tako pa naj poenostavijo izdajanje nujnih vizumov in v državah članicah prosilcem zagotovijo začasno zatočišče iz političnih razlogov; poudarja in ceni ključno vlogo civilne družbe, zagovornikov človekovih pravic in okoljevarstvenikov ter novinarjev v Nikaragvi; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepi redni dialog z organizacijami civilne družbe in zagovorniki človekovih pravic ter izboljša mehanizme za podporo njihovemu nepogrešljivemu delu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obžaluje, da je nikaragovski zunanji minister 19. novembra 2021 odstopil od ustanovne listine Organizacije ameriških držav, in poudarja, da bo ta odločitev državi onemogočila dostop do financiranja Medameriške razvojne banke, kar pomeni, da je država izstopila iz regionalnih mehanizmov te banke za varstvo človekovih pravic; opozarja, da Nikaragvo kljub odstopu od ustanovne listine še vedno zavezujejo njene obveznosti iz drugih instrumentov Organizacije ameriških držav, med njimi iz ameriške konvencije o človekovih pravicah; poudarja, da lahko do trenutka, ko bo izstop dejansko začel veljati, pretečeta celo dve leti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva mednarodno skupnost in enako misleče demokratične partnerje, naj v večstranskih forumih usklajeno povečajo politični pritisk na nikaragovski režim, da bi spodbudili in izvedli hitro tranzicijo ter tako omogočili nikaragovskemu prebivalstvu, da v celoti obnovi demokratični red in suverenost ljudstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da je nikaragovski režim 10. decembra 2021 prekinil diplomatske odnose z demokratičnim Tajvanom, da bi poiskal podporo totalitarne države Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi opozoriti, da mora Nikaragva v skladu s pridružitvenim sporazumom med EU in Srednjo Ameriko spoštovati in utrjevati načela pravne države, demokracije in človekovih pravic; znova zahteva, naj se glede na sedanje okoliščine uporabi demokratična klavzula pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | znova poziva, naj se Alessio Casimirri takoj izroči Italiji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, Srednjeameriškemu parlamentu, skupini iz Lime ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0359.

(2)  UL L 346, 15.12.2012, str. 3.

(3)  UL L 361, 12.10.2021, str. 52.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/138 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/138

---

P9_TA(2021)0514

Gibanje MeToo in nadlegovanje – posledice za institucije EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o gibanju MeToo in nadlegovanju – posledice za institucije EU (2021/2986(RSP))

(2022/C 251/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski (PEU) uniji ter členov 8, 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski (PEU) uniji ter členov 8, 10 in 19 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 21 in 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju (konvencija št. 190) in njenih glavnih določb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o nasilju in nadlegovanju (konvencija št. 190) in njenih glavnih določb,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), ki je začela veljati 1. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uporabi načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uporabi načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. novembra 2019 o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. maja 2020 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o vidiku enakosti spolov v obdobju krize zaradi COVID-19 in obdobju po krizi (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o strategiji EU za enakost spolov (6),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o indeksu enakosti spolov za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov o indeksu enakosti spolov za leto 2020,

| — | ob upoštevanju poročila evropske varuhinje človekovih pravic z dne 17. decembra 2018 o dostojanstvu pri delu v institucijah in agencijah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske varuhinje človekovih pravic z dne 17. decembra 2018 o dostojanstvu pri delu v institucijah in agencijah EU,

| — | ob upoštevanju Priloge II Poslovnika z naslovom Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priloge II Poslovnika z naslovom Kodeks primernega vedenja za poslance Evropskega parlamenta pri opravljanju svojih dolžnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja SJ-0328/21 (D(2021)24350), ki ga je 18. novembra 2021 podala pravna služba Parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja SJ-0328/21 (D(2021)24350), ki ga je 18. novembra 2021 podala pravna služba Parlamenta,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji z naslovom MeToo in nadlegovanje, posledice za institucije EU (O-000074/2021 – B9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z naslovom MeToo in nadlegovanje, posledice za institucije EU (O-000074/2021 – B9-0045/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| A. | ker je enakost spolov osrednja vrednota Unije, zapisana v členu 2 PEU; ker je pravica do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljna pravica, zapisana v Pogodbah in Listini; |
| --- | --- |

A.

ker je enakost spolov osrednja vrednota Unije, zapisana v členu 2 PEU; ker je pravica do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljna pravica, zapisana v Pogodbah in Listini;

| B. | ker je spolno nadlegovanje v pravu EU (7) opredeljeno tako: „kadar ima kakršnakoli oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega vedenja spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo kake osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje“; ker je spolno nadlegovanje oblika nasilja nad ženskami in dekleti ter skrajna oblika diskriminacije na podlagi spola, ki nesorazmerno prizadene ženske in dekleta; ker nasilje na podlagi spola izhaja iz neenakomerne porazdelitve moči med ženskami in moškimi, seksizma ter spolnih stereotipov, ki so pripeljali do nadvlade moških in diskriminacije žensk; ker je približno 90 % žrtev spolnega nadlegovanja žensk, okrog 10 % pa moških; |
| --- | --- |

B.

ker je spolno nadlegovanje v pravu EU (7) opredeljeno tako: „kadar ima kakršnakoli oblika neželenega verbalnega, neverbalnega ali fizičnega vedenja spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo kake osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje“; ker je spolno nadlegovanje oblika nasilja nad ženskami in dekleti ter skrajna oblika diskriminacije na podlagi spola, ki nesorazmerno prizadene ženske in dekleta; ker nasilje na podlagi spola izhaja iz neenakomerne porazdelitve moči med ženskami in moškimi, seksizma ter spolnih stereotipov, ki so pripeljali do nadvlade moških in diskriminacije žensk; ker je približno 90 % žrtev spolnega nadlegovanja žensk, okrog 10 % pa moških;

| C. | ker je bila po podatkih iz poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 3. marca 2014 z naslovom Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava v odraslem življenju že vsaka tretja ženska tarča fizičnega ali spolnega nasilja; ker je bilo v EU do 55 % žensk žrtev spolnega nadlegovanja; ker je 32 % vseh žrtev v EU navedlo, da je bil storilec njihov nadrejeni, sodelavec ali stranka; ker je bilo spolno nadlegovanih 75 % žensk v poklicih, za katere so potrebne kvalifikacije, ali na najvišjih vodstvenih položajih; ker je bilo žrtev spolnega nadlegovanja 61 % žensk, zaposlenih v storitvenem sektorju; |
| --- | --- |

C.

ker je bila po podatkih iz poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice z dne 3. marca 2014 z naslovom Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava v odraslem življenju že vsaka tretja ženska tarča fizičnega ali spolnega nasilja; ker je bilo v EU do 55 % žensk žrtev spolnega nadlegovanja; ker je 32 % vseh žrtev v EU navedlo, da je bil storilec njihov nadrejeni, sodelavec ali stranka; ker je bilo spolno nadlegovanih 75 % žensk v poklicih, za katere so potrebne kvalifikacije, ali na najvišjih vodstvenih položajih; ker je bilo žrtev spolnega nadlegovanja 61 % žensk, zaposlenih v storitvenem sektorju;

| D. | ker postaja kibernetsko nadlegovanje, podobno kot druge oblike kibernetskega nasilja na podlagi spola, vse pogostejše; ker je bilo v oceni evropske dodane vrednosti v zvezi s kibernetskim nasiljem na podlagi spola (8) ocenjeno, da je bilo v 12 mesecih pred anketo med 4 in 7 % žensk v EU žrtev kibernetskega nadlegovanja; |
| --- | --- |

D.

ker postaja kibernetsko nadlegovanje, podobno kot druge oblike kibernetskega nasilja na podlagi spola, vse pogostejše; ker je bilo v oceni evropske dodane vrednosti v zvezi s kibernetskim nasiljem na podlagi spola (8) ocenjeno, da je bilo v 12 mesecih pred anketo med 4 in 7 % žensk v EU žrtev kibernetskega nadlegovanja;

| E. | ker napredek pri reševanju vprašanja spolnega nadlegovanja po treh letih gibanja MeToo ni zadosten, v institucijah EU in drugod pa je treba postoriti še veliko; |
| --- | --- |

E.

ker napredek pri reševanju vprašanja spolnega nadlegovanja po treh letih gibanja MeToo ni zadosten, v institucijah EU in drugod pa je treba postoriti še veliko;

| F. | ker raziskave kažejo, da je nadlegovanje bolj razširjeno, kot je splošno znano, in da precej prepogosto ostane neprijavljeno (9); ker je nadlegovanje poleg diskriminacije na podlagi spola, ki jo je treba obravnavati s presečnim pristopom in z vseh vidikov, pogosto povezano z drugimi oblikami diskriminacije; |
| --- | --- |

F.

ker raziskave kažejo, da je nadlegovanje bolj razširjeno, kot je splošno znano, in da precej prepogosto ostane neprijavljeno (9); ker je nadlegovanje poleg diskriminacije na podlagi spola, ki jo je treba obravnavati s presečnim pristopom in z vseh vidikov, pogosto povezano z drugimi oblikami diskriminacije;

| G. | ker sta spolno nasilje in nadlegovanje na delovnem mestu vprašanji zdravja in varnosti ter bi ju bilo treba kot taka tudi obravnavati in preprečevati; |
| --- | --- |

G.

ker sta spolno nasilje in nadlegovanje na delovnem mestu vprašanji zdravja in varnosti ter bi ju bilo treba kot taka tudi obravnavati in preprečevati;

| H. | ker so žrtve spolnega nadlegovanja v Parlamentu pogosto najbolj ranljivi uslužbenci, med njimi mladi strokovnjaki, praktikanti, akreditirani parlamentarni pomočniki in pogodbeni uslužbenci; |
| --- | --- |

H.

ker so žrtve spolnega nadlegovanja v Parlamentu pogosto najbolj ranljivi uslužbenci, med njimi mladi strokovnjaki, praktikanti, akreditirani parlamentarni pomočniki in pogodbeni uslužbenci;

| I. | ker je eden od razlogov za to, da ostane spolno nadlegovanje pogosto neprijavljeno, slaba ozaveščenost, ki včasih izvira iz slabega razumevanja resnosti tega vprašanja, nepoznavanja kanalov za podporo žrtvam ali premajhne seznanjenosti s tem, za kako kočljivo velja to vprašanje, pa tudi strah pred viktimizacijo ali izgubo zaposlitve; |
| --- | --- |

I.

ker je eden od razlogov za to, da ostane spolno nadlegovanje pogosto neprijavljeno, slaba ozaveščenost, ki včasih izvira iz slabega razumevanja resnosti tega vprašanja, nepoznavanja kanalov za podporo žrtvam ali premajhne seznanjenosti s tem, za kako kočljivo velja to vprašanje, pa tudi strah pred viktimizacijo ali izgubo zaposlitve;

| J. | ker je gibanje MeToo institucije EU prisililo k temu, da so začele načrtovati in prilagajati svoja notranja pravila in postopke, da bi hitreje odkrile nadlegovanje, se borile proti njemu in ga sankcionirale; |
| --- | --- |

J.

ker je gibanje MeToo institucije EU prisililo k temu, da so začele načrtovati in prilagajati svoja notranja pravila in postopke, da bi hitreje odkrile nadlegovanje, se borile proti njemu in ga sankcionirale;

| K. | ker je še vedno treba spodbujati in krepiti enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov v EU, tudi na vodstvenih položajih v institucijah (10); |
| --- | --- |

K.

ker je še vedno treba spodbujati in krepiti enakost spolov in vključevanje načela enakosti spolov v EU, tudi na vodstvenih položajih v institucijah (10);

| L. | ker imajo žvižgači ključno vlogo pri razkrivanju spolnega in psihičnega nadlegovanja, slabega upravljanja in diskriminacije na delovnem mestu; |
| --- | --- |

L.

ker imajo žvižgači ključno vlogo pri razkrivanju spolnega in psihičnega nadlegovanja, slabega upravljanja in diskriminacije na delovnem mestu;

| M. | ker je Parlament v svojih prejšnjih resolucijah pozval k številnim ukrepom, s katerimi bi poskrbeli, da bi pristop ničelne tolerance postal norma, vendar jih je bilo le nekaj v celoti izvedenih v skladu z zahtevami iz resolucije o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU, zato jih bo treba v prihodnje še obravnavati; |
| --- | --- |

M.

ker je Parlament v svojih prejšnjih resolucijah pozval k številnim ukrepom, s katerimi bi poskrbeli, da bi pristop ničelne tolerance postal norma, vendar jih je bilo le nekaj v celoti izvedenih v skladu z zahtevami iz resolucije o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU, zato jih bo treba v prihodnje še obravnavati;

| N. | ker je bilo zaradi pandemije covida-19 in novih delovnih metod Evropskega parlamenta, uvedenih med pandemijo, morda manj verjetno fizično nadlegovanje, a žrtve nadlegovanja zaradi njih težko vložijo pritožbe ali se obrnejo na svetovalca po nasvet in podporo; |
| --- | --- |

N.

ker je bilo zaradi pandemije covida-19 in novih delovnih metod Evropskega parlamenta, uvedenih med pandemijo, morda manj verjetno fizično nadlegovanje, a žrtve nadlegovanja zaradi njih težko vložijo pritožbe ali se obrnejo na svetovalca po nasvet in podporo;

Splošne pripombe

| 1. | odločno obsoja vse oblike nasilja na podlagi spola, vključno s spolnim nasiljem, in vse oblike nadlegovanja, zlasti spolno nadlegovanje; odločno znova potrjuje svojo zavezanost boju proti nasilju na podlagi spola in prepričanje, da je najboljši način za njegovo odpravo celovita direktiva, ki bo zajemala vse njegove oblike; znova poziva Svet, naj v imenu EU nujno dokončno ratificira Istanbulsko konvencijo na osnovi širšega pristopa brez omejitev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da nadlegovanje, zlasti spolno, do katerega prihaja na delovnem mestu, pomeni kršitev človekovih pravic in hud napad na duševno in telesno zdravje žrtve, zaradi česar se ta na delovnem mestu ne počuti varno, v nekaterih primerih pa tudi ni sposobna opravljati svojega dela; ugotavlja, da je veliko bolj verjetno, da bodo žrtve spolnega nadlegovanja ženske kakor moški; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je ključni dejavnik pri vzpostavljanju varnega delovnega okolja preprečevanje, ki bi ga bilo treba doseči z obveščanjem, ozaveščanjem in spodbujanjem kampanj in politik za preprečevanje nadlegovanja, hkrati pa vzpostavljati formalne in neformalne strukture za obravnavanje vprašanj nadlegovanja, zlasti ko gre za spolno nadlegovanje, ter žrtvam omogočati svetovanje in psihološko pomoč, jim svetovati o stikih s policijo ter jih napotiti do ponudnikov pravne pomoči; |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi pohvaliti prizadevanja Parlamenta med kampanjo MeToo, ki prispevajo k prekinitvi molka in ozaveščajo o potrebi po izboljšanju delovnih pogojev za vse zaposlene; |
| --- | --- |

4.

Zagotavljanje ničelne tolerance do nadlegovanja kot pomembnega vidika politike Parlamenta na področju enakosti spolov

| 5. | meni, da je bilo sicer že opaziti nekaj prizadevanj za to, da bi v Parlamentu uvedli politiko ničelne tolerance do nadlegovanja, a še vedno prihaja do primerov spolnega nadlegovanja, žrtve pa si ne upajo vselej uporabiti uveljavljenih kanalov, kar pomeni, da je treba okrepiti prizadevanja za preprečevanje spolnega nadlegovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sklep predsedstva iz leta 2018 o določitvi postopka in ukrepov za preprečevanje nadlegovanja, zlasti spolnega, kot je kodeks primernega vedenja za poslance, ki je bil v Poslovnik vključen januarja 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja, da je Evropski parlament leta 2020 sprejel akcijski načrt za enakost spolov, leta 2021 pa časovni načrt za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje pa, da ukrepi za obravnavanje spolnega nadlegovanja niso dovolj strogi in ne vključujejo vseh zahtev iz prejšnjih resolucij, zato:






  (a) | poziva službe Parlamenta, naj zagotovijo usposabljanje za preprečevanje nadlegovanja v vseh uradnih jezikih ali s tolmačenjem, v dejavnosti ozaveščanja pa naj ciljno vključijo posamezne delegacije in politične skupine; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

poziva službe Parlamenta, naj zagotovijo usposabljanje za preprečevanje nadlegovanja v vseh uradnih jezikih ali s tolmačenjem, v dejavnosti ozaveščanja pa naj ciljno vključijo posamezne delegacije in politične skupine;

| (b) | poziva službe Parlamenta, naj pripravijo javni seznam poslancev, ki so se udeležili teh usposabljanj, in ga objavijo na spletnem mestu Evropskega parlamenta kot primer dobre prakse za druge poslance; |
| --- | --- |

(b)

poziva službe Parlamenta, naj pripravijo javni seznam poslancev, ki so se udeležili teh usposabljanj, in ga objavijo na spletnem mestu Evropskega parlamenta kot primer dobre prakse za druge poslance;

| (c) | znova poziva (11) k strožjim ukrepom za preprečevanje vseh oblik nadlegovanja, zlasti spolnega, predvsem pa poziva k uvedbi obveznega usposabljanja za preprečevanje nadlegovanja, ki bi se ga v čim krajšem času udeležili vsi poslanci, novoizvoljeni poslanci pa že ob nastopu mandata, in sicer v skladu s prejetimi pravnimi nasveti, saj se je prostovoljno usposabljanje za preprečevanje nadlegovanja izkazalo za nezadostno; |
| --- | --- |

(c)

znova poziva (11) k strožjim ukrepom za preprečevanje vseh oblik nadlegovanja, zlasti spolnega, predvsem pa poziva k uvedbi obveznega usposabljanja za preprečevanje nadlegovanja, ki bi se ga v čim krajšem času udeležili vsi poslanci, novoizvoljeni poslanci pa že ob nastopu mandata, in sicer v skladu s prejetimi pravnimi nasveti, saj se je prostovoljno usposabljanje za preprečevanje nadlegovanja izkazalo za nezadostno;

| (d) | poziva službe Parlamenta, naj ocenijo morebitne posledice, kot je možnost omejitve zaposlovanja uslužbencev brez poseganja v pravico poslancev do kritja parlamentarne pomoči, pa tudi druge mogoče ukrepe, če poslanec ne želi sodelovati v obveznem usposabljanju za preprečevanje nadlegovanja in posledično niso izpolnjene obveznosti iz odstavka 8(c) te resolucije; |
| --- | --- |

(d)

poziva službe Parlamenta, naj ocenijo morebitne posledice, kot je možnost omejitve zaposlovanja uslužbencev brez poseganja v pravico poslancev do kritja parlamentarne pomoči, pa tudi druge mogoče ukrepe, če poslanec ne želi sodelovati v obveznem usposabljanju za preprečevanje nadlegovanja in posledično niso izpolnjene obveznosti iz odstavka 8(c) te resolucije;

| 9. | poziva, naj se izboljša ozaveščanje in uvede obvezno usposabljanje o politiki ničelne tolerance do nadlegovanja v Parlamentu za vse, ki redno delajo v njegovih prostorih, da bi dobili orodje za prepoznavanje vseh oblik nadlegovanja, zlasti spolnega, in poročanje o njem, pa tudi prilagojene informacije o razpoložljivih podpornih strukturah; poudarja, da morajo biti te podporne strukture bolj znane in lažje dostopne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva tudi k ukrepom za zaščito pred viktimizacijo ali povračilnimi ukrepi zoper tiste, ki vložijo pritožbo, žrtve, priče in žvižgače; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Parlament, naj še naprej javno obsoja spolno nadlegovanje in pripravi kampanjo ozaveščanja, s katero bi se boril proti vsem oblikam nadlegovanja v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja imenovanje zaupnih svetovalcev za žrtve nadlegovanja, zlasti spolnega, saj so dragocen vir podpore in nasvetov, ustrezne organe Parlamenta pa poziva, naj poskrbijo, da bodo na voljo vsem, ki potrebujejo pomoč, in da bodo to pri njih tudi dobili; poudarja, kako pomembni so pregleden izbirni postopek in časovno omejeni mandati članov odborov za preprečevanje nadlegovanja in zaupnih svetovalcev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva ustrezne organe Parlamenta, naj uvedejo strokovne mehanizme, namenjene podpori in pomoči žrtvam spolnega nadlegovanja, pri čemer naj olajšajo njihovo dostopnost in povečajo prepoznavnost, prav tako pa naj odpravijo stigmatizacijo; poudarja, da je treba preprečevati viktimizacijo, in poziva ustrezne organe, naj poskrbijo, da ne bo ovirano poklicno napredovanje žrtev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k bolj ciljno usmerjenemu usposabljanju za vse ravni uprave v zvezi z njihovo institucionalno vlogo pri vključevanju politike ničelne tolerance do nadlegovanja v vsakodnevno prakso, s posebnim poudarkom na skupinah na najranljivejših položajih, kot so praktikanti, akreditirani parlamentarni pomočniki in pogodbeni uslužbenci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava dosedanja prizadevanja za zagotovitev enakosti spolov in vključevanja načela enakosti spolov v Parlamentu, vključno z uravnoteženo zastopanostjo spolov na vodstvenih položajih, in poudarja, da bi lahko celovito izvajanje časovnega načrta in načrtovanih rednih revizij za izboljšanje akcijskega načrta Parlamenta za enakost spolov prispevalo k oblikovanju kulture vzajemnega spoštovanja, preprečevanju vseh oblik nadlegovanja in upoštevanju vidika spola v Parlamentu; poudarja, kako pomembno je ozaveščanje o akcijskem načrtu za enakost spolov in njegovem časovnem načrtu, da bi omogočili učinkovito izvajanje; poziva, naj se objavita na spletnem mestu Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z delom svetovalnega odbora, ki obravnava nadlegovanje in preprečevanje nadlegovanja na delovnem mestu, in svetovalnega odbora, ki obravnava pritožbe akreditiranih parlamentarnih pomočnikov nad poslanci Evropskega parlamenta v zvezi z nadlegovanjem na delovnem mestu in njegovim preprečevanjem; poziva, naj Parlament pri obravnavanju nadlegovanja ravna povsem pregledno, obenem pa varuje identiteto prizadetih, oba odbora pa poziva, naj vsako leto pripravita in na spletnem mestu Evropskega parlamenta objavita poročila o spremljanju in ocene tveganja, uvedeta nadzorne mehanizme in zlasti objavita zunanjo oceno svetovalnega odbora, ki obravnava pritožbe akreditiranih parlamentarnih pomočnikov nad poslanci Evropskega parlamenta v zvezi z nadlegovanjem na delovnem mestu in njegovim preprečevanjem; znova poziva (12), naj zunanji, pregledno izbrani revizorji podajo neodvisno oceno učinkovitosti sedanjega sistema ter po potrebi čim prej in pred koncem tega zakonodajnega obdobja predlagajo spremembe, da se zagotovita neodvisnost in uravnotežena zastopanost spolov ter preprečijo navzkrižja interesov v obstoječih strukturah, zato:






  (a) | poziva k spremembi sestave obeh odborov, s čimer bi poskrbeli, da bodo neodvisni strokovnjaki z dokazanim strokovnim znanjem za reševanje vprašanj nadlegovanja na delovnem mestu, vključno z zdravniki, terapevti in pravnimi strokovnjaki na področju nadlegovanja, uradni člani z glasovalno pravico; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

poziva k spremembi sestave obeh odborov, s čimer bi poskrbeli, da bodo neodvisni strokovnjaki z dokazanim strokovnim znanjem za reševanje vprašanj nadlegovanja na delovnem mestu, vključno z zdravniki, terapevti in pravnimi strokovnjaki na področju nadlegovanja, uradni člani z glasovalno pravico;

| (b) | poudarja, da so lahko žrtve spolnega nadlegovanja tudi poslanci Evropskega parlamenta, zato poziva pristojne službe Parlamenta in politične skupine, naj sprejmejo konkretne ukrepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(b)

poudarja, da so lahko žrtve spolnega nadlegovanja tudi poslanci Evropskega parlamenta, zato poziva pristojne službe Parlamenta in politične skupine, naj sprejmejo konkretne ukrepe v zvezi s tem;

| (c) | priporoča, naj se oblikuje projektna skupina neodvisnih strokovnjakov z mandatom za preučitev primerov spolnega nadlegovanja in zlorab v Parlamentu, da bi ocenili sedanja svetovalni odbor za obravnavo pritožb akreditiranih parlamentarnih pomočnikov nad poslanci Evropskega parlamenta v zvezi z nadlegovanjem na delovnem mestu in njegovim preprečevanjem ter svetovalni odbor uslužbencev Parlamenta za preprečevanje nadlegovanja in predlagali ustrezne spremembe; |
| --- | --- |

(c)

priporoča, naj se oblikuje projektna skupina neodvisnih strokovnjakov z mandatom za preučitev primerov spolnega nadlegovanja in zlorab v Parlamentu, da bi ocenili sedanja svetovalni odbor za obravnavo pritožb akreditiranih parlamentarnih pomočnikov nad poslanci Evropskega parlamenta v zvezi z nadlegovanjem na delovnem mestu in njegovim preprečevanjem ter svetovalni odbor uslužbencev Parlamenta za preprečevanje nadlegovanja in predlagali ustrezne spremembe;

| 17. | priporoča, naj evropska varuhinja človekovih pravic skupini Parlamenta na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost enkrat letno posreduje podatke o pritožbah glede nepravilnosti v zvezi s primeri domnevnega nadlegovanja v Parlamentu, ki so ji bili predloženi; |
| --- | --- |

17.

Sodelovanje med institucijami EU

| 18. | poziva vse institucije in agencije EU, naj si redno izmenjujejo primere dobre prakse v boju proti nadlegovanju, vključno s politikami proti nadlegovanju ter smernicami in morebitnimi novimi določbami o tem, kako ga obravnavati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva vse institucije EU, naj vzpostavijo mrežo zaupnih svetovalcev ali zunanjih mediatorjev, ki bi svetovali žrtvam spolnega nadlegovanja in jih podpirale, prav tako pa spodbuja sodelovanje med zaupnimi svetovalci v različnih organih EU, kar je še posebej pomembno za manjše organe, ki imajo za ustrezno podporo na voljo manj uslužbencev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva vse institucije EU, naj ocenijo in ustrezno prilagodijo svoje notranje politike, da bi vsem, ne le stalnemu osebju, temveč tudi praktikantom in zunanjim izvajalcem, omogočili uporabo formalnih in neformalnih struktur za opozarjanje na primere nadlegovanja ter iskanje svetovalne in psihološke pomoči; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva službo Evropskega parlamenta za raziskave, naj naroči študijo o dodani vrednosti platform za žvižgače na delovnih mestih, skupaj s podatki o tem, kako bi jo bilo mogoče uporabljati v institucijah EU, rezultati in priporočila pa naj se predstavijo na delavnici ali predstavitvi z izmenjavo mnenj v ustreznih odborih Parlamenta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj priskrbi dovolj instrumentov za obravnavo primerov nadlegovanja, preprečevanje sekundarne viktimizacije in pravočasno odzivanje pri pregledu kadrovskih predpisov EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva agencije in organe EU, naj prilagodijo svoja notranja pravila za boj proti vsem oblikam nadlegovanja, zlasti spolnemu nadlegovanju, in na vseh kadrovskih ravneh, tudi vodstveni, uveljavljajo temeljno načelo enakosti spolov, pri tem pa upoštevajo tudi nove okoliščine dela na daljavo in s tem povezane izkušnje, pridobljene med pandemijo covida-19; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje teh pravil proti nadlegovanju in načela akcijskega načrta za enakost spolov za spodbujanje in nadaljnjo krepitev enakosti spolov v agencijah in organih EU; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, agencijam in organom EU, vladam in parlamentom držav članic ter parlamentarni skupščini Sveta Evrope. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(2)  UL C 346, 27.9.2018, str. 192.

(3)  UL C 232, 16.6.2021, str. 48.

(4)  UL C 323, 11.8.2021, str. 33.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0024.

(6)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0025.

(7)  Direktiva 2006/54/ES.

(8)  Študija Evropskega parlamenta iz marca 2021 z naslovom Boj proti nasilju na podlagi spola: kibernetsko nasilje – ocena evropske dodane vrednosti.

(9)  Poročilo evropske varuhinje človekovih pravic o dostojanstvu pri delu v institucijah in agencijah EU.

(10)  Sporočilo Komisije z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025.

(11)  Resolucija o pristopu EU k Istanbulski konvenciji in drugih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola, odstavek 16: „poziva predsednika Evropskega parlamenta, predsedstvo in upravo Parlamenta, naj si še naprej prizadevajo za to, da v delovnem okolju Evropskega parlamenta ne bo nadlegovanja in seksizma, ter v skladu z zahtevami, sprejetimi v resoluciji iz leta 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU, izvajajo naslednje ukrepe: ... uvedejo obvezna usposabljanja o spoštovanju in dostojanstvu na delovnem mestu za vse poslance EP in vse kategorije osebja“; Resolucija o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU, odstavek 17.

(12)  Resolucija o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2021, odstavek 55.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/144

---

P9_TA(2021)0515

Razmere na ukrajinski meji in na ozemljih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o razmerah na ukrajinski meji in na ozemljih Ukrajine, ki jih zaseda Rusija (2021/3010(RSP))

(2022/C 251/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o Ukrajini in Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij in poročil o Ukrajini in Rusiji,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Helsinške sklepne listine z dne 1. avgusta 1975 in dokumentov, ki so ji sledili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Helsinške sklepne listine z dne 1. avgusta 1975 in dokumentov, ki so ji sledili,

| — | ob upoštevanju Pariške listine za Novo Evropo z dne 19.–21. novembra 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške listine za Novo Evropo z dne 19.–21. novembra 1990,

| — | ob upoštevanju memoranduma iz Minska z dne 19. septembra 2014 in svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki sta bila sprejeta in podpisana 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjena z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma iz Minska z dne 19. septembra 2014 in svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, ki sta bila sprejeta in podpisana 12. februarja 2015 v Minsku ter v celoti potrjena z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2202 (2015) z dne 17. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, zlasti njegovega naslova II o političnem dialogu in zbliževanju na področju zunanje in varnostne politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Ukrajino na drugi strani, zlasti njegovega naslova II o političnem dialogu in zbliževanju na področju zunanje in varnostne politike (1),

| — | ob upoštevanju prvega dialoga med EU in Ukrajino o kibernetski varnosti, ki je potekal 3. junija 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega dialoga med EU in Ukrajino o kibernetski varnosti, ki je potekal 3. junija 2021,

| — | ob upoštevanju listine o strateškem partnerstvu med ZDA in Ukrajino, ki sta jo 10. novembra 2021 podpisala zunanji minister ZDA Antony Blinken in ukrajinski zunanji minister Dmitro Kuleba, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine o strateškem partnerstvu med ZDA in Ukrajino, ki sta jo 10. novembra 2021 podpisala zunanji minister ZDA Antony Blinken in ukrajinski zunanji minister Dmitro Kuleba,

| — | ob upoštevanju izjave visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella po seji Sveta za zunanje zadeve 13. decembra 2021, da bo imel kakršen koli napad na Ukrajino politične posledice in visoke gospodarske stroške za Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko Josepa Borrella po seji Sveta za zunanje zadeve 13. decembra 2021, da bo imel kakršen koli napad na Ukrajino politične posledice in visoke gospodarske stroške za Rusijo,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Nata Jensa Stoltenberga po srečanju zunanjih ministrov Nata 30. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Nata Jensa Stoltenberga po srečanju zunanjih ministrov Nata 30. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 12. decembra 2021 o Rusiji in Ukrajini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov skupine G7 z dne 12. decembra 2021 o Rusiji in Ukrajini,

| — | ob upoštevanju skupne izjave ukrajinskega predsednika Volodimirja Zelenskega, predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela in predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 12. oktobra 2021 po 23. vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ukrajinskega predsednika Volodimirja Zelenskega, predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela in predsednice Komisije Ursule von der Leyen z dne 12. oktobra 2021 po 23. vrhunskem srečanju med EU in Ukrajino,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 9. decembra 2021 o problemu militarizacije Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol v Ukrajini ter delov Črnega morja in Azovskega morja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 9. decembra 2021 o problemu militarizacije Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol v Ukrajini ter delov Črnega morja in Azovskega morja,

| — | ob upoštevanju memoranduma iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih z dne 5. decembra 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma iz Budimpešte o varnostnih zagotovilih z dne 5. decembra 1994,

| — | ob upoštevanju politike EU v odziv na krizo v Ukrajini in omejevalne ukrepe, ki veljajo od leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike EU v odziv na krizo v Ukrajini in omejevalne ukrepe, ki veljajo od leta 2014,

| — | ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 132(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker se morajo v skladu z načeli ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava vse države v mednarodnih odnosih vzdržati groženj ali uporabe sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti katere koli države; |
| --- | --- |

A.

ker se morajo v skladu z načeli ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava vse države v mednarodnih odnosih vzdržati groženj ali uporabe sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti katere koli države;

| B. | ker Ruska federacija v času krize na meji med EU in Belorusijo stalno povečuje svojo vojaško prisotnost vzdolž ukrajinskih meja, kjer je trenutno zbranih približno 100 000 vojakov, ter v doneški in luganški pokrajini, ki ju trenutno zasedajo sile s podporo Rusije, in je znatno povečala tudi svoje vojaške dejavnosti na zasedenem Krimu in na območju Črnega morja; ker to povečano vojaško prisotnost potrjujejo tudi nedavni komercialni satelitski posnetki; ker je to zadnje kopičenje vojske po ocenah obsežnejše kot podobno povečevanje vojaških sil letos spomladi; |
| --- | --- |

B.

ker Ruska federacija v času krize na meji med EU in Belorusijo stalno povečuje svojo vojaško prisotnost vzdolž ukrajinskih meja, kjer je trenutno zbranih približno 100 000 vojakov, ter v doneški in luganški pokrajini, ki ju trenutno zasedajo sile s podporo Rusije, in je znatno povečala tudi svoje vojaške dejavnosti na zasedenem Krimu in na območju Črnega morja; ker to povečano vojaško prisotnost potrjujejo tudi nedavni komercialni satelitski posnetki; ker je to zadnje kopičenje vojske po ocenah obsežnejše kot podobno povečevanje vojaških sil letos spomladi;

| C. | ker bi lahko Rusija po ocenah poročil obveščevalnih služb ZDA tokrat do začetka leta 2022 napotila do 175 000 vojakov; ker je te ofenzivne dogodke mogoče razlagati kot priprave na vojaški napad na več frontah ali kot grožnjo za uporabo sile proti sosednji Ukrajini, da bi posegli v njeno suverenost in politično neodvisnost, kar je v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Ruske federacije; ker je Aleksander Lukašenko napovedal polno podporo Rusiji v primeru vojaškega posredovanja proti Ukrajini; |
| --- | --- |

C.

ker bi lahko Rusija po ocenah poročil obveščevalnih služb ZDA tokrat do začetka leta 2022 napotila do 175 000 vojakov; ker je te ofenzivne dogodke mogoče razlagati kot priprave na vojaški napad na več frontah ali kot grožnjo za uporabo sile proti sosednji Ukrajini, da bi posegli v njeno suverenost in politično neodvisnost, kar je v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi Ruske federacije; ker je Aleksander Lukašenko napovedal polno podporo Rusiji v primeru vojaškega posredovanja proti Ukrajini;

| D. | ker nedavne premike ruskih sil blizu ukrajinske meje spremljajo večje vmešavanje in dezinformacijske kampanje ruskih posrednikov in medijev v Evropski uniji, Ukrajini in tudi v Rusiji; ker ta hibridna taktika vključuje tudi povečevanje žaljivih vsebin, uperjenih proti Natu in Ukrajini, poskuse, da bi krivdo za morebitno prihodnje rusko vojaško zaostrovanje pripisali Ukrajini in Natu, ter širjenje lažnih izjav, pri čemer sodelujeta celo predsednik Putin in nekdanji predsedniki Medvedjev; |
| --- | --- |

D.

ker nedavne premike ruskih sil blizu ukrajinske meje spremljajo večje vmešavanje in dezinformacijske kampanje ruskih posrednikov in medijev v Evropski uniji, Ukrajini in tudi v Rusiji; ker ta hibridna taktika vključuje tudi povečevanje žaljivih vsebin, uperjenih proti Natu in Ukrajini, poskuse, da bi krivdo za morebitno prihodnje rusko vojaško zaostrovanje pripisali Ukrajini in Natu, ter širjenje lažnih izjav, pri čemer sodelujeta celo predsednik Putin in nekdanji predsedniki Medvedjev;

| E. | ker od sprejetja sporazumov iz Minska mineva več kot šest let, od nezakonite priključitve Krimskega polotoka Ruski federaciji in začetka vojne v Ukrajini, ki jo izvaja Rusija, pa več kot sedem let; ker je v še vedno trajajočih spopadih umrlo že več kot 14 000 ljudi; ker je zaradi konflikta notranje razseljenih skoraj dva milijona ljudi; ker konflikt še vedno močno vpliva na preživetje prebivalstva na ozemljih pod ruskim nadzorom in na priključenih ozemljih v Ukrajini in v okoliških regijah; ker je Rusija udeležena v konfliktu in zato ne more obenem nastopati kot posrednica; |
| --- | --- |

E.

ker od sprejetja sporazumov iz Minska mineva več kot šest let, od nezakonite priključitve Krimskega polotoka Ruski federaciji in začetka vojne v Ukrajini, ki jo izvaja Rusija, pa več kot sedem let; ker je v še vedno trajajočih spopadih umrlo že več kot 14 000 ljudi; ker je zaradi konflikta notranje razseljenih skoraj dva milijona ljudi; ker konflikt še vedno močno vpliva na preživetje prebivalstva na ozemljih pod ruskim nadzorom in na priključenih ozemljih v Ukrajini in v okoliških regijah; ker je Rusija udeležena v konfliktu in zato ne more obenem nastopati kot posrednica;

| F. | ker je izvajanje svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska iz februarja 2015 močno nazadovalo, zlasti zaradi enostranskih ukrepov, ki jih je Ruska federacija sprejela v nasprotju s svojimi zavezami iz teh sporazumov; |
| --- | --- |

F.

ker je izvajanje svežnja ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska iz februarja 2015 močno nazadovalo, zlasti zaradi enostranskih ukrepov, ki jih je Ruska federacija sprejela v nasprotju s svojimi zavezami iz teh sporazumov;

| G. | ker se že od leta 2014 poroča, da se proruskim separatistom v vzhodni Ukrajini pridružujejo zaposleni pri ruskem zasebnem vojaškem podjetju Wagner, pri čemer se je prvotno število 250 borcev do danes povečalo na 2 500 posameznikov; |
| --- | --- |

G.

ker se že od leta 2014 poroča, da se proruskim separatistom v vzhodni Ukrajini pridružujejo zaposleni pri ruskem zasebnem vojaškem podjetju Wagner, pri čemer se je prvotno število 250 borcev do danes povečalo na 2 500 posameznikov;

| H. | ker misija OZN za spremljanje stanja človekovih pravic v Ukrajini v najnovejšem poročilu, objavljenem 1. decembra 2021, ugotavlja stopnjevanje sovražnosti na območju konflikta v Doneškem bazenu, povečevanje civilnih žrtev na ukrajinski strani ter škodo na infrastrukturi; ker misija v poročilu tudi ugotavlja, da sodišča samooklicanih republik v Doneškem bazenu civilistom še vedno izrekajo obsodbe zaradi kaznivih dejanj v zvezi s konfliktom brez poštenega sojenja; |
| --- | --- |

H.

ker misija OZN za spremljanje stanja človekovih pravic v Ukrajini v najnovejšem poročilu, objavljenem 1. decembra 2021, ugotavlja stopnjevanje sovražnosti na območju konflikta v Doneškem bazenu, povečevanje civilnih žrtev na ukrajinski strani ter škodo na infrastrukturi; ker misija v poročilu tudi ugotavlja, da sodišča samooklicanih republik v Doneškem bazenu civilistom še vedno izrekajo obsodbe zaradi kaznivih dejanj v zvezi s konfliktom brez poštenega sojenja;

| I. | ker je na ozemlju Ukrajine v doneški in luganški pokrajini, ki ga je zasedla Rusija, več kot 160 nezakonitih zaporov, v katerih je bilo od začetka spopadov nezakonito pridržanih že več kot 3 000 ljudi, ki so bili izpostavljeni mučenju in nečloveškemu ravnanju; |
| --- | --- |

I.

ker je na ozemlju Ukrajine v doneški in luganški pokrajini, ki ga je zasedla Rusija, več kot 160 nezakonitih zaporov, v katerih je bilo od začetka spopadov nezakonito pridržanih že več kot 3 000 ljudi, ki so bili izpostavljeni mučenju in nečloveškemu ravnanju;

| J. | ker Rusija še naprej krši premirje v Doneškem bazenu, saj je bilo med 27. julijem 2020 in 2. decembrom 2021 izvedenih 2 346 napadov na ukrajinske položaje, v katerih je umrlo 65 ukrajinskih vojakov, 261 pa jih je bilo ranjenih, med njimi tudi 29 vojakov ukrajinskih oboroženih sil, ki so jih ubili ostrostrelci; |
| --- | --- |

J.

ker Rusija še naprej krši premirje v Doneškem bazenu, saj je bilo med 27. julijem 2020 in 2. decembrom 2021 izvedenih 2 346 napadov na ukrajinske položaje, v katerih je umrlo 65 ukrajinskih vojakov, 261 pa jih je bilo ranjenih, med njimi tudi 29 vojakov ukrajinskih oboroženih sil, ki so jih ubili ostrostrelci;

| K. | ker je rusko obrambno ministrstvo aprila 2021 enostransko zaprlo vode v Kerškem prelivu za netrgovska plovila iz drugih držav in s tem ladjam omejilo prost prehod do Azovskega morja; ker te omejitve še vedno veljajo, čeprav je Rusija napovedala, da jih bo oktobra 2021 odpravila; ker ima to negativne posledice za ukrajinska pristanišča v Azovskem morju ter mednarodni pomorski tranzit v Črnem morju; |
| --- | --- |

K.

ker je rusko obrambno ministrstvo aprila 2021 enostransko zaprlo vode v Kerškem prelivu za netrgovska plovila iz drugih držav in s tem ladjam omejilo prost prehod do Azovskega morja; ker te omejitve še vedno veljajo, čeprav je Rusija napovedala, da jih bo oktobra 2021 odpravila; ker ima to negativne posledice za ukrajinska pristanišča v Azovskem morju ter mednarodni pomorski tranzit v Črnem morju;

| L. | ker je ruski predsednik Putin 15. novembra 2021 podpisal odlok o poenostavljenih trgovinskih pravilih, s katerimi je omogočen dostop blaga do doneške in luganške pokrajine, ki trenutno nista pod nadzorom ukrajinske vlade; |
| --- | --- |

L.

ker je ruski predsednik Putin 15. novembra 2021 podpisal odlok o poenostavljenih trgovinskih pravilih, s katerimi je omogočen dostop blaga do doneške in luganške pokrajine, ki trenutno nista pod nadzorom ukrajinske vlade;

| M. | ker listina o strateškem partnerstvu med ZDA in Ukrajino z dne 10. novembra 2021 določa, da nameravajo Združene države Amerike in Ukrajina nadaljevati vrsto konkretnih ukrepov za preprečevanje zunanjih neposrednih in hibridnih napadov na Ukrajino ter doseči, da bo Rusija za te napade in kršitve mednarodnega prava odgovarjala; |
| --- | --- |

M.

ker listina o strateškem partnerstvu med ZDA in Ukrajino z dne 10. novembra 2021 določa, da nameravajo Združene države Amerike in Ukrajina nadaljevati vrsto konkretnih ukrepov za preprečevanje zunanjih neposrednih in hibridnih napadov na Ukrajino ter doseči, da bo Rusija za te napade in kršitve mednarodnega prava odgovarjala;

| N. | ker je predsednik Putin 1. decembra 2021 zahteval pravno zavezujoča jamstva Nata, da ne bo izvajal nadaljnjih širitev na vzhod; ker je generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg 30. novembra 2021 po srečanju zunanjih ministrov Nata v zvezi z morebitnim članstvom Ukrajine v Natu izjavil, da Rusija nima pravice veta in tudi ne pravice, da se vmešava v ta proces; |
| --- | --- |

N.

ker je predsednik Putin 1. decembra 2021 zahteval pravno zavezujoča jamstva Nata, da ne bo izvajal nadaljnjih širitev na vzhod; ker je generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg 30. novembra 2021 po srečanju zunanjih ministrov Nata v zvezi z morebitnim članstvom Ukrajine v Natu izjavil, da Rusija nima pravice veta in tudi ne pravice, da se vmešava v ta proces;

| 1. | podpira neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja; ponovno izraža odločno podporo politiki EU o nepriznavanju nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol; obsoja neposredno in posredno vpletenost Rusije v oborožene spopade v vzhodni Ukrajini ter v ponavljajočih se kršitvah človekovih pravic na teh ozemljih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja trenutno obsežno krepitev ruske vojaške prisotnosti vzdolž meje z Ukrajino in zavrača vsakršno utemeljevanje Rusije v zvezi s tem; opozarja, da je to že drugi tovrstni dogodek letos; poudarja, da ta krepitev vojaške prisotnosti spremlja dramatično zaostritovanje sovražne retorike na ruski strani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahteva, da Ruska federacija nemudoma in v celoti umakne svoje vojaške sile, preneha ogrožati ozemeljsko celovitost Ukrajine, ki ima destabilizacijski učinek na vso regijo in širše, ustavi vse ukrepe, ki še zaostrujejo konflikt, in v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi umiri napetosti; poudarja, da se zavzema za mirno rešitev konflikta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da krepitev ruske vojaške prisotnosti ogroža tudi splošni mir, stabilnost in varnost Evrope, ter poziva Rusijo, naj spoštuje svoje mednarodne obveznosti, kot so načela in zaveze Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) glede preglednosti vojaških premikov ter Dunajski dokument; poleg tega Rusijo poziva, naj spoštuje svojo obveznost iz Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu ter zagotovi svobodo plovbe in tranzita skozi mednarodni Kerški preliv do pristanišč v Azovskem morju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je resno zaskrbljen zaradi nadaljnje militarizacije regij okrog Azovskega, Črnega in Baltskega morja, zlasti zaradi militarizacije okraja Kaliningrad in nezakonito zasedenega Krima, vštevši razvoj zmogljivosti Ruske federacije za onemogočanje dostopa do območij (A2/AD), kar vključuje uporabo novih protiletalskih sistemov S-400, napotitve doslej nevidenega obsega konvencionalnih sil in priprav za možno namestitev jedrskega orožja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža solidarnost z ukrajinskim ljudstvom, saj že od leta 2014 zelo trpi zaradi vojne, ki jo spremlja huda gospodarska kriza, in mu zdaj grozi še obsežna vojaška ofenziva, ki bi ogrozila življenja vseh državljanov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja, da bi moral biti varnostni dialog EU z Ukrajino ambiciozno zastavljen in bi moral prispevati k usklajeni oceni varnostnih izzivov na terenu; poudarja, da bi morale prijateljske države povečati vojaško podporo Ukrajini in dobavo obrambnega orožja, kar je v skladu z 51. členom Ustanovne listine Združenih narodov, ki dovoljuje individualno in kolektivno samoobrambo; pozdravlja odločitev Sveta EU z dne 2. decembra 2021, da Ukrajini v okviru evropskega mirovnega instrumenta zagotovi sveženj v višini 31 milijonov EUR za pomoč pri krepitvi odpornosti in obrambnih zmogljivosti; ugotavlja, da bi morebitna prihodnja udeležba Ukrajine v projektih stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) znatno izboljšala nacionalne obrambne zmogljivosti Ukrajine v skladu z dobro prakso in standardi EU, kot določa pridružitveni sporazum; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da želi Rusija s trajno krepitvijo vojaške prisotnosti ob ukrajinski meji od Zahoda izsiliti politično popuščanje v škodo Ukrajine; poudarja, da izbira zavezništev s strani katere koli države ne sme biti odvisna od odobritve tretje države, zato zavrača vse poskuse Rusije, da bi nekatere države podredila svojemu vplivu in s tem vplivala na njihovo prihodnost; opozarja, da bi ruska stran pripravljenost Zahoda na kompromis in umirjanje dojela kot znak šibkosti, kar bi jo le še spodbudilo k zaostritvi svojega agresivnega pristopa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je krepitev ruske vojaške prisotnosti hkrati del širše strategije, ki vključuje elemente hibridnega vojskovanja, ki jo Rusija izvaja proti Evropski uniji in njenim enako mislečim partnericam ter tako vnaša kaos in zmedo v njeni soseščini, na njenih mejah in v Evropski uniji; ponovno poudarja, da Rusija izkorišča vojaške, digitalne, energetske dezinformacijske in podobne grožnje ter izkorišča odprti sistem EU, da bi jo oslabila; meni, da se mora EU zavedati svojih šibkih točk in ranljivosti svojih partnerjev v sosedstvu ter okrepiti odpornost, da bi se lahko učinkovito zoperstavila vsem hibridnim napadom in izboljšala sodelovanje s partnerji, zlasti v zvezi z dezinformacijami, ter okrepila zmogljivosti za mirno reševanje konfliktov, s posebnim poudarkom na položaju žensk in ranljivih skupin na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da mora biti Evropska unija pripravljena Ruski federaciji poslati zelo odločno svarilo, da so vojaške sovražnosti nesprejemljive ter da bodo terjale visoko gospodarsko in politično ceno; pozdravlja najnovejše izjave EU in zunanjih ministrov skupine G7, v katerih izražajo odločno podporo usklajenemu mednarodnemu ukrepanju proti morebitnemu vojaškemu napadu Ruske federacije na Ukrajino; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj zagotovi, da bo Svet še naprej obveščen o vojaških akcijah Ruske federacije in bo še naprej pripravljen hitro doseči dogovor o nadaljnjih skupnih ukrepih, zlasti o sprejetju strogih gospodarskih in finančnih sankcij v tesnem sodelovanju z Združenimi državami Amerike, Natom in drugimi partnerji, da bi se odzvali na neposredne in resne grožnje, ki jih izvaja Rusija, namesto da bi pred ukrepanjem počakali na nov napad; poudarja, da morajo EU in njene partnerice imeti enoten odvračalni pristop; poudarja, da bi bilo treba vse ukrepe sprejeti v sodelovanju z Ukrajino; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bi moral novi sveženj sankcij zajeti ruske uradnike in častnike, ki sodelujejo pri načrtovanju morebitne invazije, ter ožji krog okrog ruskega predsednika, vključno z oligarhi, ki ga obdajajo, in njihove družine; zahteva, da morajo te sankcije zajemati zamrznitev finančnega in fizičnega premoženja v EU, prepoved potovanj in izključitev Rusije iz plačilnega sistema SWIFT, s čimer bi ruska podjetja izključili z mednarodnega finančnega trga in prepovedali nakup ruskega državnega dolga na primarnih in sekundarnih trgih, ter da morajo biti osredotočene na pomembne sektorje ruskega gospodarstva in onemogočiti financiranje obveščevalnih služb in vojske; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi morala EU v primeru ruskega napada na Ukrajino najprej takoj odpraviti vse možnosti za potovanje in izvzetje iz vizumske obveznosti za imetnike ruskih diplomatskih potnih listov, razen za akreditirane diplomate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zahteva, da EU stori, kar je nujno in potrebno za zmanjšanje odvisnosti od uvoza ruskih energentov, in poziva EU, naj pokaže večjo energetsko solidarnost z Ukrajino v skladu s pridružitvenim sporazumom, tako da okrepi povezavo med energetskimi infrastrukturami; zato poziva institucije EU in vse države članice, naj zagotovijo, da plinovod Severni tok 2 ne bo začel delovati, ne glede na to, ali bo v nekem trenutku izpolnjeval določbe direktive EU o zemeljskem plinu (2); ponovno izraža svojo dolgoročno in temeljno zaskrbljenost zaradi političnih, gospodarskih in varnostnih tveganj, povezanih s projektom Severni tok 2; poudarja, da je treba ustaviti gradnjo spornih Rosatomovih jedrskih elektrarn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da bi morale države članice zagotoviti, da ne bodo več sprejemale ruskega bogastva in naložb nejasnega izvora, vzpostaviti globalni mehanizem sankcij za boj proti korupciji ter dosledno izvajati in izvrševati direktive o preprečevanju pranja denarja; poziva Komisijo in Svet, naj okrepita prizadevanja za omejitev strateških naložb Kremlja v EU, ki so namenjene prevratništvu, spodkopavanju demokratičnih procesov in institucij ter širjenju korupcije, ter vzpostavita večjo preglednost, zlasti v povezavi s sredstvi, ki jih ruska elita vlaga ali porablja v EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, kako pomembno je sprejeti odločne ukrepe, s katerimi bi Rusiji preprečili izogibanje obstoječim sankcijam EU; meni, da bi morala EU v ta namen pregledati in posodobiti svoje predpise za odpravo več vrzeli, s čimer bi povečala učinkovitost sankcij in dosegla, da bi Rusija zaradi svojih sovražnih dejanj dejansko občutila hujše posledice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Evropski svet, naj na zasedanju 16. decembra 2021 razpravlja o morebitnih odzivih na grožnje Ruske federacije evropski varnosti in jih temeljito oceni ter nadaljuje prejšnje razprave o celoviti strategiji EU do Rusije; poziva EU in evropske partnerje, naj razpravljajo o dolgoročnih načrtih za ureditev evropske varnosti, da bi skupaj obravnavali prihodnje vojaške grožnje na celini; izraža zaskrbljenost zaradi vse slabšega stanja osrednjih stebrov mednarodne varnosti in strukture nadzora nad orožjem, s katerimi manipulira in jih stalno krši Rusija; v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj v strateškem kompasu ustrezno ocenita Rusijo kot veliko grožnjo evropski celini, kot je navedeno tudi v poročilu Natove skupine za razmislek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Rusko federacijo, naj preneha sprejemati enostranske ukrepe, ki so v nasprotju z zavezami iz sporazumov iz Minska in ovirajo nadaljnje izvajanje teh zavez, zaostrujejo konflikt v vzhodni Ukrajini in na mednarodni ravni vzbujajo dvome o politični volji in sposobnosti Ruske federacije, da bi spoštovala svoje zaveze; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Rusijo in separatiste, ki jih podpira, naj pristopijo k sporazumu o premirju; poziva Rusijo, naj konstruktivno sodeluje v normandijski četverici in tristranski kontaktni skupini ter naj izpolni svoje mednarodne obveznosti, zlasti v okviru sporazumov iz Minska in Konvencije OZN o pomorskem mednarodnem pravu; poziva k takojšnji izpustitvi vseh nezakonito pridržanih in zaprtih ukrajinskih državljanov; poleg tega spodbuja Svet, naj razširi obseg svojih sankcij, tako da bi zajemale vsiljevanje potnih listov, organizacijo nezakonitih volitev na Krimu in odločitev o vključitvi rezidentov doneške in luganške pokrajine, ki trenutno nista pod nadzorom vlade, v volitve v državno dumo septembra 2021, ter naj zagotovi, da bo Rusija občutila hujše posledice zaradi blokade izvajanja sporazumov iz Minska in pogovorov v okviru normandijske četverice; poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj razišče zločine, ki so jih zagrešili ruska stran in njeni posredniki na Krimskem polotoku in v vzhodni Ukrajini; pri tem poudarja potencialno vlogo zadev pred Meddržavnim sodiščem in zadev s splošno sodno pristojnostjo; meni, da bi bilo treba politično in vojaško vodstvo dejanskih oblasti v luganški in doneški pokrajini sankcionirati v okviru globalnega režima sankcij EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, kako pomembna sta delo posebne opazovalne misije OVSE v Ukrajini ter možnost, da bo svoje naloge brez omejitev nadaljevala tudi po marcu 2022, ko naj bi se ji po sedanjih pričakovanjih iztekel mandat; odločno obsoja dejanja Rusije, ki posebni nadzorni misiji OVSE preprečujejo opravljanje njenih nalog, ovirajo brezpilotna zračna plovila misije in opazovalcem preprečujejo dostop do zasedenih ozemelj; obžaluje odločitev Rusije, da bo zaprla opazovalno misijo OVSE na ruskih kontrolnih točkah Gukovo in Doneck; |
| --- | --- |

20.

| 21. | odločno podpira prizadevanja Ukrajine, da bi pred sodišče privedla ruske plačance, ki so zagrešili vojna hudodelstva, Unijo in države članice pa poziva k tesnejšemu sodelovanju na tem področju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | znova izraža podporo mednarodni preiskavi okoliščin, v katerih je bilo tragično sestreljeno letalo Malaysian Airlines na letu MH17, ki bi lahko pomenilo vojno hudodelstvo, in ponovno poziva, da je treba odgovorne osebe privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

22.

| 23. | obsoja odlok, ki ga je podpisal predsednik Putin, o poenostavljenih trgovinskih pravilih, ki omogočajo, da se poveča dostop blaga do doneške in luganške pokrajine, ki trenutno nista pod nadzorom vlade, ter od Rusije zahteva, naj odlok prekliče; poudarja, da tak enostranski ukrep krši suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine, tudi kar zadeva carinski nadzor, z njim pa bi se lahko povečale napetosti, podaljšalo sedanje stanje in oviral prihodnji proces ponovnega vključevanja zasedenih območij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira vzpostavitev mednarodne platforme za Krim in njene dejavnosti; meni, da bo platforma bistveno pripomogla, da bo vprašanje nezakonite priključitve Krimskega polotoka ostalo visoko na mednarodnem dnevnem redu; izraža zadovoljstvo nad močno podporo EU tej pobudi in poziva EU, naj še naprej prispeva k razvoju te oblike posvetovanja in usklajevanja; obžaluje, da mednarodnim organizacijam in zagovornikom človekovih pravic še vedno ni dovoljen dostop do Krima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva rusko ljudstvo, naj ne verjame vseobsežni uradni propagandi, ki Zahod prikazuje kot sovražnika ruskega ljudstva in ruske države; opozarja, da demokracija in svoboda ogrožata le skorumpirane ruske elite, ne pa ljudi; izraža željo po dialogu in izgradnji prihodnjih odnosov z demokratično Rusijo; opozarja, da je rusko ljudstvo žrtev zunanje in notranje agresivne politike po načelu „Kremelj nad vsem“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podpira ukrajinske oblasti pri prizadevanjih za reformo države v skladu z določbami pridružitvenega sporazuma ter poglobljenega in celovitega območja proste trgovine; poziva institucije EU, naj ohranijo verodostojno dolgoročno perspektivo za pristop Ukrajine k EU v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji, tako kot za vsako evropsko državo; poudarja, da so ta prizadevanja potrebna za povečanje odpornosti Ukrajine in učinkovitejši boj proti sedanji in prihodnji ruski agresiji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, predsedniku, vladi in parlamentu Ukrajine ter predsedniku, vladi in parlamentu Ruske federacije. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(2)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/150 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/150

---

P9_TA(2021)0516

Izvajanje sistema potrjevanja procesa Kimberley

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2021 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (2021/2885(RSP))

(2022/C 251/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sistema potrjevanja procesa Kimberley, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sistema potrjevanja procesa Kimberley,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 z dne 20. decembra 2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (1) in predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (COM(2021)0115), katerega namen je zaradi jasnosti prenoviti poznejše spremembe navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 z dne 20. decembra 2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (1) in predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (COM(2021)0115), katerega namen je zaradi jasnosti prenoviti poznejše spremembe navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa (3),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (O-000073/2021 – B9-0044/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley (O-000073/2021 – B9-0044/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za mednarodno trgovino,

| A. | ker je bil sistem potrjevanja procesa Kimberley leta 2003 vzpostavljen kot sistem potrjevanja z mandatom OZN, da bi ustavili trgovino s konfliktnimi diamanti, ki je podžigala državljanske vojne; ker ima ta sistem tristransko strukturo, ki vključuje vlade kot nosilce odločanja ter mednarodno industrijo diamantov in predstavnike civilne družbe kot opazovalce; ker se odločitve v tem sistemu sprejemajo s popolnim soglasjem 56 sodelujočih članov, ki predstavljajo 82 držav, pri čemer EU in njenih 27 držav članic šteje kot en sam sodelujoči; |
| --- | --- |

A.

ker je bil sistem potrjevanja procesa Kimberley leta 2003 vzpostavljen kot sistem potrjevanja z mandatom OZN, da bi ustavili trgovino s konfliktnimi diamanti, ki je podžigala državljanske vojne; ker ima ta sistem tristransko strukturo, ki vključuje vlade kot nosilce odločanja ter mednarodno industrijo diamantov in predstavnike civilne družbe kot opazovalce; ker se odločitve v tem sistemu sprejemajo s popolnim soglasjem 56 sodelujočih članov, ki predstavljajo 82 držav, pri čemer EU in njenih 27 držav članic šteje kot en sam sodelujoči;

| B. | ker sistem potrjevanja procesa Kimberley konfliktne diamante opredeljuje kot „surove diamante, ki jih uporabljajo uporniška gibanja ali njihovi zavezniki za financiranje spopadov, ki imajo za cilj spodkopavanje zakonitih vlad“; ker se za ta sistem trdi, da je bil učinkovit pri skoraj popolni ustavitvi trgovine s konfliktnimi diamanti, kot so bili prvotno opredeljeni, saj zdaj predstavlja manj kot 1 % trgovine s surovimi diamanti v primerjavi s 15 % leta 2003; |
| --- | --- |

B.

ker sistem potrjevanja procesa Kimberley konfliktne diamante opredeljuje kot „surove diamante, ki jih uporabljajo uporniška gibanja ali njihovi zavezniki za financiranje spopadov, ki imajo za cilj spodkopavanje zakonitih vlad“; ker se za ta sistem trdi, da je bil učinkovit pri skoraj popolni ustavitvi trgovine s konfliktnimi diamanti, kot so bili prvotno opredeljeni, saj zdaj predstavlja manj kot 1 % trgovine s surovimi diamanti v primerjavi s 15 % leta 2003;

| C. | ker še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic v povezavi z rudarjenjem diamantov na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem, ki so bogata z diamanti, te kršitve pa lahko vključujejo delo otrok in prisilno delo, pretepanje, mučenje, spolno nasilje, prisilno izginotje ljudi, prisilne izselitve in preselitve, nezakonito prilaščanje zemljišč ter uničevanje obrednih ali kulturno pomembnih krajev; |
| --- | --- |

C.

ker še vedno prihaja do kršitev človekovih pravic v povezavi z rudarjenjem diamantov na konfliktnih območjih in območjih z visokim tveganjem, ki so bogata z diamanti, te kršitve pa lahko vključujejo delo otrok in prisilno delo, pretepanje, mučenje, spolno nasilje, prisilno izginotje ljudi, prisilne izselitve in preselitve, nezakonito prilaščanje zemljišč ter uničevanje obrednih ali kulturno pomembnih krajev;

| D. | ker so se od začetka veljavnosti sistema potrjevanja procesa Kimberley kot svetovne pobude leta 2003 spremenile narava konfliktov in dejanske razmere na terenu; ker ta sistem ne zajema primerov, ko javne ali zasebne varnostne sile, podjetja, storilci kaznivih dejanj ali oborožene skupine uporabljajo razširjeno ali sistematično nasilje za zaščito svojih gospodarskih interesov pri proizvodnji diamantov; ker trenutno ni mogoče zadovoljiti želja potrošnikov glede gotovosti v zvezi s poreklom in etično naravo diamantov; ker to vodi v upadanje povpraševanja po naravnih diamantih in posledično negativno vpliva na zakonito industrijo diamantov in tradicionalne rudarje; ker je treba mehanizme, kot je sistem potrjevanja procesa Kimberley, redno pregledovati in posodabljati, da bodo primerni za odzivanje na pričakovanja potrošnikov in mednarodne obveznosti glede družbene odgovornosti podjetij in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

D.

ker so se od začetka veljavnosti sistema potrjevanja procesa Kimberley kot svetovne pobude leta 2003 spremenile narava konfliktov in dejanske razmere na terenu; ker ta sistem ne zajema primerov, ko javne ali zasebne varnostne sile, podjetja, storilci kaznivih dejanj ali oborožene skupine uporabljajo razširjeno ali sistematično nasilje za zaščito svojih gospodarskih interesov pri proizvodnji diamantov; ker trenutno ni mogoče zadovoljiti želja potrošnikov glede gotovosti v zvezi s poreklom in etično naravo diamantov; ker to vodi v upadanje povpraševanja po naravnih diamantih in posledično negativno vpliva na zakonito industrijo diamantov in tradicionalne rudarje; ker je treba mehanizme, kot je sistem potrjevanja procesa Kimberley, redno pregledovati in posodabljati, da bodo primerni za odzivanje na pričakovanja potrošnikov in mednarodne obveznosti glede družbene odgovornosti podjetij in trajnostnega razvoja;

| E. | ker si je EU prizadevala za razširitev prvotne opredelitve konfliktnih diamantov iz osrednjega dokumenta sistema potrjevanja procesa Kimberley, da bi vključevala kršitve človekovih pravic, vendar pri tem ni bila uspešna, ker se odločitve sprejemajo s soglasjem in ker so temu nasprotovale nekatere države, ki veliko proizvajajo diamante in trgujejo z njimi ter so njihove velike porabnice; |
| --- | --- |

E.

ker si je EU prizadevala za razširitev prvotne opredelitve konfliktnih diamantov iz osrednjega dokumenta sistema potrjevanja procesa Kimberley, da bi vključevala kršitve človekovih pravic, vendar pri tem ni bila uspešna, ker se odločitve sprejemajo s soglasjem in ker so temu nasprotovale nekatere države, ki veliko proizvajajo diamante in trgujejo z njimi ter so njihove velike porabnice;

| F. | ker je sistem garancij svetovnega sveta za diamante širok prostovoljni program samoregulacije industrije, ki diamantom, potrjenim v procesu Kimberley, sledi skozi dobavno verigo ter nato tudi v trgovini z rezanimi in poliranimi kamni; |
| --- | --- |

F.

ker je sistem garancij svetovnega sveta za diamante širok prostovoljni program samoregulacije industrije, ki diamantom, potrjenim v procesu Kimberley, sledi skozi dobavno verigo ter nato tudi v trgovini z rezanimi in poliranimi kamni;

| 1. | poudarja, da je treba nujno revidirati opredelitev konfliktnih diamantov in vključiti človekove pravice ter socialno in okoljsko razsežnost njihove proizvodnje, ki sta povezani s konflikti, da diamanti, ki prihajajo na trg EU, ne bodo povezani s kršitvami človekovih pravic ali kaznivimi dejanji zoper okolje, ne glede na to, ali so storilci uporniške skupine, vlade ali zasebna podjetja; poudarja, da bi bilo treba sistem potrjevanja procesa Kimberley uporabljati tudi za rezane in polirane kamne, ne le za surove diamante; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj se sistem potrjevanja procesa Kimberley učinkoviteje izvaja, da konfliktni diamanti ne bodo vstopili v zakonite dobavne verige; poziva h strožjemu in boljšemu spremljanju in izvrševanju notranjih kontrol sodelujočih držav; poziva sodelujoče strani v sistemu potrjevanja procesa Kimberley, naj vzpostavijo neodvisen mehanizem za spremljanje, saj so priporočila, izdana po obiskih za medsebojne preglede, nezavezujoča in pogosto ne obravnavajo slabosti pri izvajanju notranjih kontrol, niti ne vodijo v občutnejše spremembe v primeru neskladnosti z minimalnimi zahtevami tega sistema; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih poročil o poskusih utišanja civilnodružbenih opazovalcev na zadnjem vmesnem zasedanju procesa Kimberley; ponovno poudarja osrednjo vlogo civilne družbe v tristranski strukturi sistema potrjevanja procesa Kimberley in poziva k popolnemu spoštovanju svobode govora predstavnikov civilne družbe; je seznanjen s pomenom zanesljivega financiranja organizacij civilne družbe, ki se ukvarjajo s konfliktnimi minerali in diamanti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da se je zakonita industrija diamantov zavezala sistemu potrjevanja procesa Kimberley in da je bil vzpostavljen sistem garancij svetovnega sveta za diamante; ugotavlja, da sta ustvarjanje delovnih mest in prihodkov za rudarske skupnosti odvisna od stabilnih, preglednih in odgovornih dobavnih verig v sektorju diamantov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je bistveno omogočiti sledenje diamantom od rudnika do trga, ki bo presegalo zgolj papirno sled, ki spremlja pošiljke diamantov; je v celoti odprt za zamisli, kako izboljšati sledljivost z uporabo novih tehnologij, kot je blokovna veriga; pozdravlja prizadevanja za digitalizacijo potrdil procesa Kimberley; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba v celotni dobavni verigi obravnavati temeljne vzroke konfliktov in nasilja, ki so povezani z diamanti; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj zagotovita zadostna sredstva za izgradnjo zmogljivosti v tematskem programu za mir, stabilnost in preprečevanje konfliktov, da bi podprli trajnostno upravljanje naravnih virov, ki upošteva konflikte, ter spoštovanje procesa Kimberley in drugih podobnih pobud, ki se uporabljajo za konfliktne minerale, da bi se izboljšale možnosti preživljanja za rudarske skupnosti in okrepilo malo rudarjenje; poziva tiste, ki dodeljujejo geografska sredstva, naj upoštevajo tudi dejavnosti za izgradnjo zmogljivosti in preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU, naj bo še naprej vodilna v svetu pri izvajanju pobud za odgovorno pridobivanje, kot so smernice OECD o potrebni skrbnosti za odgovorne verige oskrbovanja z minerali z območij, prizadetih zaradi konfliktov, in območij z visokim tveganjem ter posodobljene smernice OECD za večnacionalna podjetja; ponovno poudarja, da morata biti odgovorno pridobivanje in primerna skrbnost skladna z vodilnimi načeli OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU, naj bo zgled in še naprej izvaja svojo na vrednotah utemeljeno trgovinsko politiko, da bi vplivala na pozitivne spremembe v državah, ki niso članice EU; v zvezi s tem ugotavlja, da morajo pravila EU o trgovini z diamanti odražati najvišjo raven ambicij; poziva EU, naj razmisli o dodatnih samostojnih ukrepih, ki bodo onemogočili vstop surovih, rezanih in poliranih diamantov, povezanih s kršitvami človekovih pravic, na trg EU, s čimer bi presegli pomanjkljivosti sistema potrjevanja procesa Kimberley; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropski službi za zunanje delovanje ter sedanjima predsedniku in podpredsedniku sistema potrjevanja procesa Kimberley. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 28.

(2)  UL L 130, 19.5.2017, str. 1.

(3)  UL L 209, 14.6.2021, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

ponedeljek, 13. december 2021

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/153 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/153

---

P9_TA(2021)0484

Vrednotenje zdravstvenih tehnologij ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vrednotenju zdravstvenih tehnologij in spremembi Direktive 2011/24/EU (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 251/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10531/3/2021 – C9-0422/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10531/3/2021 – C9-0422/2021),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj češkega senata, nemškega zveznega parlamenta, francoskega senata in poljskega sejma v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj češkega senata, nemškega zveznega parlamenta, francoskega senata in poljskega sejma v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 in z dne 27. aprila 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2018 in z dne 27. aprila 2021 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0051),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0334/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 283, 10.8.2018, str. 28 in UL C 286, 16.7.2021, str. 95.

(2)  UL C 449, 23.12.2020, str. 638.

---

torek, 14. december 2021

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/154

---

P9_TA(2021)0485

Tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 Evropskega parlamenta in Sveta glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0313), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0313),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0228/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 8. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0333/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0333/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0146

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/216 glede tarifne kvote Unije za visokokakovostno goveje meso iz Paragvaja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/111.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/155 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/155

---

P9_TA(2021)0486

Evropsko leto mladih 2022 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022 (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0634),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4) in 166(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0379/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 165(4) in 166(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0379/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 10. decembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun z dne 17. novembra 2021 o izidu proračunskega spravnega postopka v zvezi s predlogom Komisije sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun z dne 17. novembra 2021 o izidu proračunskega spravnega postopka v zvezi s predlogom Komisije sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih 2022,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0322/2021),

| A. | ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti utemeljeno, da se glasuje pred iztekom roka osmih tednov, kakor je določeno v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0328

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu mladih (2022)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2021/2316.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju evropskega leta mladih (2022) – Sklep (EU) 2021/2316

Evropski parlament in Svet se strinjata, da se kot minimalni operativni proračun za izvajanje evropskega leta mladih (2022) določi znesek 8 milijonov EUR. 3 milijoni EUR izvirajo iz letnega proračuna evropske solidarnostne enote za leto 2022, 5 milijonov EUR pa iz letnega proračuna programa Erasmus+ za leto 2022.

Poleg tega sta se sozakonodajalca zavezala, da bo evropsko leto mladih tudi po letu 2022 ohranilo trajni učinek. V skladu s členom 314 PDEU bi bilo treba v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 navesti morebitno dodatno financiranje tudi po letu 2022, pri tem pa ne posegati v pristojnosti proračunskega organa.

Izjava Komisije o financiranju evropskega leta mladih (2022) – Sklep (EU) 2021/2316

Komisija je seznanjena z dogovorom sozakonodajalcev o uvedbi minimalnega operativnega proračuna v višini 8 milijonov EUR za izvajanje evropskega leta mladih (2022), pri čemer se ne posega v možnost, da bi ta znesek dopolnili z dodatnimi prispevki iz drugih ustreznih programov in instrumentov Unije.

Poleg tega bo Komisija skozi vse leto spremljala stanje in redno pošiljala nove informacije o možnih in dejanskih prispevkih programov in instrumentov EU k izvajanju evropskega leta mladih ter poročala o dejavnostih. Prav tako bo Evropski parlament in Svet redno seznanjala z napredkom pri uporabi prispevkov iz programov Unije. Te prispevke je treba obravnavati kot dodatne in nad minimalnim operativnim proračunom v višini 8 milijonov EUR.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/158 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/158

---

P9_TA(2021)0487

Skupne preiskovalne skupine: uskladitev s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ v zvezi z njegovo uskladitvijo s pravili EU o varstvu osebnih podatkov (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0020),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 16(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 16(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0005/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0236/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0236/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0008

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ v zvezi z njegovo uskladitvijo s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/211.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/159 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/159

---

P9_TA(2021)0488

Evropski preiskovalni nalog v kazenskih zadevah: uskladitev s pravili EU o varstvu osebnih podatkov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/41/EU v zvezi z njeno uskladitvijo s pravili EU o varstvu osebnih podatkov (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0021),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 16(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 16(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0006/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 17. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0237/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0237/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0009

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. decembra 2021 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/41/EU v zvezi z njeno uskladitvijo s pravili Unije o varstvu osebnih podatkov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/228.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/160 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/160

---

P9_TA(2021)0490

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije za pomoč Hrvaški

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Hrvaški v zvezi z vrsto potresov, ki so se začeli 28. decembra 2020 (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

(2022/C 251/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0963 – C9-0403/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0963 – C9-0403/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 9,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) in zlasti točke 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za njihovo uvedbo (3) in zlasti točke 10,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o omilitvi posledic potresov na Hrvaškem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 o omilitvi posledic potresov na Hrvaškem (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o učinkovitosti držav članic pri uporabi sredstev iz Solidarnostnega sklada EU v primeru naravnih nesreč (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o učinkovitosti držav članic pri uporabi sredstev iz Solidarnostnega sklada EU v primeru naravnih nesreč (5),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0343/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0343/2021),

| 1. | izraža najglobljo solidarnost in sočustvovanje z vsemi posamezniki, ki so jih prizadeli potresi, njihovimi družinami ter s hrvaškimi državnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, ki sodelujejo v prizadevanjih za pomoč; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sklep kot oprijemljivo in prepoznavno obliko solidarnosti Unije s hrvaškimi državljani in regijami, ki so jih prizadeli potresi med 28. decembrom 2020 in 21. februarjem 2021; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je nujno treba sprostiti finančno pomoč iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bo lahko pravočasno prispela v prizadete regije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da je od prošnje Hrvaške za finančno pomoč 18. marca 2021 do predloga Komisije za uporabo sredstev konec oktobra 2021 preteklo veliko časa; znova poudarja, da je pomembno, da so sredstva Solidarnostnega sklada Evropske unije hitro na voljo, da bi lahko pomagali ljudem in regijam v stiski; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je bil Solidarnostni sklad Evropske unije v prvem letu večletnega finančnega okvira 2021–2027 pod precejšnjim pritiskom, da so naravne nesreče same po sebi nepredvidljive in da bo zaradi podnebnih sprememb njihovo število sčasoma naraslo in bodo vedno bolj resne, stroški zanje pa se bodo povečali; zato poudarja, da je vse bolj zaskrbljen zaradi pomanjkanja sredstev, ki so Solidarnostnemu skladu Evropske unije na voljo v obdobju 2021–2027; meni, da skupni znesek financiranja in ureditev dodeljevanja za rezervo za solidarnost in nujno pomoč ne zagotavljata optimalne učinkovitosti Solidarnostnega sklada Evropske unije, in poziva, naj se ob naslednjem pregledu večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 opravi revizija rezerve za solidarnost in nujno pomoč; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0023.

(5)  Sprejeto besedilo, P9_TA(2021)0429.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za zagotovitev pomoči Hrvaški v zvezi z vrsto potresov, ki so se začeli 28. decembra 2020

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/49.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/163

---

P9_TA(2021)0491

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2021/003 IT/Porto Canale – Italija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/003 IT Porto Canale (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

(2022/C 251/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0935 – C9-0399/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0935 – C9-0399/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3) ter zlasti točke 9 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3) ter zlasti točke 9 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0345/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0345/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, večje spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, večje spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Italija 15. julija 2021 vložila vlogo EGF/2021/003 IT/Porto Canale za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) zaradi odpustitve 190 presežnih delavcev v družbi Porto Industriale di Cagliari SpA v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 52 NACE Revizija 2 (Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti) na ravni NUTS 2 na Sardiniji (ITG2) v Italiji, v referenčnem obdobju vloge od 1. septembra 2020 do 1. januarja 2021; |
| --- | --- |

B.

ker je Italija 15. julija 2021 vložila vlogo EGF/2021/003 IT/Porto Canale za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) zaradi odpustitve 190 presežnih delavcev v družbi Porto Industriale di Cagliari SpA v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 52 NACE Revizija 2 (Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti) na ravni NUTS 2 na Sardiniji (ITG2) v Italiji, v referenčnem obdobju vloge od 1. septembra 2020 do 1. januarja 2021;

| C. | ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(3) z odstopanjem od meril iz člena 4(2)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno s presežnimi delavci pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi in/ali samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost; |
| --- | --- |

C.

ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(3) z odstopanjem od meril iz člena 4(2)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva prenehanje opravljanja dejavnosti za vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno s presežnimi delavci pri dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi in/ali samozaposlenimi osebami, ki so prenehale opravljati dejavnost;

| D. | čeprav je bilo v štirimesečnem referenčnem obdobju odpuščenih manj kot 200 oseb, bi se odstopanje od člena 4(2)(a) lahko odobrilo, saj je do tega prišlo na majhnem trgu dela, katerega BDP na prebivalca je leta 2018 znašal 21 600 EUR v primerjavi z evropskim povprečjem 31 000 EUR (4), kriza leta 2008 (5) in pandemična kriza (6) pa sta ga močno prizadeli; |
| --- | --- |

D.

čeprav je bilo v štirimesečnem referenčnem obdobju odpuščenih manj kot 200 oseb, bi se odstopanje od člena 4(2)(a) lahko odobrilo, saj je do tega prišlo na majhnem trgu dela, katerega BDP na prebivalca je leta 2018 znašal 21 600 EUR v primerjavi z evropskim povprečjem 31 000 EUR (4), kriza leta 2008 (5) in pandemična kriza (6) pa sta ga močno prizadeli;

| E. | ker se je dejavnost v pristanišču Cagliari med letoma 2011 in 2018 zmanjševala, promet pa se je leta 2018 zmanjšal za 90 % zaradi pomanjkanja kopenske povezave s preostalo Italijo ter postopnega preusmerjanja količine kontejnerjev in dejavnosti na vozlišča, ki se nahajajo ob robu sredozemskega bazena; |
| --- | --- |

E.

ker se je dejavnost v pristanišču Cagliari med letoma 2011 in 2018 zmanjševala, promet pa se je leta 2018 zmanjšal za 90 % zaradi pomanjkanja kopenske povezave s preostalo Italijo ter postopnega preusmerjanja količine kontejnerjev in dejavnosti na vozlišča, ki se nahajajo ob robu sredozemskega bazena;

| F. | ker se je leta 2019 skupina Contship Italia Group, edina delničarka družbe Porto Industriale di Cagliari S.p.A, koncesionarke kontejnerskega terminala, odločila, da bo prenehala poslovati v Cagliariju in prostovoljno likvidirala svojo hčerinsko družbo Porto Industriale di Cagliari SpA, in ker se kljub trikratnemu podaljšanju razpisa ni prijavil noben novi koncesionar, je bilo odpuščenih 190 delavcev, ki so bili septembra 2020 še vedno zaposleni v podjetju; |
| --- | --- |

F.

ker se je leta 2019 skupina Contship Italia Group, edina delničarka družbe Porto Industriale di Cagliari S.p.A, koncesionarke kontejnerskega terminala, odločila, da bo prenehala poslovati v Cagliariju in prostovoljno likvidirala svojo hčerinsko družbo Porto Industriale di Cagliari SpA, in ker se kljub trikratnemu podaljšanju razpisa ni prijavil noben novi koncesionar, je bilo odpuščenih 190 delavcev, ki so bili septembra 2020 še vedno zaposleni v podjetju;

| G. | ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot predvideva člen 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

G.

ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot predvideva člen 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(3) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Italija v skladu s to uredbo upravičena do finančnega prispevka v višini 1 493 407 EUR, s čimer se pokrije 85 % skupnih stroškov v višini 1 756 950 EUR, vključno z odhodki za prilagojene storitve v višini 1 686 750 EUR in odhodki za izvajanje ESPG (7) v višini 70 200 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so italijanski organi vlogo predložili 15. julija 2021, Komisija pa je oceno dokončala 28. oktobra 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 190 presežnih delavcev, ki so prenehali opravljati dejavnost v družbi Porto Industriale di Cagliari SpA; ugotavlja tudi, da naj bi po pričakovanjih Italije v ukrepih sodelovali vsi upravičeni prejemniki (ciljni upravičenci); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da se pričakuje, da bodo socialni učinki odpuščanja precejšnji za sardinsko gospodarstvo, ki ga je močno prizadela tudi kriza zaradi COVID-19, in kjer se je število zaposlenih leta 2020 zmanjšalo za 4,6 % v primerjavi z 2,0-odstotnim zmanjšanjem v Italiji kot celoti (8); ugotavlja tudi, da se druga vloga za sredstva iz ESPG nanaša na odpuščanja v družbi Air Italy na Sardiniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da se je zaradi pandemije delež sardinskih gospodinjstev brez dohodka iz dela leta 2020 povečal na 16,5 % (+3,5 odstotne točke od leta 2019); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je večina presežnih delavcev moških, starih od 30 do 54 let (98,4 %), z višjo sekundarno ali postsekundarno izobrazbo (83,7 %); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je Italija prilagojene storitve za ciljne upravičence začela izvajati 8. oktobra 2020 in da začne zato obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG teči 8. oktobra 2020 in traja 24 mesecev po začetku veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: splošne informacije in poklicna orientacija, karierno svetovanje, pomoč pri iskanju zaposlitve, mentorstvo pri prilagajanju na novo delovno mesto, mentorstvo za ustanavljanje podjetij, finančni prispevek za ustanovitev podjetja ter spodbude in prispevek k posebnim stroškom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja možnost posebnih, časovno omejenih ukrepov iz usklajenega svežnja, ki med drugim vključujejo plačilo dodatkov za nego otroka, kot je določeno v členu 7(2)(b) nove uredbe o ESPG, da bi omogočili udeležbo iskalcev zaposlitve pri predlaganih dejavnostih in njihov prehod v zaposlitev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da bo usposabljanje osredotočeno na zeleno gospodarstvo, modro gospodarstvo, osebne storitve, zdravstvene in socialne storitve, promocijo kulturne dediščine in kulturne dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je Italija prve upravne odhodke za izvajanje ESPG zabeležila 18. januarja 2021 in da bodo odhodki za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 18. januarja 2021 do izteka 31 mesecev od datuma začetka veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da so bili ukrepi načrtovani v skladu z italijansko nacionalno strategijo za trajnostni razvoj (SNSvS) (9) in da so se dežela Sardinija, služba ASPAL (10), občina Cagliari, cagliarijski pristaniški organ in sindikati posvetovali in sodelovali pri oblikovanju usklajenega svežnja prilagojenih storitev; ugotavlja, da so bili socialni partnerji v celoti vključeni v načrtovanje in natančno prilagajanje svežnja ukrepov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da italijanske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne nadomestil ali pravic prejemnikov sredstev iz ESPG, saj je treba zagotoviti dodatnost dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(5)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(6)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna (Gospodarstvo Sardinije). Letno poročilo, junij 2021.

(7)  V skladu s členom 7(5) uredbe o ESPG.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna (Gospodarstvo Sardinije). Letno poročilo, junij 2021.

(9)  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS) (Nacionalna strategija za trajnostni razvoj).

(10)  Regionalni javni zavodi za zaposlovanje.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/003 IT/Porto Canale

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/48.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/167 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/167

---

P9_TA(2021)0492

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2021/002 IT/Air Italy – Italija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/002 IT/Air Italy (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

(2022/C 251/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0936 – C9-0400/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0936 – C9-0400/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8 Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (2) in zlasti člena 8 Uredbe,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3) ter zlasti točke 9 Sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3) ter zlasti točke 9 Sporazuma,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0346/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, ali posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Italija 15. julija 2021 vložila vlogo EGF/2021/002 IT/Air Italy za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), potem ko je bilo v družbi Air Italy SpA v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 51 NACE po reviziji 2 (zračni promet) na ravni NUTS 2 na Sardiniji (ITG2) v Italiji, v referenčnem obdobju vloge od 1. septembra 2020 do 1. januarja 2021 odpuščenih 466 delavcev; |
| --- | --- |

B.

ker je Italija 15. julija 2021 vložila vlogo EGF/2021/002 IT/Air Italy za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), potem ko je bilo v družbi Air Italy SpA v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 51 NACE po reviziji 2 (zračni promet) na ravni NUTS 2 na Sardiniji (ITG2) v Italiji, v referenčnem obdobju vloge od 1. septembra 2020 do 1. januarja 2021 odpuščenih 466 delavcev;

| C. | ker se vloga nanaša na 466 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali opravljati dejavnost v družbi Air Italy SpA, 145 delavcev pa je bilo pred referenčnim obdobjem ali po njem odpuščenih zaradi istih dogodkov, ki so v referenčnem obdobju povzročili prenehanje dejavnosti presežnih delavcev, se bodo tudi oni šteli za upravičence do pomoči; |
| --- | --- |

C.

ker se vloga nanaša na 466 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali opravljati dejavnost v družbi Air Italy SpA, 145 delavcev pa je bilo pred referenčnim obdobjem ali po njem odpuščenih zaradi istih dogodkov, ki so v referenčnem obdobju povzročili prenehanje dejavnosti presežnih delavcev, se bodo tudi oni šteli za upravičence do pomoči;

| D. | ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2), točka (a), uredbe o ESPG, ki zahteva, da v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici dejavnost preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev; |
| --- | --- |

D.

ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2), točka (a), uredbe o ESPG, ki zahteva, da v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici dejavnost preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev;

| E. | ker se družba Air Italy od ustanovitve z združitvijo družb Meridiana Fly in Air Italy leta 2018 sooča z različnimi težavami (4), zaradi katerih je leta 2019 zabeležila izgubo v znesku 160 milijonov EUR, leta 2019 pa je izguba znašala 230 milijonov EUR; |
| --- | --- |

E.

ker se družba Air Italy od ustanovitve z združitvijo družb Meridiana Fly in Air Italy leta 2018 sooča z različnimi težavami (4), zaradi katerih je leta 2019 zabeležila izgubo v znesku 160 milijonov EUR, leta 2019 pa je izguba znašala 230 milijonov EUR;

| F. | ker sta delničarki Air Italy 11. februarja 2020 odobrili prostovoljno likvidacijo in ukinitev vseh dejavnosti s 25. februarjem 2020; |
| --- | --- |

F.

ker sta delničarki Air Italy 11. februarja 2020 odobrili prostovoljno likvidacijo in ukinitev vseh dejavnosti s 25. februarjem 2020;

| G. | ker je bil postopek kolektivnega odpuščanja 1 453 uslužbencev družbe Air Italy prekinjen do septembra 2020 zaradi pandemije COVID-19 (5); |
| --- | --- |

G.

ker je bil postopek kolektivnega odpuščanja 1 453 uslužbencev družbe Air Italy prekinjen do septembra 2020 zaradi pandemije COVID-19 (5);

| H. | ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (6); |
| --- | --- |

H.

ker sredstva ESPG ne presegajo najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (6);

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2), točka (a), uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Italija v skladu s to uredbo upravičena do finančnega prispevka v višini 3 874 640 EUR, s čimer se pokrije 85 % skupnih stroškov v višini 4 558 400 EUR, vključno z odhodki za prilagojene storitve v višini 4 376 000 EUR in odhodki za izvajanje ESPG (7) v višini 182 400 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so italijanski organi vlogo predložili 15. julija 2021, Komisija pa je oceno dokončala 28. oktobra 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da gre za skupaj 611 upravičenih in ciljnih prejemnikov, in poudarja, da je skoraj polovica žensk (48,11 %); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da bo sardinsko gospodarstvo, ki ga je zelo prizadela že kriza zaradi COVID-19 in v katerem se je število zaposlenih 2020 zmanjšalo za 4,6 % (v Italiji kot celoti je ta delež znašal 2,0 %) (8), močno občutilo socialne posledice odpuščanja; ugotavlja tudi, da se druga vloga za sredstva iz ESPG nanaša na odpuščanja v družbi Porto Canale na Sardiniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da se je zaradi pandemije število sardinskih gospodinjstev brez dohodkov iz dela v letu 2020 povečalo na 16,5 % (+3,5 odstotne točke glede na leto 2019); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da ima večina presežnih delavcev višjo sekundarno oziroma postsekundarno izobrazbo (93,3 %) in je stara od 30 do 54 let (69,23 %); ugotavlja, da so druga največja starostna skupina osebe, starejše od 54 let (30,77 %), ki bi se lahko pri ponovnem vstopanju na trg dela soočale z dodatnimi izzivi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je Italija prilagojene storitve za ciljne upravičence začela izvajati 4. novembra 2020 in da začne zato obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG teči 4. novembra 2020 in traja 24 mesecev po začetku veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo zagotovljene delavcem, vključujejo naslednje ukrepe: splošne informacije in poklicna orientacija, pomoč pri iskanju zaposlitve, usposabljanje, mentorstvo za ustanavljanje podjetij, finančni prispevek za ustanovitev podjetja ter spodbude in prispevek k posebnim stroškom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja možnost posebnih, časovno omejenih ukrepov iz usklajenega svežnja, ki med drugim vključujejo plačilo dodatkov za nego otroka, kot je določeno v členu 7(2), točka (b), uredbe o ESPG, da bi omogočili udeležbo iskalcev zaposlitve pri predlaganih dejavnostih in njihov prehod v zaposlitev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je socialna odgovornost Evropske unije, da presežnim delavcem zagotovi potrebne kvalifikacije za ekološki in pravičen prehod v skladu z evropskim zelenim dogovorom, zlasti ko gre za zaposlene s kvalifikacijami, pomembnimi za sektorje, ki so trenutno ogljično zelo intenzivni; zato pozdravlja, da bo usposabljanje osredotočeno na zeleno gospodarstvo, modro gospodarstvo, osebne storitve, zdravstvene in socialne storitve, promocijo kulturne dediščine in kulturne dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je Italija prve upravne odhodke za izvajanje ESPG zabeležila 4. novembra 2020 in da bodo odhodki za dejavnosti priprave, upravljanja, širjenja informacij in obveščanja javnosti, nadzora in poročanja torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 4. novembra 2020 do izteka 31 mesecev od datuma začetka veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da so bili ukrepi načrtovani v skladu z italijansko nacionalno strategijo za trajnostni razvoj (SNSvS) in da so ASPAL, regionalna javna služba za zaposlovanje, dežela Sardinija in ustrezni sindikati razpravljali o usklajenem svežnju prilagojenih storitev; ugotavlja, da so bili socialni partnerji v celoti vključeni v načrtovanje ukrepov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da italijanske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne drugih nadomestil ali pravic prejemnikov sredstev iz ESPG, saj mora pomoč iz ESPG druge prejemke samo dopolnjevati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Na primer spor z družbo Alitalia zaradi povezav med celinsko Italijo in Sardinijo: www.quifinanza.it/soldi/air-italy; nasprotovanje treh ameriških prevoznikov povečanju števila neprekinjenih letov družbe Air Italy med ZDA in Evropo: https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000; ali prepoved letenja treh novih letal tipa Boeing 737 Max zaradi varnostnih pomanjkljivosti: www.quifinanza.it/soldi/air-italy.

(5)  Decreto Legge, 17. marec 2020, št. 18. čl. 46.

(6)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(7)  V skladu s členom 7(5) uredbe o ESPG.

(8)  Banca d'Italia. L'economia della Sardegna (Gospodarstvo Sardinije). Letno poročilo, junij 2021.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Italije – EGF/2021/002 IT/Air Italy

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/51.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/171 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/171

---

P9_TA(2021)0493

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2021/004 ES/Aragón automotive – Španija

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/004 ES/Aragón automotive (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

(2022/C 251/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0683 – C9–0404/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0683 – C9–0404/2021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/691 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce (ESPG) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1309/2013 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) in zlasti člena 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (2) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru) in zlasti člena 8,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3) in zlasti točke 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (3) in zlasti točke 9,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0344/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0344/2021),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice globalizacije ter tehnoloških in okoljskih sprememb, kot so spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih, trgovinski spori, znatne spremembe v trgovinskih odnosih Unije ali sestavi notranjega trga ter finančna ali gospodarska kriza, pa tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo, oziroma posledice digitalizacije ali avtomatizacije;

| B. | ker je Španija vložila vlogo EGF/2021/004 ES/Aragón automotive za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) zaradi odpustitve 592 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 29 NACE po reviziji 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic), v španski regiji Aragonija (ES24) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju od 1. novembra 2020 do 1. maja 2021; |
| --- | --- |

B.

ker je Španija vložila vlogo EGF/2021/004 ES/Aragón automotive za finančni prispevek iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) zaradi odpustitve 592 presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 29 NACE po reviziji 2 (proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic), v španski regiji Aragonija (ES24) na ravni NUTS 2 v referenčnem obdobju od 1. novembra 2020 do 1. maja 2021;

| C. | ker se vloga nanaša na 592 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali delati v 50 podjetjih (4), 460 delavcev pa je bilo odpuščenih pred referenčnim obdobjem ali po njem zaradi istih dogodkov, ki so povzročili odpuščanje v referenčnem obdobju, zato se bodo šteli za upravičence do pomoči; |
| --- | --- |

C.

ker se vloga nanaša na 592 presežnih delavcev, ki so v referenčnem obdobju prenehali delati v 50 podjetjih (4), 460 delavcev pa je bilo odpuščenih pred referenčnim obdobjem ali po njem zaradi istih dogodkov, ki so povzročili odpuščanje v referenčnem obdobju, zato se bodo šteli za upravičence do pomoči;

| D. | ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG, ki zahteva, da delo preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju šestih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi v oddelku NACE po reviziji 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici; |
| --- | --- |

D.

ker vloga temelji na merilu za pomoč iz točke (b) člena 4(2) uredbe o ESPG, ki zahteva, da delo preneha opravljati vsaj 200 presežnih delavcev v referenčnem obdobju šestih mesecev v podjetjih, ki delujejo v isti gospodarski panogi v oddelku NACE po reviziji 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah na ravni NUTS 2 v državi članici;

| E. | ker so pandemija covida-19, strogi omejevalni ukrepi, ki jih je Španija sprejela v drugem četrtletju 2020 (5), in posledično pomanjkanje polprevodnikov (6) negativno vplivali na avtomobilski sektor v državi, tako da je bila v obdobju od januarja do junija 2021 proizvodnja vozil v Španiji (1,2 milijona enot) še vedno za 21,6 % manjša kot proizvodnja v enakem obdobju leta 2019 (7); |
| --- | --- |

E.

ker so pandemija covida-19, strogi omejevalni ukrepi, ki jih je Španija sprejela v drugem četrtletju 2020 (5), in posledično pomanjkanje polprevodnikov (6) negativno vplivali na avtomobilski sektor v državi, tako da je bila v obdobju od januarja do junija 2021 proizvodnja vozil v Španiji (1,2 milijona enot) še vedno za 21,6 % manjša kot proizvodnja v enakem obdobju leta 2019 (7);

| F. | ker v Aragoniji avtomobilski sektor prispeva 2,42 % neto zaposlenosti in približno 6 % regionalnega BDP (8), zabeležena brezposelnost pa je zdaj 26 % višja od ravni pred pandemijo (junija 2021 je bilo iskalcev zaposlitve 75 578, junija 2019 pa 60 000) (9); |
| --- | --- |

F.

ker v Aragoniji avtomobilski sektor prispeva 2,42 % neto zaposlenosti in približno 6 % regionalnega BDP (8), zabeležena brezposelnost pa je zdaj 26 % višja od ravni pred pandemijo (junija 2021 je bilo iskalcev zaposlitve 75 578, junija 2019 pa 60 000) (9);

| G. | ker sredstva ESPG ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

G.

ker sredstva ESPG ne smejo preseči najvišjega letnega zneska 186 milijonov EUR (v cenah iz leta 2018), kot je določeno v členu 8 uredbe o večletnem finančnem okviru;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2), točka b, uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Španija v skladu s to uredbo upravičena do finančnega prispevka v višini 1 404 863 EUR, kar ustreza 85 % skupnih stroškov v višini 1 652 780 EUR, v kar so všteti odhodki za prilagojene storitve v višini 1 600 280 EUR in odhodki za izvrševanje ESPG (10) v višini 52 500 EUR; ugotavlja, da so bile izpolnjene vse postopkovne zahteve; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so španski organi vlogo predložili 26. julija 2021, Komisija pa je oceno dokončala 8. novembra 2021 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da se vloga nanaša na skupaj 1 052 delavcev, ki so bili odpuščeni v španskem avtomobilskem sektorju; obžaluje, da bo po pričakovanjih Španije v ukrepih izmed vseh upravičenih prejemnikov sodelovalo samo 320 oseb (ciljnih prejemnikov); spodbuja lokalne organe, naj odpuščene delavce bolj proaktivno motivirajo za sodelovanje v predlaganih ukrepih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je tretjina ciljnih upravičencev žensk (34,1 %), skoraj 40 % pa jih je starejših od 54 let (39,7 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da naj bi bili socialni učinki odpuščanja na aragonsko gospodarstvo po pričakovanjih precejšnji, saj je tam 60 % iskalcev zaposlitve žensk, 49 % pa jih je starejših od 50 let (11); obžaluje, da bo torej odpuščanje še posebej prizadelo dve kategoriji delavcev, ki sta že tako v slabšem položaju na regionalnem trgu dela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da je Španija prilagojene storitve za ciljne prejemnike začela izvajati 15. oktobra 2021 in da je torej obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG začelo teči na isti dan in se bo končalo 24 mesecev po začetku veljavnosti sklepa o financiranju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da prilagojene storitve, ki bodo na voljo delavcem in samozaposlenim osebam, vključujejo naslednje ukrepe: splošna informativna in uvodna srečanja, poklicno svetovanje, intenzivno pomoč pri iskanju zaposlitve, horizontalno usposabljanje, usposabljanje za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje ter denarne spodbude; ker je 34,1 % upravičencev žensk, spodbuja oblasti, naj se bolj osredotočijo na programe in ukrepe, zasnovane ob upoštevanju interesov žensk; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da bi bilo treba načrtovane ukrepe izvajati v skladu s špansko strategijo za krožno gospodarstvo, ki temelji na ciklih nestrupenih materialov, in da bi moralo biti usposabljanje v skladu s členom 7(2) uredbe o ESPG osredotočeno na spretnosti, potrebne v digitalni industrijski dobi in gospodarstvu, učinkovitemu z viri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da so prvi upravni odhodki Španije za izvajanje ESPG nastali 1. oktobra 2021 in da bodo odhodki za pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti, nadzor in poročanje torej upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG od 1. oktobra 2021 do dne, ko bo od začetka veljavnosti sklepa o financiranju preteklo 31 mesecev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s socialnimi partnerji (UGT (12), CCOO (13), CEPYME (14) in CEOE (15)); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da španske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne drugih nadomestil ali pravic prejemnikov sredstev iz ESPG, saj mora pomoč iz ESPG druge prejemke samo dopolnjevati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  UL L 153, 3.5.2021, str. 48.

(2)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11.

(3)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

(4)  Adieconti S.L., Lear Corporation Asientos S.L., Adient Automotive S.L., Lecitrailer Post Venta Zaragoza S.L., Adient Seating Spain S.L., Lecitrailer S.A., Af Aftermarket Iberica S.L., Magna Automotive Spain S.A.U., Android Industries Zaragoza S.L., Mahle Behr Spain S.A., Arcelormital Tailored Blanks Zaragoza S.L., Majorel Sp Solutions S.A.U, Carrocerías Moncayo S.L., Mann-Hummel Iberica S.A., Carrocerías Vicam S.L., Modulos Ribera Alta S.L.U., Carrocerías Vicente Salomon Sanz S.L., Opel España S.L.U., Casting Ros S.A., Proma Hispania S.A.Ad, Celulosa Fabril S.A., Remolques Jalon S.L., Cooper Estándar Automotive España Slu, Rhenus Automotive Systems Zaragoza, Copo Aragón S.L.U., Rigual S.A., Copo Zaragoza S.A., Ronal Iberica S.A. Unipersonal, Dana Automoción S.A., Schmitz Cargobull Iberica S.A., Faurecia Automotive España S.A., Seguridad De Servicio Movil S.L., Faurecia Sistemas de Escape, Talleres Emilio Montañes S.A., Flexngate Aragón S.L., Ti Group Automotive Systems S.A., Gestamp Aragón S.A., Traf Automotions S.L., Gestamp Manufacturing Autochasis S.L., Tristone Flowtech Spain S.A., Icer Brakes S.A., Union Tecnológica del Automóvil S.L., Ilunion Servicios Industriales Aragón S.L., Valeo Térmico S.A., Ilunion Servicios Industriales S.L., Zanini Epila S.L., Insonorizantes Pelzer S.A., ZF-Aftermarket Ibérica SL., Kdk-Dongkook Automotive Spain S.A. in Zfoam España SL.

(5)  Po podatkih konfederacije Confemetal in združenja Anfac je pandemija močno vplivala na dejavnost in promet podjetij v španskem avtomobilskem sektorju, zaradi česar so se v letu 2020 prodaja (-32,3 %), proizvodnja (-18,9 %) in promet (-11,3 %) zmanjšali glede na leto 2019. https://anfac.com/wp-content/uploads/2021/07/Informe-Anual-ANFAC-2020.pdf.

(6)  V začetku leta 2021 naj bi kriza v proizvodnji čipov v avtomobilskem sektorju povzročila izgubo v približni višini 60 milijard EUR. Znesek je bil naknadno popravljen na več kot 90 milijard EUR. https://www.consultancy.eu/news/6273/global-chip-shortage-costs-automotive-sector-90-billion.

(7)  https://cincodias.elpais.com/cincodias/2021/07/22/companias/1626961844_041144.html

(8)  https://caaragon.com/

(9)  https://www.facebook.com/GobAragon/posts/6537004519658572

(10)  V skladu s členom 7(5) uredbe o ESPG.

(11)  http://www.aragon.es/iaest (registrirana brezposelnost, junij 2021).

(12)  http://www.ugt.es

(13)  https://www.ccoo.es

(14)  https://www.cepyme.es

(15)  https://www.ceoe.es

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za presežne delavce na podlagi vloge Španije – EGF/2021/004 ES/Aragón automotive

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2022/50.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/175

---

P9_TA(2021)0494

Predvidljivost za države članice in postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 251/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0327), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2021)0327),

| — | ob upoštevanju člena 322(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 322(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0257/2021),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2020 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju ter novih virih lastnih sredstev, vključno s časovnim načrtom za uvedbo novih virov lastnih sredstev (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije ter razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (2), zlasti člena 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU, Euratom) 2020/2053 z dne 14. decembra 2020 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije ter razveljavitvi Sklepa 2014/335/EU, Euratom (2), zlasti člena 10,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2021/770 z dne 30. aprila 2021 o izračunu lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira, načinih in postopkih za dajanje teh lastnih sredstev na razpolago, o ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev in o nekaterih vidikih lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2021/770 z dne 30. aprila 2021 o izračunu lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira, načinih in postopkih za dajanje teh lastnih sredstev na razpolago, o ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev in o nekaterih vidikih lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2021 o predlogu Komisije za uredbo Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago (COM(2021) 327 final z dne 25.6.2021, 2021/0161 (NLE)) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča št. 2/2021 o predlogu Komisije za uredbo Sveta o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da se poveča predvidljivost za države članice in pojasnijo postopki za reševanje sporov pri dajanju tradicionalnih lastnih sredstev in sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago (COM(2021) 327 final z dne 25.6.2021, 2021/0161 (NLE)) (4),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 25. marca 2021 o osnutku uredbe Sveta o izračunu lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira, načinih in postopkih za to dajanje lastnih sredstev na razpolago, o ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev in o nekaterih vidikih lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 25. marca 2021 o osnutku uredbe Sveta o izračunu lastnih sredstev iz naslova odpadne plastične embalaže, ki se ne reciklira, načinih in postopkih za to dajanje lastnih sredstev na razpolago, o ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev in o nekaterih vidikih lastnih sredstev iz naslova bruto nacionalnega dohodka (5),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0347/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1. | Čeprav se je z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (11) zagotovila trdna in stabilna opora mehanizmom financiranja Unije, je treba izboljšati
  obstoječe
  določbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago, da se poveča predvidljivost za države članice
  in pojasnijo postopki za reševanje sporov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.

Čeprav se je z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (11) zagotovila trdna in stabilna opora mehanizmom financiranja Unije, je treba izboljšati
  obstoječe
  določbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago, da se poveča predvidljivost za države članice
  in pojasnijo postopki za reševanje sporov
  .

| 1. | Čeprav se je z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (11) zagotovila trdna in stabilna opora mehanizmom financiranja Unije, je treba izboljšati
  nekatere
  določbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago, da se poveča predvidljivost za države članice. |
| --- | --- |

1.

Čeprav se je z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (11) zagotovila trdna in stabilna opora mehanizmom financiranja Unije, je treba izboljšati
  nekatere
  določbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago, da se poveča predvidljivost za države članice.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7. | Da bi zagotovili sorazmernost sistema in hkrati ohranili odvračilni učinek, se z Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 omejuje povečanje obresti nad izhodiščno obrestno mero na 16 odstotnih točk. Ta omejitev 16 odstotnih točk se uporablja samo za vse primere, ki so postali znani po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2016/804

   (12)

  . Zato primeri, znani že pred začetkom veljavnosti Uredbe 2016/804, pri katerih gre za posebej visok znesek obresti, ne morejo biti upravičeni do te omejitve, ne glede na to, ali so bile države članice o znesku obresti že uradno obveščene. V teh primerih morajo države članice še vedno plačati zneske obresti, ki niso sorazmerne z zneskom dolgovane glavnice. Za pojasnitev in poenostavitev zadevnih določb Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo treba omejitev povečanja na 16 odstotnih točk uporabiti za vse zneske obresti, o katerih država članica pred začetkom veljavnosti te uredbe ni bila uradno obveščena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.

Da bi zagotovili sorazmernost sistema in hkrati ohranili odvračilni učinek, se z Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 omejuje povečanje obresti nad izhodiščno obrestno mero na 16 odstotnih točk. Ta omejitev 16 odstotnih točk se uporablja samo za vse primere, ki so postali znani po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2016/804

   (12)

  . Zato primeri, znani že pred začetkom veljavnosti Uredbe 2016/804, pri katerih gre za posebej visok znesek obresti, ne morejo biti upravičeni do te omejitve, ne glede na to, ali so bile države članice o znesku obresti že uradno obveščene. V teh primerih morajo države članice še vedno plačati zneske obresti, ki niso sorazmerne z zneskom dolgovane glavnice. Za pojasnitev in poenostavitev zadevnih določb Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo treba omejitev povečanja na 16 odstotnih točk uporabiti za vse zneske obresti, o katerih država članica pred začetkom veljavnosti te uredbe ni bila uradno obveščena.

črtano

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10. | V primeru nestrinjanja med državami članicami in Komisijo glede dajanja lastnih sredstev na razpolago bi bilo treba formalizirati postopek pregleda in ga uvesti v Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014, da bi se izboljšala preglednost in pojasnile pravice držav članic do obrambe. Uvesti bi bilo treba tudi določbe, v katerih se bo odražala sedanja praksa plačila s pridržkom, ki omogoča, da se proti Komisiji vloži tožba, ki temelji na neupravičeni obogatitvi, v skladu s členom 268 PDEU in drugim odstavkom člena 340 PDEU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

10.

V primeru nestrinjanja med državami članicami in Komisijo glede dajanja lastnih sredstev na razpolago bi bilo treba formalizirati postopek pregleda in ga uvesti v Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014, da bi se izboljšala preglednost in pojasnile pravice držav članic do obrambe. Uvesti bi bilo treba tudi določbe, v katerih se bo odražala sedanja praksa plačila s pridržkom, ki omogoča, da se proti Komisiji vloži tožba, ki temelji na neupravičeni obogatitvi, v skladu s členom 268 PDEU in drugim odstavkom člena 340 PDEU.

črtano

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b

Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014

Člen 10 b – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | doda se naslednji odstavek 7: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

doda se naslednji odstavek 7:

črtano

| | „7.
     
  Če se država članica in Komisija ne moreta dogovoriti o posebnih popravkih lastnih sredstev iz naslova DDV iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, lahko država članica od Komisije zahteva, naj pregleda svojo oceno v skladu s členom 13b.“; |
| --- | --- |

„7.
     
  Če se država članica in Komisija ne moreta dogovoriti o posebnih popravkih lastnih sredstev iz naslova DDV iz točke (c) prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, lahko država članica od Komisije zahteva, naj pregleda svojo oceno v skladu s členom 13b.“;

Sprememba 5

Sprememba 5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014

Člen 12 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 5 se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

| | „Skupno povečanje na podlagi prvega in drugega pododstavka ne presega 16 odstotnih točk. Omejitev povečanja na 16 odstotnih točk velja za vse primere, za katere znesek obresti državi članici ni bil sporočen pred ... [vstaviti datum – začetek veljavnosti te uredbe (o spremembi)]. Povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude.“; |
| --- | --- |

„Skupno povečanje na podlagi prvega in drugega pododstavka ne presega 16 odstotnih točk. Omejitev povečanja na 16 odstotnih točk velja za vse primere, za katere znesek obresti državi članici ni bil sporočen pred ... [vstaviti datum – začetek veljavnosti te uredbe (o spremembi)]. Povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude.“;

Sprememba 6

Sprememba 6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka c

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 – točka c

Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014

Člen 13 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | doda se naslednji odstavek 5: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

doda se naslednji odstavek 5:

doda se naslednji odstavek 5:

črtano

črtano

| | „5.
     
  Če se država članica in Komisija ne moreta dogovoriti o razlogih iz prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, lahko država članica od Komisije zahteva, naj pregleda svojo oceno v skladu s členom 13b.“; |
| --- | --- |

„5.
     
  Če se država članica in Komisija ne moreta dogovoriti o razlogih iz prvega pododstavka odstavka 2 tega člena, lahko država članica od Komisije zahteva, naj pregleda svojo oceno v skladu s členom 13b.“;

Sprememba 7

Sprememba 7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Člen 1 – odstavek 1 – točka 7

Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014

Člen 13b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13b | črtano |
| Postopek pregleda | |
| 1.
     
  V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 13(5) ali v zvezi z drugimi zneski tradicionalnih lastnih sredstev, dolgovanimi v proračun Unije, lahko država članica od Komisije zahteva, naj svojo oceno pregleda v treh mesecih od datuma prejema zahteve. V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) lahko država članica od Komisije zahteva, naj svojo oceno pregleda v dveh mesecih od datuma prejema zahteve. V taki zahtevi se navedejo razlogi za zahtevani pregled in priložijo dokazila, razen v primerih iz člena 10b(7). Zahteva in postopek, ki ji sledi, ne spremenita obveznosti držav članic, da dajo lastna sredstva na razpolago, ko so ta dolgovana v proračun Unije. | |
| 2.
     
  Komisija v šestih mesecih od prejema zahteve iz odstavka 1 državi članici sporoči svoje pripombe glede razlogov, navedenih v zahtevi. Če Komisija zahteva dodatne informacije, začne šestmesečni rok teči od datuma prejema zahtevanih dodatnih informacij. Zadevna država članica zagotovi dodatne informacije v treh mesecih. V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) Komisija v treh mesecih od prejema zahteve državi članici sporoči svoje pripombe glede razlogov, navedenih v zahtevi. | |
| 3.
     
  Kadar država članica ne more zagotoviti dodatnih ustreznih informacij za postopek pregleda, lahko od Komisije zahteva, naj odgovori na podlagi razpoložljivih informacij. V tem primeru šestmesečni rok teče od datuma prejema navedene zahteve. | |
| 4.
     
  Če država članica vloži ničnostno tožbo zoper odločitev Komisije v skladu s členom 9(1a) Uredbe št. 1553/89 in če Komisija še ni odgovorila v okviru postopka pregleda v zvezi z istim popravkom DDV, Komisija postopek pregleda prekine do končne sodbe Sodišča Evropske unije. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13b

Člen 13b

črtano

črtano

Postopek pregleda

Postopek pregleda

1.
     
  V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 13(5) ali v zvezi z drugimi zneski tradicionalnih lastnih sredstev, dolgovanimi v proračun Unije, lahko država članica od Komisije zahteva, naj svojo oceno pregleda v treh mesecih od datuma prejema zahteve. V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) lahko država članica od Komisije zahteva, naj svojo oceno pregleda v dveh mesecih od datuma prejema zahteve. V taki zahtevi se navedejo razlogi za zahtevani pregled in priložijo dokazila, razen v primerih iz člena 10b(7). Zahteva in postopek, ki ji sledi, ne spremenita obveznosti držav članic, da dajo lastna sredstva na razpolago, ko so ta dolgovana v proračun Unije.

2.
     
  Komisija v šestih mesecih od prejema zahteve iz odstavka 1 državi članici sporoči svoje pripombe glede razlogov, navedenih v zahtevi. Če Komisija zahteva dodatne informacije, začne šestmesečni rok teči od datuma prejema zahtevanih dodatnih informacij. Zadevna država članica zagotovi dodatne informacije v treh mesecih. V primeru nesoglasja med državo članico in Komisijo iz člena 10b(7) Komisija v treh mesecih od prejema zahteve državi članici sporoči svoje pripombe glede razlogov, navedenih v zahtevi.

3.
     
  Kadar država članica ne more zagotoviti dodatnih ustreznih informacij za postopek pregleda, lahko od Komisije zahteva, naj odgovori na podlagi razpoložljivih informacij. V tem primeru šestmesečni rok teče od datuma prejema navedene zahteve.

4.
     
  Če država članica vloži ničnostno tožbo zoper odločitev Komisije v skladu s členom 9(1a) Uredbe št. 1553/89 in če Komisija še ni odgovorila v okviru postopka pregleda v zvezi z istim popravkom DDV, Komisija postopek pregleda prekine do končne sodbe Sodišča Evropske unije.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 28.

1

(2)  UL L 424, 15.12.2020, str. 1.

2

(3)  UL L 165, 11.5.2021, str. 15.

3

(4)  UL C 402 I, 5.10.2021, str. 1.

4

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0104.

5

(11)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 z dne 26. maja 2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (UL L 168, 7.6.2014, str. 39).

11

(11)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 z dne 26. maja 2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (UL L 168, 7.6.2014, str. 39).

11

(12)  
  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2016/804 z dne 17. maja 2016 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (UL L 132, 21.5.2016, str. 85)
  .

12

Uredba Sveta (EU, Euratom) 2016/804 z dne 17. maja 2016 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (UL L 132, 21.5.2016, str. 85)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/181 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/181

---

P9_TA(2021)0495

Sporazum o zračnem prometu med EU in ZDA ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola, ki spreminja Sporazum o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami in Združenimi državami Amerike (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 251/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06385/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06385/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami (1) (09913/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Združenimi državami Amerike in Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami (1) (09913/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0368/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet predložil v skladu s členom 100(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0368/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0335/2021),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 223, 25.8.2010, str. 3.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/182 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/182

---

P9_TA(2021)0496

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med ES in Gabonom: protokol o izvajanju ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (2021–2026) (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 251/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09172/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09172/2021),

| — | ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (2021–2026) (09171/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o izvajanju Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Gabonsko republiko in Evropsko skupnostjo (2021–2026) (09171/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2), točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0253/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0316/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo (A9-0316/2021),

1.

odobri sklenitev protokola;

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Gabonske republike.

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/183

---

P9_TA(2021)0497

Instrument za mednarodno javno naročanje ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 14. decembra 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu blaga in storitev tretje države do notranjega trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/31)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov uredbe

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Spremenjeni predlog UREDBA
  EVROPSKEGA PARLAMENTA IN
  SVETA o
  dostopu blaga in storitev tretje države do
  notranjega
  trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav | UREDBA
  EVROPSKEGA PARLAMENTA IN
  SVETA o
  dostopu
  gospodarskih subjektov,
  blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu
  gospodarskih subjektov,
  blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Spremenjeni predlog UREDBA
  EVROPSKEGA PARLAMENTA IN
  SVETA o
  dostopu blaga in storitev tretje države do
  notranjega
  trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav

UREDBA
  EVROPSKEGA PARLAMENTA IN
  SVETA o
  dostopu
  gospodarskih subjektov,
  blaga in storitev tretje države do trga javnih naročil Unije ter postopkih za podporo pogajanjem o dostopu
  gospodarskih subjektov,
  blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil tretjih držav

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Spremenjeni večstranski Sporazum STO o vladnih naročilih omogoča zgolj omejen dostop do trga za podjetja Unije do trgov javnih naročil tretjih držav in velja zgolj za omejeno število članic STO, ki so podpisnice tega sporazuma. Spremenjeni Sporazum o vladnih naročilih je Unija sklenila Decembra 2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Spremenjeni večstranski Sporazum STO o vladnih naročilih omogoča zgolj omejen dostop do trga za podjetja Unije do trgov javnih naročil tretjih držav in velja zgolj za omejeno število članic STO, ki so podpisnice tega sporazuma. Spremenjeni Sporazum o vladnih naročilih je Unija sklenila Decembra 2013.

črtano

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | V okviru
  STOter
  prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

V okviru
  STOter
  prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi.

| (6) | V okviru
  STO ter
  prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi. |
| --- | --- |

(6)

V okviru
  STO ter
  prek njenih dvostranskih odnosov se Unija zavzema za ambiciozno odpiranje mednarodnih trgov javnih naročil Unije ter njenih trgovinskih partneric v duhu vzajemnosti in medsebojne koristi.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Večstranski sporazum STO o vladnih naročilih in trgovinski sporazumi EU, ki vključujejo določbe o javnih naročilih, gospodarskim subjektom Unije zagotavljajo dostop do trga le za trge javnih naročil tretjih držav, ki so pogodbenice teh sporazumov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Večstranski sporazum STO o vladnih naročilih in trgovinski sporazumi EU, ki vključujejo določbe o javnih naročilih, gospodarskim subjektom Unije zagotavljajo dostop do trga le za trge javnih naročil tretjih držav, ki so pogodbenice teh sporazumov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Če je
  zadevna
  država podpisnica Sporazuma STO o vladnih naročilih ali je sklenila trgovinski sporazum z EU, ki vključuje določbe o javnih naročilih, bi morala Komisija upoštevati mehanizme posvetovanja in/ali postopke reševanja sporov, ki so določeni v 
  zadevnem sporazumu
  , kadar so omejevalne prakse povezane z javnimi naročili, vključenimi med obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je
  zadevna
  država sprejela do Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Če je
  zadevna
  država podpisnica Sporazuma STO o vladnih naročilih ali je sklenila trgovinski sporazum z EU, ki vključuje določbe o javnih naročilih, bi morala Komisija upoštevati mehanizme posvetovanja in/ali postopke reševanja sporov, ki so določeni v 
  zadevnem sporazumu
  , kadar so omejevalne prakse povezane z javnimi naročili, vključenimi med obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je
  zadevna
  država sprejela do Unije.

| (7) | Če je
  tretja
  država podpisnica Sporazuma STO o vladnih naročilih ali je sklenila trgovinski sporazum z EU, ki vključuje določbe o javnih naročilih, bi morala Komisija upoštevati mehanizme posvetovanja in/ali postopke reševanja sporov, ki so določeni v 
  teh sporazumih
  , kadar so omejevalne prakse povezane z javnimi naročili, vključenimi med obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je
  ta tretja
  država sprejela do Unije. |
| --- | --- |

(7)

Če je
  tretja
  država podpisnica Sporazuma STO o vladnih naročilih ali je sklenila trgovinski sporazum z EU, ki vključuje določbe o javnih naročilih, bi morala Komisija upoštevati mehanizme posvetovanja in/ali postopke reševanja sporov, ki so določeni v 
  teh sporazumih
  , kadar so omejevalne prakse povezane z javnimi naročili, vključenimi med obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je
  ta tretja
  država sprejela do Unije.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil in koncesij mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih
  partnericah
  Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil in koncesij mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih
  partnericah
  Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti.

| (8) | Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil in koncesij mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih
  partnerjih
  Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti. |
| --- | --- |

(8)

Številne tretje države ne želijo odpreti svojih trgov javnih naročil in koncesij mednarodni konkurenci ali jih odpreti bolj, kot so to že storile. Zato so gospodarski subjekti Unije izpostavljeni omejevalnim praksam pri javnih naročilih v mnogih trgovinskih
  partnerjih
  Unije. Navedene omejevalne prakse pri javnih naročilih povzročajo izgubo številnih trgovinskih priložnosti.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (16)

  vsebuje le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena 85 in 86. Te določbe imajo omejeno področje uporabe.in bi jih bilo treba nadomestiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (16)

  vsebuje le nekaj določb o zunanji razsežnosti politike javnih naročil Unije, zlasti člena 85 in 86. Te določbe imajo omejeno področje uporabe.in bi jih bilo treba nadomestiti.

črtano

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17) določa pravila in postopke za zagotovitev izvrševanja pravic Unije na podlagi mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila Unija. Za obravnavo blaga in storitev, ki niso vključeni v take mednarodne sporazume, ne obstajajo nobena pravila
  in
  postopki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17) določa pravila in postopke za zagotovitev izvrševanja pravic Unije na podlagi mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila Unija. Za obravnavo blaga in storitev, ki niso vključeni v take mednarodne sporazume, ne obstajajo nobena pravila
  in
  postopki.

| (10) | Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila in postopke za zagotovitev izvrševanja pravic Unije na podlagi mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila Unija. Za obravnavo
  gospodarskih subjektov,
  blaga in storitev, ki niso vključeni v take mednarodne sporazume, ne obstajajo nobena
  tovrstna
  pravila
  ali
  postopki. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila in postopke za zagotovitev izvrševanja pravic Unije na podlagi mednarodnih trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila Unija. Za obravnavo
  gospodarskih subjektov,
  blaga in storitev, ki niso vključeni v take mednarodne sporazume, ne obstajajo nobena
  tovrstna
  pravila
  ali
  postopki.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Zaradi pravne varnosti
  za gospodarske subjekte
  Unije in tretjih
  držav,
  javne naročnike in naročnike bi se morale mednarodne
  obveznosti glede dostopa do
  trga
  , ki jih
  je Unija sprejela do tretjih držav
  na
  področju
  javnih naročil in
  koncesij
  ,
  upoštevati v pravnem redu
  EU,
  s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Zaradi pravne varnosti
  za gospodarske subjekte
  Unije in tretjih
  držav,
  javne naročnike in naročnike bi se morale mednarodne
  obveznosti glede dostopa do
  trga
  , ki jih
  je Unija sprejela do tretjih držav
  na
  področju
  javnih naročil in
  koncesij
  ,
  upoštevati v pravnem redu
  EU,
  s čimer bi se zagotovila njihova učinkovita uporaba
  .

| (11) | Mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela do tretjih držav na področju javnih naročil in koncesij, med drugim zahtevajo enako obravnavo gospodarskih subjektov iz teh držav. Zato se lahko ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, uporabljajo samo
  za gospodarske subjekte
  , blago ali storitve iz
  držav,
  ki niso pogodbenice večstranskega sporazuma STO o vladnih naročilih ali dvostranskih ali večstranskih trgovinskih sporazumov z Unijo, ki vključujejo
  obveznosti glede dostopa do
  trgov javnih naročil in koncesij, ali iz držav, ki so pogodbenice takih sporazumov, vendar le v zvezi s postopki javnih naročil blaga, storitev ali koncesij
  , ki jih
  ti sporazumi ne zajemajo. Ne glede na uporabo ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe in v skladu s Sporočilom Komisije z dne 24. julija 2019 z naslovom Smernice o udeležbi ponudnikov in blaga tretje države
  na
  trgu
  javnih naročil
  EU

   (1a)

  ter direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU
  in
  2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta, gospodarski subjekti iz tretjih držav
  ,
  ki nimajo nobenega sporazuma o odprtju trga javnih naročil
  EU
  ali katerih blago
  ,
  storitve in gradnje niso zajeti v teh sporazumih, niso pridobili dostopa do postopkov javnih naročil v EU in so lahko izločeni
  . |
| --- | --- |

(11)

Mednarodne obveznosti glede dostopa do trga, ki jih je Unija sprejela do tretjih držav na področju javnih naročil in koncesij, med drugim zahtevajo enako obravnavo gospodarskih subjektov iz teh držav. Zato se lahko ukrepi, sprejeti v skladu s to uredbo, uporabljajo samo
  za gospodarske subjekte
  , blago ali storitve iz
  držav,
  ki niso pogodbenice večstranskega sporazuma STO o vladnih naročilih ali dvostranskih ali večstranskih trgovinskih sporazumov z Unijo, ki vključujejo
  obveznosti glede dostopa do
  trgov javnih naročil in koncesij, ali iz držav, ki so pogodbenice takih sporazumov, vendar le v zvezi s postopki javnih naročil blaga, storitev ali koncesij
  , ki jih
  ti sporazumi ne zajemajo. Ne glede na uporabo ukrepov, sprejetih na podlagi te uredbe in v skladu s Sporočilom Komisije z dne 24. julija 2019 z naslovom Smernice o udeležbi ponudnikov in blaga tretje države
  na
  trgu
  javnih naročil
  EU

   (1a)

  ter direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU
  in
  2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta, gospodarski subjekti iz tretjih držav
  ,
  ki nimajo nobenega sporazuma o odprtju trga javnih naročil
  EU
  ali katerih blago
  ,
  storitve in gradnje niso zajeti v teh sporazumih, niso pridobili dostopa do postopkov javnih naročil v EU in so lahko izločeni
  .

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Cilja
  izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov Unije do trgov javnih naročil in koncesij nekaterih tretjih držav,
  ki so zaščiteni z omejevalnimi in diskriminatornimi ukrepi ali praksami pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu zahtevata sklicevanje na pravila
  o 
  nepreferencialnem
  poreklu
  , ki so določena v carinski zakonodaji EU
  ,
  tako da javni naročniki in naročniki vedo, da so
  blago in storitve
  vključeni v mednarodne obveznosti Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Cilja
  izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov Unije do trgov javnih naročil in koncesij nekaterih tretjih držav,
  ki so zaščiteni z omejevalnimi in diskriminatornimi ukrepi ali praksami pri javnih naročilih, in ohranitve enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu zahtevata sklicevanje na pravila
  o 
  nepreferencialnem
  poreklu
  , ki so določena v carinski zakonodaji EU
  ,
  tako da javni naročniki in naročniki vedo, da so
  blago in storitve
  vključeni v mednarodne obveznosti Unije
  .

| (12) | Dejanska uporaba vseh ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo z namenom
  izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov Unije do trgov javnih naročil in koncesij nekaterih tretjih držav,
  zahteva jasen sklop pravil
  o poreklu
  za gospodarske subjekte
  , blago in storitve. |
| --- | --- |

(12)

Dejanska uporaba vseh ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo z namenom
  izboljšanja dostopa gospodarskih subjektov Unije do trgov javnih naročil in koncesij nekaterih tretjih držav,
  zahteva jasen sklop pravil
  o poreklu
  za gospodarske subjekte
  , blago in storitve.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od 
  22
  do 
  26
  Uredbe 
  Sveta
  (
  EGS
  ) št. 
  2913
  /
  1992

   (5). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od 
  22
  do 
  26
  Uredbe 
  Sveta
  (
  EGS
  ) št. 
  2913
  /
  1992

   (5).

| (13) | Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od
  59
  do
  62
  Uredbe (
  EU
  ) št. 
  952
  /
  2013

   (5)

  Evropskega parlamenta in Sveta
  . |
| --- | --- |

(13)

Poreklo blaga bi bilo treba določiti v skladu s členi od
  59
  do
  62
  Uredbe (
  EU
  ) št. 
  952
  /
  2013

   (5)

  Evropskega parlamenta in Sveta
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja.

| (14) | Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja.
  Za poreklo pravne osebe bi se morala šteti država, po pravu katere je pravna oseba ustanovljena ali se organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti. Merilo bistvenih poslovnih dejavnosti ne bi smelo omogočati morebitnega izogibanja ukrepom, sprejetim v skladu s to uredbo, z ustanavljanjem slamnatih družb.


  Izraz „bistvene poslovne dejavnosti“ je koncept, ki se uporablja v Splošnem sporazumu STO o trgovini s storitvami. V pravu Unije je enakovreden izrazu „dejanska in stalna povezava z gospodarstvom“ ter je tesno povezan s pravico do ustanavljanja iz člena 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija redno objavlja smernice na podlagi sodne prakse v zvezi s pravico do ustanavljanja, ki med drugim obravnavajo koncept dejanske ali stalne in neprekinjene povezave z gospodarstvom. Člen 86 Direktive 2014/25/EU se sklicuje tudi na pojem „neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom“, ki je enak pojmu „bistvenih poslovnih dejavnosti“. |
| --- | --- |

(14)

Poreklo storitve bi bilo treba določiti na podlagi porekla fizične ali pravne osebe, ki jo opravlja.
  Za poreklo pravne osebe bi se morala šteti država, po pravu katere je pravna oseba ustanovljena ali se organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti. Merilo bistvenih poslovnih dejavnosti ne bi smelo omogočati morebitnega izogibanja ukrepom, sprejetim v skladu s to uredbo, z ustanavljanjem slamnatih družb.


  Izraz „bistvene poslovne dejavnosti“ je koncept, ki se uporablja v Splošnem sporazumu STO o trgovini s storitvami. V pravu Unije je enakovreden izrazu „dejanska in stalna povezava z gospodarstvom“ ter je tesno povezan s pravico do ustanavljanja iz člena 49 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija redno objavlja smernice na podlagi sodne prakse v zvezi s pravico do ustanavljanja, ki med drugim obravnavajo koncept dejanske ali stalne in neprekinjene povezave z gospodarstvom. Člen 86 Direktive 2014/25/EU se sklicuje tudi na pojem „neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom“, ki je enak pojmu „bistvenih poslovnih dejavnosti“.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira gospodarsko rast držav v razvoju in njihovo vključevanje v svetovno vrednostno verigo, ki je podlaga Uniji za vzpostavitev splošnega sistema preferencialov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  , se ta uredba ne bi smela uporabljati za ponudbe, pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja blago in storitve s poreklom, v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu, iz najmanj razvitih držav, za katere veljajo ugodnosti pobude „vse razen orožja“, ali iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem in svetovno gospodarstvo, kot je določeno v prilogah IV in VII k Uredbi (EU) št. 978/2012. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira gospodarsko rast držav v razvoju in njihovo vključevanje v svetovno vrednostno verigo, ki je podlaga Uniji za vzpostavitev splošnega sistema preferencialov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (6)

  , se ta uredba ne bi smela uporabljati za ponudbe, pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja blago in storitve s poreklom, v skladu s pravili o nepreferencialnem poreklu, iz najmanj razvitih držav, za katere veljajo ugodnosti pobude „vse razen orožja“, ali iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem in svetovno gospodarstvo, kot je določeno v prilogah IV in VII k Uredbi (EU) št. 978/2012.

črtano

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira mala in srednja podjetja, se ta uredba ne bi smela uporabljati za ponudbe, ki jih predložijo MSP s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom v vsaj eni od držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira mala in srednja podjetja, se ta uredba ne bi smela uporabljati za ponudbe, ki jih predložijo MSP s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredne in dejanske povezave z gospodarstvom v vsaj eni od držav članic.

črtano

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Pri presojanju, ali v tretji državi obstajajo
  omejevalni in diskriminatorni ukrepi
  ali
  prakse pri
  javnih
  naročilih
  , bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih in koncesijah zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi
  na področju javnih naročil
  in
  preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga
  ,
  storitev in gospodarskih subjektov
  Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri posamezni javni naročniki ali naročniki ohranjajo ali sprejemajo
  diskriminatorne
  prakse za blago, storitve
  in
  gospodarske subjekte Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Pri presojanju, ali v tretji državi obstajajo
  omejevalni in diskriminatorni ukrepi
  ali
  prakse pri
  javnih
  naročilih
  , bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni zadevne države o javnih naročilih in koncesijah zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi
  na področju javnih naročil
  in
  preprečujejo kakršno koli diskriminacijo blaga
  ,
  storitev in gospodarskih subjektov
  Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri posamezni javni naročniki ali naročniki ohranjajo ali sprejemajo
  diskriminatorne
  prakse za blago, storitve
  in
  gospodarske subjekte Unije.

| (17) | Pri presojanju, ali v tretji državi obstajajo
  posebni

  ukrepi ali prakse

  , ki bi lahko oslabili dostop blaga, storitev
  ali
  gospodarskih subjektov Unije do trgov
  javnih
  naročil ali koncesij
  , bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni
  , pravila ali drugi ukrepi
  zadevne države o javnih naročilih in koncesijah zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi
  ter ne povzročajo resnih
  in
  ponavljajočih se omejitev za blago
  ,
  storitve ali gospodarske subjekte
  Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri posamezni javni naročniki ali naročniki ohranjajo ali sprejemajo
  omejevalne
  prakse za blago, storitve
  ali
  gospodarske subjekte Unije. |
| --- | --- |

(17)

Pri presojanju, ali v tretji državi obstajajo
  posebni

  ukrepi ali prakse

  , ki bi lahko oslabili dostop blaga, storitev
  ali
  gospodarskih subjektov Unije do trgov
  javnih
  naročil ali koncesij
  , bi morala Komisija preučiti, do kakšne stopnje zakoni
  , pravila ali drugi ukrepi
  zadevne države o javnih naročilih in koncesijah zagotavljajo preglednost v skladu z mednarodnimi standardi
  ter ne povzročajo resnih
  in
  ponavljajočih se omejitev za blago
  ,
  storitve ali gospodarske subjekte
  Unije. Poleg tega bi morala preučiti, v kolikšni meri posamezni javni naročniki ali naročniki ohranjajo ali sprejemajo
  omejevalne
  prakse za blago, storitve
  ali
  gospodarske subjekte Unije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da
  na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice
  kadarkoli začne preiskavo glede omejevalnih ukrepov ali praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno sprejela ali ohranjala tretja država
  . Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 654/2014. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da
  na lastno pobudo ali na podlagi vloge zainteresirane strani ali države članice
  kadarkoli začne preiskavo glede omejevalnih ukrepov ali praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno sprejela ali ohranjala tretja država
  . Taki preiskovalni postopki ne bi smeli posegati v Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 654/2014.

| (19) | Komisiji bi moralo biti omogočeno, da kadarkoli začne
  pregledno
  preiskavo glede omejevalnih
  ali diskriminatornih
  ukrepov ali praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno sprejela ali ohranjala tretja država
  , če meni, da je taka preiskava
  v 
  interesu Unije
  . |
| --- | --- |

(19)

Komisiji bi moralo biti omogočeno, da kadarkoli začne
  pregledno
  preiskavo glede omejevalnih
  ali diskriminatornih
  ukrepov ali praks pri javnih naročilih, ki naj bi jih domnevno sprejela ali ohranjala tretja država
  , če meni, da je taka preiskava
  v 
  interesu Unije
  .

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Odločitev o tem, ali je preiskava v interesu Unije, bi morala temeljiti na oceni vseh različnih interesov, vzetih kot celota, vključno z interesi industrije Unije, uporabnikov, potrošnikov, delavcev in socialnih partnerjev. Komisija bi morala pretehtati posledice začetka preiskave oziroma možnosti, da se preiskava ne začne, glede na njen učinek in morebitne ukrepe, ki bi se lahko sprejeli v skladu s to uredbo, v širšem interesu Unije. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti splošnemu cilju doseganja vzajemnosti z odprtjem trgov tretjih držav in izboljšanjem možnosti dostopa do trga za gospodarske subjekte Unije, pri čemer bi se lahko upoštevala prisotnost ponudnikov iz tretjih držav na trgu javnih naročil EU. Upoštevati bi bilo treba tudi cilj omejitve nepotrebnega upravnega bremena za javne naročnike in naročnike ter gospodarske subjekte. Pri tem bi morala Komisija posebno pozornost nameniti sektorjem, ki na področju javnih naročil EU veljajo za strateške. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Odločitev o tem, ali je preiskava v interesu Unije, bi morala temeljiti na oceni vseh različnih interesov, vzetih kot celota, vključno z interesi industrije Unije, uporabnikov, potrošnikov, delavcev in socialnih partnerjev. Komisija bi morala pretehtati posledice začetka preiskave oziroma možnosti, da se preiskava ne začne, glede na njen učinek in morebitne ukrepe, ki bi se lahko sprejeli v skladu s to uredbo, v širšem interesu Unije. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti splošnemu cilju doseganja vzajemnosti z odprtjem trgov tretjih držav in izboljšanjem možnosti dostopa do trga za gospodarske subjekte Unije, pri čemer bi se lahko upoštevala prisotnost ponudnikov iz tretjih držav na trgu javnih naročil EU. Upoštevati bi bilo treba tudi cilj omejitve nepotrebnega upravnega bremena za javne naročnike in naročnike ter gospodarske subjekte. Pri tem bi morala Komisija posebno pozornost nameniti sektorjem, ki na področju javnih naročil EU veljajo za strateške.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19b) | Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira gospodarsko rast najmanj razvitih držav, držav z nizkimi dohodki ter držav z nižjimi srednjimi dohodki in njihovo vključevanje v globalne vrednostne verige, ne bi bilo v interesu Unije, da začne preiskavo proti takim državam v skladu s to uredbo, razen če obstajajo utemeljeni znaki izogibanja katerim koli sprejetim ukrepom instrumenta za mednarodno javno naročanje. Zato ta uredba ni namenjena uporabi za najmanj razvite države, ki imajo koristi od režima „vse razen orožja“, države v razvoju, ki veljajo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 978/2012, ter za države upravičenke do splošnega režima iz navedene uredbe, razen če se gospodarstvo teh držav šteje za konkurenčno v zadevnih sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19b)

Glede na splošni cilj politike Unije, da podpira gospodarsko rast najmanj razvitih držav, držav z nizkimi dohodki ter držav z nižjimi srednjimi dohodki in njihovo vključevanje v globalne vrednostne verige, ne bi bilo v interesu Unije, da začne preiskavo proti takim državam v skladu s to uredbo, razen če obstajajo utemeljeni znaki izogibanja katerim koli sprejetim ukrepom instrumenta za mednarodno javno naročanje. Zato ta uredba ni namenjena uporabi za najmanj razvite države, ki imajo koristi od režima „vse razen orožja“, države v razvoju, ki veljajo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. 978/2012, ter za države upravičenke do splošnega režima iz navedene uredbe, razen če se gospodarstvo teh držav šteje za konkurenčno v zadevnih sektorjih.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Če se obstoj omejevalnega in/ali diskriminatornega ukrepa ali prakse
  pri
  javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija
  povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte blago in storitve Unije v zvezi
  z javnimi naročili
  v tej državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Če se obstoj omejevalnega in/ali diskriminatornega ukrepa ali prakse
  pri
  javnih naročilih v tretji državi potrdi, bi morala Komisija
  povabiti zadevno državo k posvetovanjem z namenom, da se izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte blago in storitve Unije v zvezi
  z javnimi naročili
  v tej državi.

| (20) | Komisija bi morala
  pri
  izvajanju preiskave
  povabiti zadevno
  tretjo
  državo k posvetovanjem z namenom, da se
  odpravijo in popravijo omejevalni ukrepi ali prakse in dejansko
  izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve Unije v zvezi
  s trgi javnih naročil in koncesij
  v tej državi. |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi morala
  pri
  izvajanju preiskave
  povabiti zadevno
  tretjo
  državo k posvetovanjem z namenom, da se
  odpravijo in popravijo omejevalni ukrepi ali prakse in dejansko
  izboljšajo priložnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte, blago in storitve Unije v zvezi
  s trgi javnih naročil in koncesij
  v tej državi.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Če se s posvetovanji z zadevno državo
  ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte
  ,
  blago in storitve Unije v razumnem času, bi morala Komisija imeti možnost
  ,
  da sprejme
  ,
  kadar je to ustrezne ukrepe prilagoditve cen
  ,
  ki se uporabljajo za ponudbe, ki jih oddajo gospodarski subjekti iz navedene države, in/ali ki vključujejo blago in storitve iz navedene države
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Če se s posvetovanji z zadevno državo
  ne doseže zadostnega izboljšanja možnosti za oddajo ponudb za gospodarske subjekte
  ,
  blago in storitve Unije v razumnem času, bi morala Komisija imeti možnost
  ,
  da sprejme
  ,
  kadar je to ustrezne ukrepe prilagoditve cen
  ,
  ki se uporabljajo za ponudbe, ki jih oddajo gospodarski subjekti iz navedene države, in/ali ki vključujejo blago in storitve iz navedene države
  .

| (22) | Če se s 
  preiskavo potrdi obstoj omejevalnih ukrepov ali praks in se s
  posvetovanji z zadevno državo
  v razumnem času ne uvedejo zadovoljivi popravni ukrepi
  ,
  s katerimi se odpravijo resne in ponavljajoče se ovire pri dostopu gospodarskih subjektov
  ,
  blaga in storitev Unije
  ,
  ali zadevna tretja država zavrne udeležbo na posvetovanjih
  ,
  bi morala Komisija v skladu s to uredbo sprejeti ukrepe instrumenta za mednarodno javno naročanje v obliki prilagoditve ocene ali izključitve ponudb
  . |
| --- | --- |

(22)

Če se s 
  preiskavo potrdi obstoj omejevalnih ukrepov ali praks in se s
  posvetovanji z zadevno državo
  v razumnem času ne uvedejo zadovoljivi popravni ukrepi
  ,
  s katerimi se odpravijo resne in ponavljajoče se ovire pri dostopu gospodarskih subjektov
  ,
  blaga in storitev Unije
  ,
  ali zadevna tretja država zavrne udeležbo na posvetovanjih
  ,
  bi morala Komisija v skladu s to uredbo sprejeti ukrepe instrumenta za mednarodno javno naročanje v obliki prilagoditve ocene ali izključitve ponudb
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Ti ukrepi bi se morali uporabiti le za oceno ponudb, ki vključujejo blago ali storitve s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje navedenim ukrepom, je lahko potrebna tudi vključitev nekaterih pravnih oseb, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v bistvene poslovne dejavnosti, ki imajo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene države članice, čeprav imajo sedež v Evropski uniji. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Ti ukrepi bi se morali uporabiti le za oceno ponudb, ki vključujejo blago ali storitve s poreklom iz zadevne države. Da bi se preprečilo izogibanje navedenim ukrepom, je lahko potrebna tudi vključitev nekaterih pravnih oseb, ki so pod tujim nadzorom ali v tuji lasti in niso vključene v bistvene poslovne dejavnosti, ki imajo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene države članice, čeprav imajo sedež v Evropski uniji. Ustrezni ukrepi ne bi smeli biti nesorazmerni z omejevalnimi praksami pri javnih naročilih, na katere se odzivajo.

| (23) | Ukrep prilagoditve ocene bi se moral uporabiti le za oceno ponudb, ki jih predložijo gospodarski subjekti iz zadevne države. Ukrep ne bi smel vplivati na ceno, ki jo je dejansko treba plačati na podlagi pogodbe, ki se sklene z izbranim ponudnikom. |
| --- | --- |

(23)

Ukrep prilagoditve ocene bi se moral uporabiti le za oceno ponudb, ki jih predložijo gospodarski subjekti iz zadevne države. Ukrep ne bi smel vplivati na ceno, ki jo je dejansko treba plačati na podlagi pogodbe, ki se sklene z izbranim ponudnikom.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Ukrepi instrumenta za mednarodno javno naročanje bi se morali uporabljati za postopke javnih naročil, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, vključno z okvirnimi sporazumi in dinamičnimi nabavnimi sistemi. Ti ukrepi bi se morali uporabljati tudi v primeru posebnih naročil, oddanih v okviru dinamičnega nabavnega sistema, kadar so bili ti dinamični nabavni sistemi predmet ukrepa instrumenta za mednarodno javno naročanje. Vendar se ne bi smeli uporabljati za takšna naročila pod določenim pragom, da bi se omejilo splošno upravno breme za javne naročnike in naročnike. Da bi se izognili morebitni dvojni uporabi ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje, se taki ukrepi ne bi smeli uporabljati za naročila, oddana na podlagi okvirnega sporazuma, potem ko so se ukrepi instrumenta za mednarodno javno naročanje že uporabljali v fazi sklenitve navedenega okvirnega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Ukrepi instrumenta za mednarodno javno naročanje bi se morali uporabljati za postopke javnih naročil, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, vključno z okvirnimi sporazumi in dinamičnimi nabavnimi sistemi. Ti ukrepi bi se morali uporabljati tudi v primeru posebnih naročil, oddanih v okviru dinamičnega nabavnega sistema, kadar so bili ti dinamični nabavni sistemi predmet ukrepa instrumenta za mednarodno javno naročanje. Vendar se ne bi smeli uporabljati za takšna naročila pod določenim pragom, da bi se omejilo splošno upravno breme za javne naročnike in naročnike. Da bi se izognili morebitni dvojni uporabi ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje, se taki ukrepi ne bi smeli uporabljati za naročila, oddana na podlagi okvirnega sporazuma, potem ko so se ukrepi instrumenta za mednarodno javno naročanje že uporabljali v fazi sklenitve navedenega okvirnega sporazuma.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23b) | Glede na splošni cilj politike Unije glede podpore malim in srednjim podjetjem (MSP) bi morali Komisija ter javni naročniki in naročniki ustrezno upoštevati učinke te uredbe, da bi preprečili preobremenitev MSP. Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami dati na voljo smernice za najboljše prakse za uresničitev tega cilja, da se zagotovita učinkovitost te uredbe in doslednost njenega izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23b)

Glede na splošni cilj politike Unije glede podpore malim in srednjim podjetjem (MSP) bi morali Komisija ter javni naročniki in naročniki ustrezno upoštevati učinke te uredbe, da bi preprečili preobremenitev MSP. Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami dati na voljo smernice za najboljše prakse za uresničitev tega cilja, da se zagotovita učinkovitost te uredbe in doslednost njenega izvajanja.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23c) | Da bi preprečili morebitno izogibanje ukrepu instrumenta za mednarodno javno naročanje, bi bilo treba uspešnim ponudnikom naložiti dodatne pogodbene obveznosti. Te obveznosti bi se morale uporabljati le v primeru postopkov javnih naročil, za katere se uporablja ukrep instrumenta za mednarodno javno naročanje, in za naročila, oddana na podlagi okvirnega sporazuma, če so taka naročila enaka ali višja od določenega praga in kadar je bil za ta okvirni sporazum sprejet ukrep instrumenta za mednarodno javno naročanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23c)

Da bi preprečili morebitno izogibanje ukrepu instrumenta za mednarodno javno naročanje, bi bilo treba uspešnim ponudnikom naložiti dodatne pogodbene obveznosti. Te obveznosti bi se morale uporabljati le v primeru postopkov javnih naročil, za katere se uporablja ukrep instrumenta za mednarodno javno naročanje, in za naročila, oddana na podlagi okvirnega sporazuma, če so taka naročila enaka ali višja od določenega praga in kadar je bil za ta okvirni sporazum sprejet ukrep instrumenta za mednarodno javno naročanje.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Ukrepi prilagoditve cen ne bi smeli imeti negativnih učinkov na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija začasno odloži uporabo ukrepov med pogajanji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Ukrepi prilagoditve cen ne bi smeli imeti negativnih učinkov na trgovinska pogajanja, ki potekajo z zadevno državo. Zato, kadar med državo in Unijo potekajo vsebinska pogajanja glede dostopa do trga na področju javnih naročil, lahko Komisija začasno odloži uporabo ukrepov med pogajanji.

črtano

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Da bi poenostavili uporabo ukrepa prilagoditve cen s strani javnih naročnikov ali naročnikov, bi morala obstajati domneva, da se bo ukrep uporabil za vse gospodarske subjekte s poreklom v ciljni tretji državi, s katero ni sporazuma o javnih naročilih, razen če lahko dokažejo, da je manj kot 50 % celotne vrednosti ponudbe sestavljene iz blaga in storitev s poreklom iz zadevne tretje države. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Da bi poenostavili uporabo ukrepa prilagoditve cen s strani javnih naročnikov ali naročnikov, bi morala obstajati domneva, da se bo ukrep uporabil za vse gospodarske subjekte s poreklom v ciljni tretji državi, s katero ni sporazuma o javnih naročilih, razen če lahko dokažejo, da je manj kot 50 % celotne vrednosti ponudbe sestavljene iz blaga in storitev s poreklom iz zadevne tretje države.

črtano

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Države članice so v najboljšem položaju za prepoznavanje javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov, ki bi morali uporabiti ukrep prilagoditve cene. Da se zagotovi ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami, bi končno odločitev morala sprejeti Komisija na podlagi seznama, ki ga predloži vsaka država članica. Če je potrebno, lahko Komisija seznam sestavi na lastno pobudo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Države članice so v najboljšem položaju za prepoznavanje javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov, ki bi morali uporabiti ukrep prilagoditve cene. Da se zagotovi ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami, bi končno odločitev morala sprejeti Komisija na podlagi seznama, ki ga predloži vsaka država članica. Če je potrebno, lahko Komisija seznam sestavi na lastno pobudo.

črtano

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | Nujno je, da imajo javni naročniki in naročniki dostop do veliko različnih visokokakovostnih proizvodov, ki izpolnjujejo njihove zahteve glede nabave po konkurenčnih cenah. Zato bi morali javni naročniki in naročniki imeti možnost, da ne uporabijo ukrepov prilagoditve cen, ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, kadar niso na voljo blago in/ali storitve Unije in/ali vključeno blago in/ali storitve, ki bi izpolnjevale zahteve javnega naročnika ali naročnika,
  da se zavarujejo bistvene javne potrebe
  , na primer
  na področju zdravja in javne varnosti, ali kadar bi uporaba ukrepa povzročila nesorazmerno povečanje cene ali stroškov naročila
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27)

Nujno je, da imajo javni naročniki in naročniki dostop do veliko različnih visokokakovostnih proizvodov, ki izpolnjujejo njihove zahteve glede nabave po konkurenčnih cenah. Zato bi morali javni naročniki in naročniki imeti možnost, da ne uporabijo ukrepov prilagoditve cen, ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, kadar niso na voljo blago in/ali storitve Unije in/ali vključeno blago in/ali storitve, ki bi izpolnjevale zahteve javnega naročnika ali naročnika,
  da se zavarujejo bistvene javne potrebe
  , na primer
  na področju zdravja in javne varnosti, ali kadar bi uporaba ukrepa povzročila nesorazmerno povečanje cene ali stroškov naročila
  .

| (27) | Nujno je, da imajo javni naročniki in naročniki dostop do veliko različnih visokokakovostnih proizvodov, ki izpolnjujejo njihove zahteve glede nabave po konkurenčnih cenah. Zato bi morali javni naročniki in naročniki imeti možnost, da
  izjemoma
  ne uporabijo ukrepov
  instrumenta za mednarodno javno naročanje
  , ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, kadar niso na voljo blago ali storitve Unije in/ali vključeno blago ali storitve, ki bi izpolnjevale zahteve javnega naročnika ali naročnika,
  ali kadar je tak ukrep povezan z varovanjem bistvenih potreb javne politike
  , na primer
  v zvezi z javnim zdravjem ali varstvom okolja
  .
  Za uporabo teh izjem bi se morala zahtevati odobritev Komisije. Javni naročniki in naročniki bi morali pravočasno in podrobno obvestiti Komisijo, da se omogoči ustrezno spremljanje izvajanja te uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Nujno je, da imajo javni naročniki in naročniki dostop do veliko različnih visokokakovostnih proizvodov, ki izpolnjujejo njihove zahteve glede nabave po konkurenčnih cenah. Zato bi morali javni naročniki in naročniki imeti možnost, da
  izjemoma
  ne uporabijo ukrepov
  instrumenta za mednarodno javno naročanje
  , ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, kadar niso na voljo blago ali storitve Unije in/ali vključeno blago ali storitve, ki bi izpolnjevale zahteve javnega naročnika ali naročnika,
  ali kadar je tak ukrep povezan z varovanjem bistvenih potreb javne politike
  , na primer
  v zvezi z javnim zdravjem ali varstvom okolja
  .
  Za uporabo teh izjem bi se morala zahtevati odobritev Komisije. Javni naročniki in naročniki bi morali pravočasno in podrobno obvestiti Komisijo, da se omogoči ustrezno spremljanje izvajanja te uredbe.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | V primeru, da javni naročniki ali naročniki nepravilno uporabijo izjeme od ukrepov
  prilagoditve cene
  , ki omejujejo dostop do izključenih blaga in storitev, bi morala Komisija imeti možnost, da uporabi korektivni mehanizem iz člena 3 Direktive Sveta 89/665/EGS (20) ali člena 8 Direktive Sveta 92/13/EGS (21). Poleg tega bi bilo treba naročila, ki jih javni naročniki ali naročniki sklenejo z gospodarskim subjektom in ki pomenijo kršitev ukrepov
  prilagoditve cen
  , ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, šteti za neveljavna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

V primeru, da javni naročniki ali naročniki nepravilno uporabijo izjeme od ukrepov
  prilagoditve cene
  , ki omejujejo dostop do izključenih blaga in storitev, bi morala Komisija imeti možnost, da uporabi korektivni mehanizem iz člena 3 Direktive Sveta 89/665/EGS (20) ali člena 8 Direktive Sveta 92/13/EGS (21). Poleg tega bi bilo treba naročila, ki jih javni naročniki ali naročniki sklenejo z gospodarskim subjektom in ki pomenijo kršitev ukrepov
  prilagoditve cen
  , ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, šteti za neveljavna.

| (28) | V primeru da javni naročniki ali naročniki nepravilno uporabijo izjeme od ukrepov
  instrumenta za mednarodno javno naročanje
  , ki omejujejo dostop do izključenih blaga in storitev, bi morala Komisija imeti možnost, da uporabi korektivni mehanizem iz člena 3 Direktive Sveta 89/665/EGS (20) ali člena 8 Direktive Sveta 92/13/EGS (21). Poleg tega bi bilo treba naročila, ki jih javni naročniki ali naročniki sklenejo z gospodarskim subjektom in ki pomenijo kršitev ukrepov
  instrumenta za mednarodno javno naročanje
  , ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, šteti za neveljavna. |
| --- | --- |

(28)

V primeru da javni naročniki ali naročniki nepravilno uporabijo izjeme od ukrepov
  instrumenta za mednarodno javno naročanje
  , ki omejujejo dostop do izključenih blaga in storitev, bi morala Komisija imeti možnost, da uporabi korektivni mehanizem iz člena 3 Direktive Sveta 89/665/EGS (20) ali člena 8 Direktive Sveta 92/13/EGS (21). Poleg tega bi bilo treba naročila, ki jih javni naročniki ali naročniki sklenejo z gospodarskim subjektom in ki pomenijo kršitev ukrepov
  instrumenta za mednarodno javno naročanje
  , ki omejujejo dostop izključenih blaga in storitev, šteti za neveljavna.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s sprejetjem, preklicem, začasno odložitvijo ali ponovno uvedbo ukrepa
  prilagoditve cene
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s sprejetjem, preklicem, začasno odložitvijo ali ponovno uvedbo ukrepa
  prilagoditve cene
  .

| (30) | Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s sprejetjem, preklicem, začasno odložitvijo ali ponovno uvedbo ukrepa
  instrumenta za mednarodno javno naročanje, Komisiji pa bi moral pomagati odbor, ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1843 Evropskega parlamenta in Sveta

   (22)

  (v nadaljnjem besedilu: uredba o trgovinskih ovirah). Po potrebi in v zadevah, ki vplivajo na pravni okvir Unije na področju javnih naročil, bi morala Komisija imeti možnost, da se posvetuje tudi s Svetovalnim odborom za javna naročila, ustanovljenim s Sklepom Sveta 71/306/EGS. |
| --- | --- |

(30)

Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s sprejetjem, preklicem, začasno odložitvijo ali ponovno uvedbo ukrepa
  instrumenta za mednarodno javno naročanje, Komisiji pa bi moral pomagati odbor, ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1843 Evropskega parlamenta in Sveta

   (22)

  (v nadaljnjem besedilu: uredba o trgovinskih ovirah). Po potrebi in v zadevah, ki vplivajo na pravni okvir Unije na področju javnih naročil, bi morala Komisija imeti možnost, da se posvetuje tudi s Svetovalnim odborom za javna naročila, ustanovljenim s Sklepom Sveta 71/306/EGS.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Informacije, prejete v skladu s to uredbo, bi se morale uporabljati le za namen, za katerega so bile zahtevane, in ob ustreznem upoštevanju veljavnih zahtev Unije in nacionalnih zahtev glede varstva podatkov in zaupnosti. Ustrezno bi se morali uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 ter člen 28 Direktive 2014/23/EU, člen 21 Direktive 2014/24/EU in člen 39 Direktive 2014/25/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Informacije, prejete v skladu s to uredbo, bi se morale uporabljati le za namen, za katerega so bile zahtevane, in ob ustreznem upoštevanju veljavnih zahtev Unije in nacionalnih zahtev glede varstva podatkov in zaupnosti. Ustrezno bi se morali uporabljati Uredba (ES) št. 1049/2001 ter člen 28 Direktive 2014/23/EU, člen 21 Direktive 2014/24/EU in člen 39 Direktive 2014/25/EU.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Redno poročanje Komisije bi moralo omogočiti spremljanje uporabe in učinkovitosti postopkov, ki jih vzpostavlja ta uredba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Redno poročanje Komisije bi moralo omogočiti spremljanje uporabe in učinkovitosti postopkov, ki jih vzpostavlja ta uredba.

| (32) | V skladu z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje

   (1a)

  in z namenom, da se med drugim zmanjšajo upravna bremena, zlasti za države članice, bi morala Komisija redno pregledovati področje uporabe, delovanje in učinkovitost te uredbe. Komisija bi morala o svoji oceni poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. Po pregledu se lahko predložijo ustrezni zakonodajni predlogi. |
| --- | --- |

(32)

Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), določa, da bi morala pravila in načela javnega naročanja, ki se uporabljajo za javna naročila, ki jih oddajo institucije Unije v svojem imenu, temeljiti na pravilih iz ustreznega pravnega reda EU o javnih naročilih. Pri pregledu finančne uredbe je zato primerno določiti, da se uredba o instrumentu za mednarodno javno naročanje uporablja tudi za javna naročila, ki jih oddajo institucije Unije.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil določiti skupna pravila o obravnavi ponudb, ki vključujejo blago in storitve, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije. Ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s četrtim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

V skladu z načelom sorazmernosti je potrebno in primerno za doseganje temeljnega cilja vzpostavitve skupne zunanje politike na področju javnih naročil določiti skupna pravila o obravnavi ponudb, ki vključujejo blago in storitve, ki niso vključeni v mednarodnih obveznostih Unije. Ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje zastavljenih ciljev v skladu s četrtim odstavkom člena 5 Pogodbe o Evropski uniji –

črtano

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa ukrepe, namenjene izboljšanju dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil in koncesij tretjih držav. Uredba določa postopke, na podlagi katerih Komisija začne preiskave domnevnih
  omejevalnih in diskriminatornih
  ukrepov ali praks
  pri javnih naročilih, ki jih sprejmejo ali ohranjajo tretje države
  zoper gospodarske subjekte, blago in storitve Unije, in začne posvetovanja z zadevnimi tretjimi državami. | 1.   Ta uredba določa ukrepe, namenjene izboljšanju dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil in koncesij tretjih držav
  , kar zadeva izključena javna naročila
  . Uredba določa postopke, na podlagi katerih Komisija začne preiskave domnevnih ukrepov ali praks
  tretjih držav
  zoper gospodarske subjekte, blago in storitve Unije, in začne posvetovanja z zadevnimi tretjimi državami. |
| Določa tudi možnost
  uporabe ukrepov prilagoditve cene za določene ponudnike v zvezi z naročili
  za
  izvajanje gradenj ali gradnje za dobavo blaga in /
  ali
  opravljanje storitev ter za koncesije na podlagi porekla zadevnih
  gospodarskih subjektov, blaga ali storitev. | Ta uredba
  določa tudi možnost
  , da Komisija z izvedbenimi akti uvede ukrepe instrumenta
  za
  mednarodno javno naročanje v zvezi s takimi ukrepi
  ali
  praksami tretjih držav, da bi omejila dostop
  gospodarskih subjektov, blaga ali storitev
  iz tretjih držav do postopkov javnih naročil Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Ta uredba določa ukrepe, namenjene izboljšanju dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil in koncesij tretjih držav. Uredba določa postopke, na podlagi katerih Komisija začne preiskave domnevnih
  omejevalnih in diskriminatornih
  ukrepov ali praks
  pri javnih naročilih, ki jih sprejmejo ali ohranjajo tretje države
  zoper gospodarske subjekte, blago in storitve Unije, in začne posvetovanja z zadevnimi tretjimi državami.

1.   Ta uredba določa ukrepe, namenjene izboljšanju dostopa gospodarskih subjektov, blaga in storitev Unije do trgov javnih naročil in koncesij tretjih držav
  , kar zadeva izključena javna naročila
  . Uredba določa postopke, na podlagi katerih Komisija začne preiskave domnevnih ukrepov ali praks
  tretjih držav
  zoper gospodarske subjekte, blago in storitve Unije, in začne posvetovanja z zadevnimi tretjimi državami.

Določa tudi možnost
  uporabe ukrepov prilagoditve cene za določene ponudnike v zvezi z naročili
  za
  izvajanje gradenj ali gradnje za dobavo blaga in /
  ali
  opravljanje storitev ter za koncesije na podlagi porekla zadevnih
  gospodarskih subjektov, blaga ali storitev.

uporabe ukrepov prilagoditve cene za določene ponudnike v zvezi z naročili

izvajanje gradenj ali gradnje za dobavo blaga in /

opravljanje storitev ter za koncesije na podlagi porekla zadevnih

Ta uredba
  določa tudi možnost
  , da Komisija z izvedbenimi akti uvede ukrepe instrumenta
  za
  mednarodno javno naročanje v zvezi s takimi ukrepi
  ali
  praksami tretjih držav, da bi omejila dostop
  gospodarskih subjektov, blaga ali storitev
  iz tretjih držav do postopkov javnih naročil Unije
  .

Ta uredba

, da Komisija z izvedbenimi akti uvede ukrepe instrumenta

mednarodno javno naročanje v zvezi s takimi ukrepi

praksami tretjih držav, da bi omejila dostop

iz tretjih držav do postopkov javnih naročil Unije

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 1 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ta uredba se uporablja za
  naročila
  , za
  katera
  veljajo naslednji akti: | 2.   Ta uredba se uporablja za
  postopke javnih naročil
  , za
  katere
  veljajo naslednji akti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ta uredba se uporablja za
  naročila
  , za
  katera
  veljajo naslednji akti:

2.   Ta uredba se uporablja za
  postopke javnih naročil
  , za
  katere
  veljajo naslednji akti:

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3

Člen 1 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ta uredba se uporablja za oddajo naročil za dobavo blaga in/ali opravljanje storitev ter za podeljevanje koncesij za gradnje in storitve. Uporablja se le, če se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe. Ta uredba se ne uporablja, če se blago nabavi z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga za komercialno prodajo. Ta uredba se ne uporablja, če se storitve nabavijo z namenom preprodaje na trgu ali z namenom opravljanja storitev za komercialno prodajo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Ta uredba se uporablja za oddajo naročil za dobavo blaga in/ali opravljanje storitev ter za podeljevanje koncesij za gradnje in storitve. Uporablja se le, če se blago ali storitve nabavijo za vladne potrebe. Ta uredba se ne uporablja, če se blago nabavi z namenom preprodaje na trgu ali uporabe v proizvodnji blaga za komercialno prodajo. Ta uredba se ne uporablja, če se storitve nabavijo z namenom preprodaje na trgu ali z namenom opravljanja storitev za komercialno prodajo.

črtano

črtano

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4

Člen 1 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ta uredba se uporablja samo za omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih, ki jih izvajajo tretje države v zvezi z nabavo izključenih blaga in storitev. Ta uredba se uporablja brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Ta uredba se uporablja samo za omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih, ki jih izvajajo tretje države v zvezi z nabavo izključenih blaga in storitev. Ta uredba se uporablja brez poseganja v mednarodne obveznosti Unije.

črtano

črtano

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 4 a (novo)

Člen 1 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ta uredba ne posega v nobene mednarodne obveznosti Unije ali ukrepe, ki jih lahko sprejmejo države članice ter njihovi javni naročniki in naročniki v skladu z akti iz odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Ta uredba ne posega v nobene mednarodne obveznosti Unije ali ukrepe, ki jih lahko sprejmejo države članice ter njihovi javni naročniki in naročniki v skladu z akti iz odstavka 2.

Sprememba 39

Sprememba 39

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 5 a (novo)

Člen 1 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Ta uredba se uporablja le za postopke javnih naročil, začete po začetku njene veljavnosti. Ukrep instrumenta za mednarodno javno naročanje se uporablja samo za postopke javnih naročil, ki jih ta ukrep zajema in ki se začnejo kadar koli med začetkom veljavnosti tega ukrepa in njegovim iztekom, preklicem ali začasnim preklicem. Javni naročniki in naročniki v dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila za postopke, ki spadajo na področje uporabe ukrepa instrumenta za mednarodno javno naročanje, vključijo sklic na uporabo te uredbe in vseh veljavnih ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Ta uredba se uporablja le za postopke javnih naročil, začete po začetku njene veljavnosti. Ukrep instrumenta za mednarodno javno naročanje se uporablja samo za postopke javnih naročil, ki jih ta ukrep zajema in ki se začnejo kadar koli med začetkom veljavnosti tega ukrepa in njegovim iztekom, preklicem ali začasnim preklicem. Javni naročniki in naročniki v dokumentacijo v zvezi z oddajo javnega naročila za postopke, ki spadajo na področje uporabe ukrepa instrumenta za mednarodno javno naročanje, vključijo sklic na uporabo te uredbe in vseh veljavnih ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje.

Sprememba 40

Sprememba 40

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 5 b (novo)

Člen 1 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Javni organi naročniki in naročniki za ustrezno vključitev okoljskih, socialnih in delovnih zahtev v postopke javnih naročil in podeljevanja koncesij sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se spoštujejo okoljske, socialne in delovne obveznosti, ki izhajajo iz zakonov, predpisov in upravnih določb na ravni Unije in nacionalni ravni ter iz kolektivnih pogodb, skladnih s pravom Unije, ki se uporablja za javno naročilo. Prav tako bi morale med izvajanjem naročila veljati obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedene v Prilogi X k Direktivi 2014/23/EU, Prilogi X k Direktivi 2014/24/EU in Prilogi XIV k Direktivi 2014/25/EU. |
| | Države članice obvestijo Komisijo o vseh težavah, s katerimi so se, zakonsko ali dejansko, srečali in o njih poročali njihovi gospodarski subjekti in ki so nastale zaradi nespoštovanja okoljskega, socialnega in delovnega prava iz prvega pododstavka, ko so ta podjetja poskušala pridobiti javna naročila v EU ali tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Javni organi naročniki in naročniki za ustrezno vključitev okoljskih, socialnih in delovnih zahtev v postopke javnih naročil in podeljevanja koncesij sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se spoštujejo okoljske, socialne in delovne obveznosti, ki izhajajo iz zakonov, predpisov in upravnih določb na ravni Unije in nacionalni ravni ter iz kolektivnih pogodb, skladnih s pravom Unije, ki se uporablja za javno naročilo. Prav tako bi morale med izvajanjem naročila veljati obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, ki so jih ratificirale vse države članice in so navedene v Prilogi X k Direktivi 2014/23/EU, Prilogi X k Direktivi 2014/24/EU in Prilogi XIV k Direktivi 2014/25/EU.

Države članice obvestijo Komisijo o vseh težavah, s katerimi so se, zakonsko ali dejansko, srečali in o njih poročali njihovi gospodarski subjekti in ki so nastale zaradi nespoštovanja okoljskega, socialnega in delovnega prava iz prvega pododstavka, ko so ta podjetja poskušala pridobiti javna naročila v EU ali tretjih državah.

Države članice obvestijo Komisijo o vseh težavah, s katerimi so se, zakonsko ali dejansko, srečali in o njih poročali njihovi gospodarski subjekti in ki so nastale zaradi nespoštovanja okoljskega, socialnega in delovnega prava iz prvega pododstavka, ko so ta podjetja poskušala pridobiti javna naročila v EU ali tretjih državah.

Sprememba 41

Sprememba 41

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „gospodarski subjekt“ pomeni
  katero koli fizično ali pravno osebo ali javni
  subjekt
  ali skupino teh oseb in/ali subjektov
  ,
  vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki predloži ponudbo za izvedbo gradenj in
  /
  ali gradnje
  ,
  dobavo blaga ali opravljanje storitev na trgu
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„gospodarski subjekt“ pomeni
  katero koli fizično ali pravno osebo ali javni
  subjekt
  ali skupino teh oseb in/ali subjektov
  ,
  vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki predloži ponudbo za izvedbo gradenj in
  /
  ali gradnje
  ,
  dobavo blaga ali opravljanje storitev na trgu
  ;

katero koli fizično ali pravno osebo ali javni

ali skupino teh oseb in/ali subjektov

vključno z vsakim začasnim združenjem podjetij, ki predloži ponudbo za izvedbo gradenj in

ali gradnje

dobavo blaga ali opravljanje storitev na trgu

| (a) | „gospodarski subjekt“ pomeni
  gospodarski
  subjekt,
  kot je opredeljen v direktivah 2014/23
  /
  EU
  ,
  2014/24/EU in 2014/25/EU
  ; |
| --- | --- |

(a)

„gospodarski subjekt“ pomeni
  gospodarski
  subjekt,
  kot je opredeljen v direktivah 2014/23
  /
  EU
  ,
  2014/24/EU in 2014/25/EU
  ;

gospodarski

kot je opredeljen v direktivah 2014/23

EU

2014/24/EU in 2014/25/EU

Sprememba 42

Sprememba 42

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | „blago“ pomeni blago, navedeno v predmetu razpisa za oddajo javnega naročila in specifikacijah naročila, ne zajema pa nobenega vložka, materiala ali sestavine, ki je del dobavljenega blaga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

„blago“ pomeni blago, navedeno v predmetu razpisa za oddajo javnega naročila in specifikacijah naročila, ne zajema pa nobenega vložka, materiala ali sestavine, ki je del dobavljenega blaga;

„blago“ pomeni blago, navedeno v predmetu razpisa za oddajo javnega naročila in specifikacijah naročila, ne zajema pa nobenega vložka, materiala ali sestavine, ki je del dobavljenega blaga;

Sprememba 43

Sprememba 43

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | „ocenjena vrednost“ pomeni ocenjeno vrednost naročila, izračunano v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

„ocenjena vrednost“ pomeni ocenjeno vrednost naročila, izračunano v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU;

„ocenjena vrednost“ pomeni ocenjeno vrednost naročila, izračunano v skladu z direktivami 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU;

Sprememba 44

Sprememba 44

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a c (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | „dokazila“ pomeni vse informacije, potrdila, spremne dokumente, izjave in druge dokumente, katerih namen je dokazati izpolnjevanje obveznosti iz člena 9a(1)(c), kot so:










  (i) | potrdila o poreklu, izjave dobavitelja ali uvozne deklaracije za blago s poreklom iz tretjih držav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

„dokazila“ pomeni vse informacije, potrdila, spremne dokumente, izjave in druge dokumente, katerih namen je dokazati izpolnjevanje obveznosti iz člena 9a(1)(c), kot so:

„dokazila“ pomeni vse informacije, potrdila, spremne dokumente, izjave in druge dokumente, katerih namen je dokazati izpolnjevanje obveznosti iz člena 9a(1)(c), kot so:

(i)

(i)

potrdila o poreklu, izjave dobavitelja ali uvozne deklaracije za blago s poreklom iz tretjih držav;

potrdila o poreklu, izjave dobavitelja ali uvozne deklaracije za blago s poreklom iz tretjih držav;

| (ii) | opis proizvodnih procesov (vključno z vzorci, opisi ali fotografijami) za blago, ki ga je treba dobaviti; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

opis proizvodnih procesov (vključno z vzorci, opisi ali fotografijami) za blago, ki ga je treba dobaviti;

opis proizvodnih procesov (vključno z vzorci, opisi ali fotografijami) za blago, ki ga je treba dobaviti;

| (iii) | izpisek iz ustreznih registrov ali računovodskih izkazov za izvor storitev, vključno z identifikacijsko številko za DDV; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

izpisek iz ustreznih registrov ali računovodskih izkazov za izvor storitev, vključno z identifikacijsko številko za DDV;

izpisek iz ustreznih registrov ali računovodskih izkazov za izvor storitev, vključno z identifikacijsko številko za DDV;

Sprememba 45

Sprememba 45

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a d (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka a d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ad) | „ukrep prilagoditve ocene“ pomeni relativno zmanjšanje ocene ponudbe za določen odstotek, ki ga je javni naročnik ali naročnik ocenil na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila. Kadar so cena ali stroški edino merilo za oddajo javnega naročila, ukrep prilagoditve ocene pomeni, da se za namene ocenjevanja ponudb za določen odstotek relativno poveča cena, ki jo je ponudil ponudnik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ad)

(ad)

„ukrep prilagoditve ocene“ pomeni relativno zmanjšanje ocene ponudbe za določen odstotek, ki ga je javni naročnik ali naročnik ocenil na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila. Kadar so cena ali stroški edino merilo za oddajo javnega naročila, ukrep prilagoditve ocene pomeni, da se za namene ocenjevanja ponudb za določen odstotek relativno poveča cena, ki jo je ponudil ponudnik;

„ukrep prilagoditve ocene“ pomeni relativno zmanjšanje ocene ponudbe za določen odstotek, ki ga je javni naročnik ali naročnik ocenil na podlagi meril za oddajo javnega naročila, določenih v dokumentih v zvezi z oddajo javnega naročila. Kadar so cena ali stroški edino merilo za oddajo javnega naročila, ukrep prilagoditve ocene pomeni, da se za namene ocenjevanja ponudb za določen odstotek relativno poveča cena, ki jo je ponudil ponudnik;

Sprememba 46

Sprememba 46

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „javni naročnik“ pomeni
  „javnega naročnika“
  , kakor je opredeljen v 
  členu 2(1) Direktive
  2014/24/
  ES
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

„javni naročnik“ pomeni
  „javnega naročnika“
  , kakor je opredeljen v 
  členu 2(1) Direktive
  2014/24/
  ES
  ;

„javnega naročnika“

členu 2(1) Direktive

ES

| (b) | „javni naročnik“ pomeni
  javnega naročnika
  , kakor je opredeljen v 
  direktivah 2014/23/EU,
  2014/24/
  EU in 2014/25/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

„javni naročnik“ pomeni
  javnega naročnika
  , kakor je opredeljen v 
  direktivah 2014/23/EU,
  2014/24/
  EU in 2014/25/EU
  ;

javnega naročnika

direktivah 2014/23/EU,

EU in 2014/25/EU

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „naročnik“ pomeni
  „naročnika“
  , kakor je opredeljen v 
  členu 4(1) Direktive
  2014/
  25
  /EU in
  členu 7 Direktive
  2014/
  23
  /EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

„naročnik“ pomeni
  „naročnika“
  , kakor je opredeljen v 
  členu 4(1) Direktive
  2014/
  25
  /EU in
  členu 7 Direktive
  2014/
  23
  /EU;

„naročnika“

členu 4(1) Direktive

25

členu 7 Direktive

23

| (c) | „naročnik“ pomeni
  naročnika
  , kakor je opredeljen v 
  direktivah
  2014/
  23
  /EU in 2014/
  25
  /EU; |
| --- | --- |

(c)

„naročnik“ pomeni
  naročnika
  , kakor je opredeljen v 
  direktivah
  2014/
  23
  /EU in 2014/
  25
  /EU;

naročnika

direktivah

23

25

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | „zainteresirana stran“ pomeni vsako osebo ali subjekt, na katerega interes bi lahko vplival ukrep tretje države, na primer podjetja, podjetniško združenje, trgovinska združenja, sindikati ali organizacije civilne družbe, vključno s potrošniškimi organizacijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

„zainteresirana stran“ pomeni vsako osebo ali subjekt, na katerega interes bi lahko vplival ukrep tretje države, na primer podjetja, podjetniško združenje, trgovinska združenja, sindikati ali organizacije civilne družbe, vključno s potrošniškimi organizacijami;

„zainteresirana stran“ pomeni vsako osebo ali subjekt, na katerega interes bi lahko vplival ukrep tretje države, na primer podjetja, podjetniško združenje, trgovinska združenja, sindikati ali organizacije civilne družbe, vključno s potrošniškimi organizacijami;

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

Člen 2 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „vključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

„vključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum;

„vključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, in za katere se uporablja ustrezni sporazum;

črtano

črtano

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka e

Člen 2 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „izključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitve s poreklom iz države, s katero Unija ni sklenila mednarodnega sporazuma na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, ter blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila tak sporazum, vendar se za to blago ali storitve zadevni sporazum ne uporablja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

„izključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitve s poreklom iz države, s katero Unija ni sklenila mednarodnega sporazuma na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, ter blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila tak sporazum, vendar se za to blago ali storitve zadevni sporazum ne uporablja;

„izključeno blago ali storitve“ pomeni blago ali storitve s poreklom iz države, s katero Unija ni sklenila mednarodnega sporazuma na področju javnih naročil in/ali koncesij, vključno z obveznostmi glede dostopa do trga, ter blago ali storitve s poreklom iz države, s katero je Unija sklenila tak sporazum, vendar se za to blago ali storitve zadevni sporazum ne uporablja;

črtano

črtano

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f

Člen 2 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | „
  omejevalni in/ali diskriminatorni
  ukrep ali praksa
  pri javnih naročilih
  “ pomeni kateri koli zakonodajni, regulativni ali upravni ukrep, postopek ali prakso ali njihovo kombinacijo, ki
  ga
  sprejmejo ali ohranjajo posamezni javni organi ali posamezni javni naročniki ali naročniki v tretji državi in ki
  povzročijo
  resne in ponavljajoče se težave pri dostopu blaga, storitev in/ali gospodarskih subjektov Unije do
  trga
  javnih naročil ali koncesij
  te države
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

„
  omejevalni in/ali diskriminatorni
  ukrep ali praksa
  pri javnih naročilih
  “ pomeni kateri koli zakonodajni, regulativni ali upravni ukrep, postopek ali prakso ali njihovo kombinacijo, ki
  ga
  sprejmejo ali ohranjajo posamezni javni organi ali posamezni javni naročniki ali naročniki v tretji državi in ki
  povzročijo
  resne in ponavljajoče se težave pri dostopu blaga, storitev in/ali gospodarskih subjektov Unije do
  trga
  javnih naročil ali koncesij
  te države
  .

omejevalni in/ali diskriminatorni

pri javnih naročilih

ga

povzročijo

trga

te države

| (f) | „ukrep ali praksa
  tretje države
  “ pomeni kateri koli zakonodajni, regulativni ali upravni ukrep, postopek ali prakso ali njihovo kombinacijo,
  ki je splošnega značaja in izhaja iz nacionalne ali podnacionalne politike,
  sprejmejo ali ohranjajo
  pa ga
  posamezni javni organi ali posamezni javni naročniki ali naročniki v tretji državi in ki
  povzroči
  resne in ponavljajoče se težave pri dostopu blaga, storitev in/ali gospodarskih subjektov Unije do
  trgov
  javnih naročil ali koncesij. |
| --- | --- |

(f)

„ukrep ali praksa
  tretje države
  “ pomeni kateri koli zakonodajni, regulativni ali upravni ukrep, postopek ali prakso ali njihovo kombinacijo,
  ki je splošnega značaja in izhaja iz nacionalne ali podnacionalne politike,
  sprejmejo ali ohranjajo
  pa ga
  posamezni javni organi ali posamezni javni naročniki ali naročniki v tretji državi in ki
  povzroči
  resne in ponavljajoče se težave pri dostopu blaga, storitev in/ali gospodarskih subjektov Unije do
  trgov
  javnih naročil ali koncesij.

tretje države

ki je splošnega značaja in izhaja iz nacionalne ali podnacionalne politike,

pa ga

povzroči

trgov

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | „ukrep IPI“ pomeni ukrep, ki ga Komisija sprejme v skladu s to uredbo in omejuje dostop gospodarskih subjektov in/ali blaga in storitev s poreklom iz tretjih držav do trga Unije za javna naročila ali koncesije na področju izključenih javnih naročil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

„ukrep IPI“ pomeni ukrep, ki ga Komisija sprejme v skladu s to uredbo in omejuje dostop gospodarskih subjektov in/ali blaga in storitev s poreklom iz tretjih držav do trga Unije za javna naročila ali koncesije na področju izključenih javnih naročil;

„ukrep IPI“ pomeni ukrep, ki ga Komisija sprejme v skladu s to uredbo in omejuje dostop gospodarskih subjektov in/ali blaga in storitev s poreklom iz tretjih držav do trga Unije za javna naročila ali koncesije na področju izključenih javnih naročil;

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | „izključena javna naročila“ pomeni postopke javnih naročil blaga, storitev ali koncesij, za katera Unija ni z mednarodnim sporazumom sprejela obveznosti v zvezi z dostopom do trga na področju javnih naročil ali koncesij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

„izključena javna naročila“ pomeni postopke javnih naročil blaga, storitev ali koncesij, za katera Unija ni z mednarodnim sporazumom sprejela obveznosti v zvezi z dostopom do trga na področju javnih naročil ali koncesij;

„izključena javna naročila“ pomeni postopke javnih naročil blaga, storitev ali koncesij, za katera Unija ni z mednarodnim sporazumom sprejela obveznosti v zvezi z dostopom do trga na področju javnih naročil ali koncesij;

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f c (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka f c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | „naročila“ pomeni javna naročila, kot so opredeljena v Direktivi 2014/24/EU, koncesije, kot so opredeljene v Direktivi 2014/23/EU, ter naročila blaga, gradenj in storitev, kot so opredeljena v Direktivi 2014/25/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fc)

(fc)

„naročila“ pomeni javna naročila, kot so opredeljena v Direktivi 2014/24/EU, koncesije, kot so opredeljene v Direktivi 2014/23/EU, ter naročila blaga, gradenj in storitev, kot so opredeljena v Direktivi 2014/25/EU;

„naročila“ pomeni javna naročila, kot so opredeljena v Direktivi 2014/24/EU, koncesije, kot so opredeljene v Direktivi 2014/23/EU, ter naročila blaga, gradenj in storitev, kot so opredeljena v Direktivi 2014/25/EU;

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka f d (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka f d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fd) | „ponudnik“ pomeni ponudnika, kot je opredeljen v direktivah 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fd)

(fd)

„ponudnik“ pomeni ponudnika, kot je opredeljen v direktivah 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU;

„ponudnik“ pomeni ponudnika, kot je opredeljen v direktivah 2014/23/EU, 2014/24/EU in 2014/25/EU;

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | „oddaja javnih naročil podizvajalcem“ pomeni ureditev delnega izvajanja pogodbe s strani tretje osebe; preprosta dobava blaga ali delov, potrebnih za opravljanje storitve, se ne šteje za oddajo javnih naročil podizvajalcem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

„oddaja javnih naročil podizvajalcem“ pomeni ureditev delnega izvajanja pogodbe s strani tretje osebe; preprosta dobava blaga ali delov, potrebnih za opravljanje storitve, se ne šteje za oddajo javnih naročil podizvajalcem.

„oddaja javnih naročil podizvajalcem“ pomeni ureditev delnega izvajanja pogodbe s strani tretje osebe; preprosta dobava blaga ali delov, potrebnih za opravljanje storitve, se ne šteje za oddajo javnih naročil podizvajalcem.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka h

Člen 2 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | MSP pomeni MSP, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES

   (23)

  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

(h)

MSP pomeni MSP, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES

   (23)

  .

MSP pomeni MSP, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES

23

.

črtano

črtano

Sprememba 58

Sprememba 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   V tej uredbi se izvedba gradenj
  in/
  ali gradnje v smislu Direktiv
  2014/25/EU
  , 2014/24/EU in Direktive
  2014/23/EU
  šteje kot opravljanje storitve. | 2.   V tej uredbi se
  , razen za člen 8a(3) in 8a(7) Uredbe,
  izvedba gradenj ali gradnje v smislu Direktiv
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU in Direktive
  2014/25/EU
  šteje kot opravljanje storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   V tej uredbi se izvedba gradenj
  in/
  ali gradnje v smislu Direktiv
  2014/25/EU
  , 2014/24/EU in Direktive
  2014/23/EU
  šteje kot opravljanje storitve.

2.   V tej uredbi se
  , razen za člen 8a(3) in 8a(7) Uredbe,
  izvedba gradenj ali gradnje v smislu Direktiv
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU in Direktive
  2014/25/EU
  šteje kot opravljanje storitve.

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – naslov

Člen 3 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pravila o poreklu | Določitev porekla |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pravila o poreklu

Pravila o poreklu

Določitev porekla

Določitev porekla

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Poreklo blaga se določi v skladu s členi 22 do 26 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/1992

   (24)

  . | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.
     
  Poreklo blaga se določi v skladu s členi 22 do 26 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/1992

   (24)

  .

črtano

črtano

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

Člen 3 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Poreklo storitve se določi na podlagi porekla gospodarskega subjekta, ki jo opravlja. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Poreklo storitve se določi na podlagi porekla gospodarskega subjekta, ki jo opravlja.

črtano

črtano

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v primeru fizične osebe, država, katere državljan je oseba ali v kateri ima pravico do stalnega prebivališča; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

v primeru fizične osebe, država, katere državljan je oseba ali v kateri ima pravico do stalnega prebivališča;

| (a) | v primeru fizične osebe, država, katere državljan je oseba ali v kateri ima
  ta oseba
  pravico do stalnega prebivališča; |
| --- | --- |

(a)

v primeru fizične osebe, država, katere državljan je oseba ali v kateri ima
  ta oseba
  pravico do stalnega prebivališča;

ta oseba

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b – podtočka i

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b – podtočka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | če se storitev ne opravlja prek poslovne prisotnosti v Uniji,
  država, po pravu katere je pravna oseba ustanovljena ali se drugače organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

če se storitev ne opravlja prek poslovne prisotnosti v Uniji,
  država, po pravu katere je pravna oseba ustanovljena ali se drugače organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti;

če se storitev ne opravlja prek poslovne prisotnosti v Uniji,

| (i) | država, po pravu katere je pravna oseba ustanovljena ali se drugače organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti
  , ki so neposredno in dejansko povezane z gospodarstvom te države
  ; |
| --- | --- |

(i)

država, po pravu katere je pravna oseba ustanovljena ali se drugače organizira in na ozemlju katere pravna oseba opravlja bistvene poslovne dejavnosti
  , ki so neposredno in dejansko povezane z gospodarstvom te države
  ;

, ki so neposredno in dejansko povezane z gospodarstvom te države

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b – podtočka ii

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b – podtočka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | država članica, v kateri ima
  pravna oseba
  sedež in kjer
  opravlja
  bistvene poslovne
  dejavnosti
  , ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

država članica, v kateri ima
  pravna oseba
  sedež in kjer
  opravlja
  bistvene poslovne
  dejavnosti
  , ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice
  .

država članica, v kateri ima

sedež in kjer

bistvene poslovne

, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom zadevne države članice

| (ii) | če
  pravna oseba
  ne
  opravlja
  bistvenih poslovnih
  dejavnosti
  na ozemlju države, v kateri je ustanovljena ali kako drugače vezana nanjo, je izvor pravne osebe tista oseba ali osebe, ki lahko neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv na pravno osebo zaradi svojega lastništva nad to pravno osebo, finančne udeležbe v njej ali pravil, ki jo urejajo
  . |
| --- | --- |

(ii)

če
  pravna oseba
  ne
  opravlja
  bistvenih poslovnih
  dejavnosti
  na ozemlju države, v kateri je ustanovljena ali kako drugače vezana nanjo, je izvor pravne osebe tista oseba ali osebe, ki lahko neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv na pravno osebo zaradi svojega lastništva nad to pravno osebo, finančne udeležbe v njej ali pravil, ki jo urejajo
  .

če

ne

bistvenih poslovnih

na ozemlju države, v kateri je ustanovljena ali kako drugače vezana nanjo, je izvor pravne osebe tista oseba ali osebe, ki lahko neposredno ali posredno izvajajo prevladujoč vpliv na pravno osebo zaradi svojega lastništva nad to pravno osebo, finančne udeležbe v njej ali pravil, ki jo urejajo

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene točke (b)(ii) prvega pododstavka
  , če pravna oseba ne opravlja bistvenih poslovnih dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom države članice, je poreklo pravne osebe poreklo osebe ali oseb, ki imajo v lasti ali pod nadzorom
  pravno osebo. | Za namene točke (b)(ii) prvega pododstavka
  se domneva, da imajo oseba ali osebe prevladujoč vpliv na
  pravno osebo
  v katerem koli od naslednjih primerov: |
| | (a) | imajo posredno ali neposredno v lasti večino vpisanega kapitala pravne osebe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene točke (b)(ii) prvega pododstavka
  , če pravna oseba ne opravlja bistvenih poslovnih dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom države članice, je poreklo pravne osebe poreklo osebe ali oseb, ki imajo v lasti ali pod nadzorom
  pravno osebo.

, če pravna oseba ne opravlja bistvenih poslovnih dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom države članice, je poreklo pravne osebe poreklo osebe ali oseb, ki imajo v lasti ali pod nadzorom

Za namene točke (b)(ii) prvega pododstavka
  se domneva, da imajo oseba ali osebe prevladujoč vpliv na
  pravno osebo
  v katerem koli od naslednjih primerov:

se domneva, da imajo oseba ali osebe prevladujoč vpliv na

v katerem koli od naslednjih primerov:

(a)

(a)

imajo posredno ali neposredno v lasti večino vpisanega kapitala pravne osebe;

imajo posredno ali neposredno v lasti večino vpisanega kapitala pravne osebe;

| (b) | posredno ali neposredno nadzorujejo večino glasov, pripisanih delnicam, ki jih je izdala pravna oseba; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posredno ali neposredno nadzorujejo večino glasov, pripisanih delnicam, ki jih je izdala pravna oseba;

posredno ali neposredno nadzorujejo večino glasov, pripisanih delnicam, ki jih je izdala pravna oseba;

| (c) | lahko posredno ali neposredno imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa pravne osebe. |
| --- | --- |

(c)

(c)

lahko posredno ali neposredno imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa pravne osebe.

lahko posredno ali neposredno imenujejo več kakor polovico članov upravnega, vodstvenega ali nadzornega organa pravne osebe.

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 3

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Šteje se, da je pravna oseba: „v lasti“ oseb iz določene države, kadar več kot 50 odstotkov lastniškega deleža pripada osebam te države. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Šteje se, da je pravna oseba: „v lasti“ oseb iz določene države, kadar več kot 50 odstotkov lastniškega deleža pripada osebam te države.

Šteje se, da je pravna oseba: „v lasti“ oseb iz določene države, kadar več kot 50 odstotkov lastniškega deleža pripada osebam te države.

črtano

črtano

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 4

Člen 3 – odstavek 3 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Šteje se, da je pravna oseba „pod nadzorom“ oseb iz določene države, kadar imajo te osebe moč imenovati večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerjati njeno delovanje. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Šteje se, da je pravna oseba „pod nadzorom“ oseb iz določene države, kadar imajo te osebe moč imenovati večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerjati njeno delovanje.

Šteje se, da je pravna oseba „pod nadzorom“ oseb iz določene države, kadar imajo te osebe moč imenovati večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerjati njeno delovanje.

črtano

črtano

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Če je gospodarski subjekt skupina fizičnih ali pravnih oseb in/ali javnih subjektov in vsaj ena od teh oseb ali subjektov izvira iz tretje države, za katero je bil sprejet ukrep IPI za gospodarske subjekte ter blago in storitve, se ta ukrep uporablja tudi za ponudbe, ki jih predloži omenjena skupina. To ne velja, če udeležba teh oseb ali subjektov v skupini ne dosega 15 % vrednosti ponudbe, razen če so te osebe ali subjekti potrebni za izpolnjevanje večje mere vsaj enega od izbirnih meril v postopku javnega naročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Če je gospodarski subjekt skupina fizičnih ali pravnih oseb in/ali javnih subjektov in vsaj ena od teh oseb ali subjektov izvira iz tretje države, za katero je bil sprejet ukrep IPI za gospodarske subjekte ter blago in storitve, se ta ukrep uporablja tudi za ponudbe, ki jih predloži omenjena skupina. To ne velja, če udeležba teh oseb ali subjektov v skupini ne dosega 15 % vrednosti ponudbe, razen če so te osebe ali subjekti potrebni za izpolnjevanje večje mere vsaj enega od izbirnih meril v postopku javnega naročanja.

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 b (novo)

Člen 3 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Javni naročniki ali naročniki lahko med postopkom javnega naročanja od gospodarskega subjekta kadar koli zahtevajo, da v ustreznem roku predloži, pojasni ali dopolni informacije ali dokumentacijo za preverjanje porekla gospodarskega subjekta, če je ta zahteva v celoti skladna z načeloma enake obravnave in preglednosti. Ponudbe gospodarskih subjektov, ki ne posredujejo zahtevanih informacij ali dokumentacije, se zavrnejo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za postopek oddaje javnega naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Javni naročniki ali naročniki lahko med postopkom javnega naročanja od gospodarskega subjekta kadar koli zahtevajo, da v ustreznem roku predloži, pojasni ali dopolni informacije ali dokumentacijo za preverjanje porekla gospodarskega subjekta, če je ta zahteva v celoti skladna z načeloma enake obravnave in preglednosti. Ponudbe gospodarskih subjektov, ki ne posredujejo zahtevanih informacij ali dokumentacije, se zavrnejo v skladu s pravili, ki se uporabljajo za postopek oddaje javnega naročila.

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 c (novo)

Člen 3 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Za uvedbo dodatnih pogodbenih obveznosti za uspešnega ponudnika iz člena 9a se poreklo blaga določi v skladu s členi 59 do 62 Uredbe (EU) št. 952/2013, poreklo storitve pa na osnovi porekla gospodarskega subjekta, ki jo opravlja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Za uvedbo dodatnih pogodbenih obveznosti za uspešnega ponudnika iz člena 9a se poreklo blaga določi v skladu s členi 59 do 62 Uredbe (EU) št. 952/2013, poreklo storitve pa na osnovi porekla gospodarskega subjekta, ki jo opravlja.

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje 2 – naslov

Poglavje 2 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Iz te uredbe so izvzete ponudbe,
  pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja blago in/ali storitve
  s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 (27), in iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je določeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012. | Iz te uredbe so izvzete ponudbe,
  ki jih predložijo gospodarski subjekti
  s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 (27), in iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je določeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012.
  Komisija lahko izvzame ponudbe, ki jih predložijo gospodarski subjekti s poreklom iz držav v razvoju, ki so upravičene do splošnega režima iz točke (a) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 978/2012, razen če se gospodarstva teh držav štejejo za konkurenčna v zadevnih sektorjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Iz te uredbe so izvzete ponudbe,
  pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja blago in/ali storitve
  s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 (27), in iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je določeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012.

pri katerih več kot 50 % skupne vrednosti ponudbe predstavlja blago in/ali storitve

27

Iz te uredbe so izvzete ponudbe,
  ki jih predložijo gospodarski subjekti
  s poreklom iz najmanj razvitih držav, ki so navedene v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 978/2012 (27), in iz držav v razvoju, ki štejejo za ranljive zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem, kot je določeno v Prilogi VII k Uredbi (EU) št. 978/2012.
  Komisija lahko izvzame ponudbe, ki jih predložijo gospodarski subjekti s poreklom iz držav v razvoju, ki so upravičene do splošnega režima iz točke (a) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 978/2012, razen če se gospodarstva teh držav štejejo za konkurenčna v zadevnih sektorjih.

ki jih predložijo gospodarski subjekti

27

Komisija lahko izvzame ponudbe, ki jih predložijo gospodarski subjekti s poreklom iz držav v razvoju, ki so upravičene do splošnega režima iz točke (a) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 978/2012, razen če se gospodarstva teh držav štejejo za konkurenčna v zadevnih sektorjih.

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5

Člen 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 5 | črtano |
| Izjeme za ponudbe, ki jih predložijo MSP | |
| Ponudbe, ki jih predložijo MSP

   (28)

  s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene od držav članic, so izvzete iz te uredbe. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5

Člen 5

črtano

črtano

Izjeme za ponudbe, ki jih predložijo MSP

Izjeme za ponudbe, ki jih predložijo MSP

Ponudbe, ki jih predložijo MSP

   (28)

  s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene od držav članic, so izvzete iz te uredbe.

Ponudbe, ki jih predložijo MSP

28

s sedežem v Uniji, ki opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, ki vključujejo neposredno in dejansko povezavo z gospodarstvom vsaj ene od držav članic, so izvzete iz te uredbe.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Poglavje III – naslov

Poglavje III – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Preiskave, posvetovanja
  in
  ukrepi
  prilagoditve cen | Preiskave, posvetovanja, ukrepi
  in dodatne pogodbene obveznosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Preiskave, posvetovanja
  in
  ukrepi
  prilagoditve cen

in

prilagoditve cen

Preiskave, posvetovanja, ukrepi
  in dodatne pogodbene obveznosti

in dodatne pogodbene obveznosti

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – naslov

Člen 6 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Preiskave | Preiskave
  in posvetovanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Preiskave

Preiskave
  in posvetovanje

in posvetovanje

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Kadar
  Komisija meni, da je to v interesu Unije,
  lahko kadar koli
  na lastno pobudo ali na
  zahtevo zainteresiranih
  strani ali države članice sproži preiskavo o 
  domnevnih omejevalnih in/ali diskriminatornih ukrepih ali praksah pri javnih naročilih. Če je preiskava sprožena, Komisija
  objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije

  , v katerem zainteresirane strani in države članice pozove
  , da Komisiji predložijo vse potrebne informacije v določenem roku. | 1.   
  Če
  Komisija meni, da je to v interesu Unije, na lastno pobudo ali na
  podlagi utemeljene pritožbe zainteresirane
  strani
  iz Unije, Evropskega parlamenta
  ali države članice sproži preiskavo o 
  domnevnem ukrepu ali praksi tretje države, tako da
  objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.
  Obvestilo o začetku preiskave vsebuje predhodno oceno Komisije o ukrepu ali praksi tretje države in vabilo zainteresiranim stranem iz Unije in državam članicam
  , da Komisiji predložijo vse potrebne informacije v določenem roku. |
| | Komisija na svojem spletnem mestu da na voljo obrazec, ki ga morajo zainteresirane strani ali države članice izpolniti, da lahko predložijo utemeljeno pritožbo. |
| | Odločitev o tem, ali interes Unije zahteva preiskavo, temelji na oceni vseh različnih interesov, vzetih kot celota, vključno z interesi domače industrije ter uporabnikov in potrošnikov. Preiskava se ne sme začeti, če lahko Komisija na podlagi vseh predloženih informacij jasno sklene, da začetek takšne preiskave ni v interesu Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Kadar
  Komisija meni, da je to v interesu Unije,
  lahko kadar koli
  na lastno pobudo ali na
  zahtevo zainteresiranih
  strani ali države članice sproži preiskavo o 
  domnevnih omejevalnih in/ali diskriminatornih ukrepih ali praksah pri javnih naročilih. Če je preiskava sprožena, Komisija
  objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije

  , v katerem zainteresirane strani in države članice pozove
  , da Komisiji predložijo vse potrebne informacije v določenem roku.

1.   
  Če
  Komisija meni, da je to v interesu Unije, na lastno pobudo ali na
  podlagi utemeljene pritožbe zainteresirane
  strani
  iz Unije, Evropskega parlamenta
  ali države članice sproži preiskavo o 
  domnevnem ukrepu ali praksi tretje države, tako da
  objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.
  Obvestilo o začetku preiskave vsebuje predhodno oceno Komisije o ukrepu ali praksi tretje države in vabilo zainteresiranim stranem iz Unije in državam članicam
  , da Komisiji predložijo vse potrebne informacije v določenem roku.

Komisija na svojem spletnem mestu da na voljo obrazec, ki ga morajo zainteresirane strani ali države članice izpolniti, da lahko predložijo utemeljeno pritožbo.

Komisija na svojem spletnem mestu da na voljo obrazec, ki ga morajo zainteresirane strani ali države članice izpolniti, da lahko predložijo utemeljeno pritožbo.

Odločitev o tem, ali interes Unije zahteva preiskavo, temelji na oceni vseh različnih interesov, vzetih kot celota, vključno z interesi domače industrije ter uporabnikov in potrošnikov. Preiskava se ne sme začeti, če lahko Komisija na podlagi vseh predloženih informacij jasno sklene, da začetek takšne preiskave ni v interesu Unije.

Odločitev o tem, ali interes Unije zahteva preiskavo, temelji na oceni vseh različnih interesov, vzetih kot celota, vključno z interesi domače industrije ter uporabnikov in potrošnikov. Preiskava se ne sme začeti, če lahko Komisija na podlagi vseh predloženih informacij jasno sklene, da začetek takšne preiskave ni v interesu Unije.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija po objavi obvestila zadevno tretjo državo pozove, naj predloži svoja stališča, posreduje informacije in začne posvetovanje s Komisijo, da bi popravila domnevni ukrep ali prakso tretje države. Komisija v odboru, ustanovljenem v skladu s členom 7 uredbe o trgovinskih ovirah, redno obvešča zainteresirane strani, Evropski parlament in države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija po objavi obvestila zadevno tretjo državo pozove, naj predloži svoja stališča, posreduje informacije in začne posvetovanje s Komisijo, da bi popravila domnevni ukrep ali prakso tretje države. Komisija v odboru, ustanovljenem v skladu s členom 7 uredbe o trgovinskih ovirah, redno obvešča zainteresirane strani, Evropski parlament in države članice.

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Ocena Komisije, ali je zadevna tretja država sprejela ali ohranjala domnevne omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice, dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo, ali obojega. Ocena
  se
  zaključi
  v 
  osmih
  mesecih
  po
  začetku
  preiskave
  . V ustrezno utemeljenih primerih
  se to
  obdobje
  lahko
  podaljša za
  štiri
  mesece. | 2.   
  Preiskava in posvetovanje
  se
  zaključita
  v 
  šestih
  mesecih
  od datuma objave obvestila o
  začetku
  v Uradnem listu
  . V ustrezno utemeljenih primerih
  lahko Komisija pred iztekom prvih šestih mesecev to
  obdobje podaljša za
  tri
  mesece
  , tako da objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije ter obvesti tretje države, zainteresirane strani, Evropski parlament in države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Ocena Komisije, ali je zadevna tretja država sprejela ali ohranjala domnevne omejevalne in/ali diskriminatorne ukrepe ali prakse pri javnih naročilih se pripravi na podlagi informacij, ki jih pošljejo zainteresirane strani in države članice, dejstev, ki jih je Komisija zbrala med preiskavo, ali obojega. Ocena
  se
  zaključi
  v 
  osmih
  mesecih
  po
  začetku
  preiskave
  . V ustrezno utemeljenih primerih
  se to
  obdobje
  lahko
  podaljša za
  štiri
  mesece.

2.   
  Preiskava in posvetovanje
  se
  zaključita
  v 
  šestih
  mesecih
  od datuma objave obvestila o
  začetku
  v Uradnem listu
  . V ustrezno utemeljenih primerih
  lahko Komisija pred iztekom prvih šestih mesecev to
  obdobje podaljša za
  tri
  mesece
  , tako da objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije ter obvesti tretje države, zainteresirane strani, Evropski parlament in države članice
  .

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Po zaključku preiskave in posvetovanja Komisija objavi poročilo z glavnimi ugotovitvami iz preiskave in predlaga ukrepe. Komisija to poročilo predstavi Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Po zaključku preiskave in posvetovanja Komisija objavi poročilo z glavnimi ugotovitvami iz preiskave in predlaga ukrepe. Komisija to poročilo predstavi Evropskemu parlamentu.

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

Člen 6 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovi, da
  se
  domnevni
  omejevalni in/ali diskriminatorni ukrepi ali prakse pri javnih naročilih ne ohranjajo
  ali da ne
  povzročajo omejitev dostopa
  gospodarskih subjektov Unije ali blaga
  in
  storitev Unije do trga
  javnih
  naročil ali koncesij
  zadevne
  tretje države, Komisija zaključi preiskavo. | 3.   Kadar Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovi, da domnevni
  ukrep ali praksa tretje države ni bil ohranjen
  ali da ne
  povzroča resnih in ponavljajočih se ovir pri dostopu
  gospodarskih subjektov Unije ali blaga
  ali
  storitev Unije do trga naročil ali koncesij tretje države, Komisija zaključi preiskavo
  in obvestilo o tem objavi v Uradnem listu Evropske unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovi, da
  se
  domnevni
  omejevalni in/ali diskriminatorni ukrepi ali prakse pri javnih naročilih ne ohranjajo
  ali da ne
  povzročajo omejitev dostopa
  gospodarskih subjektov Unije ali blaga
  in
  storitev Unije do trga
  javnih
  naročil ali koncesij
  zadevne
  tretje države, Komisija zaključi preiskavo.

3.   Kadar Komisija na podlagi svoje preiskave ugotovi, da domnevni
  ukrep ali praksa tretje države ni bil ohranjen
  ali da ne
  povzroča resnih in ponavljajočih se ovir pri dostopu
  gospodarskih subjektov Unije ali blaga
  ali
  storitev Unije do trga naročil ali koncesij tretje države, Komisija zaključi preiskavo
  in obvestilo o tem objavi v Uradnem listu Evropske unije
  .

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4

Člen 6 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ko Komisija zaključi preiskavo, da javnosti na voljo poročilo, v katero zapiše svoje glavne ugotovitve. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Ko Komisija zaključi preiskavo, da javnosti na voljo poročilo, v katero zapiše svoje glavne ugotovitve.

črtano

črtano

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

Člen 6 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija lahko preiskavo in posvetovanje kadar koli začasno ustavi, če tretja država: |
| | (a) | sprejme zadovoljive popravne ukrepe, s katerimi odpravi resne in ponavljajoče se ovire pri dostopu gospodarskih subjektov Unije ali blaga ali storitev Unije ter učinkovito izboljša ta dostop, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija lahko preiskavo in posvetovanje kadar koli začasno ustavi, če tretja država:

(a)

(a)

sprejme zadovoljive popravne ukrepe, s katerimi odpravi resne in ponavljajoče se ovire pri dostopu gospodarskih subjektov Unije ali blaga ali storitev Unije ter učinkovito izboljša ta dostop, ali

sprejme zadovoljive popravne ukrepe, s katerimi odpravi resne in ponavljajoče se ovire pri dostopu gospodarskih subjektov Unije ali blaga ali storitev Unije ter učinkovito izboljša ta dostop, ali

| (b) | sprejme obveznost do Unije, da bo v razumnem roku, najpozneje pa v treh mesecih, ukrep ali prakso odpravila ali postopoma opustila. |
| --- | --- |

(b)

(b)

sprejme obveznost do Unije, da bo v razumnem roku, najpozneje pa v treh mesecih, ukrep ali prakso odpravila ali postopoma opustila.

sprejme obveznost do Unije, da bo v razumnem roku, najpozneje pa v treh mesecih, ukrep ali prakso odpravila ali postopoma opustila.

Komisija preiskavo in posvetovanje kadar koli nadaljuje, če ugotovi, da razlogi za prekinitev ne obstajajo več.

Komisija preiskavo in posvetovanje kadar koli nadaljuje, če ugotovi, da razlogi za prekinitev ne obstajajo več.

V primeru prekinitve ali nadaljevanja preiskave in posvetovanja objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.

V primeru prekinitve ali nadaljevanja preiskave in posvetovanja objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7

Člen 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 8a |
| | Ukrepi IPI |
| | 1.
     
  Če Komisija po preiskavi in posvetovanju v skladu s členom 6 ugotovi, da ukrep ali praksa tretje države obstaja, z izvedbenim aktom uvede ukrep IPI. Ukrep IPI se uporablja le, če glavni predmet postopka javnega naročanja spada na področje uporabe izvedbenega akta, kot je določeno v skladu z odstavkom 7, točka (a). Postopek javnega naročanja ne sme biti zasnovan z namenom, da bo ta postopek izključen iz področja uporabe te uredbe. |
| | 2.
     
  Ukrep IPI se določi na podlagi naslednjih meril ob upoštevanju razpoložljivih informacij: |
| | (a) | sorazmernost ukrepa IPI glede na ukrep ali prakso tretje države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 8a

Člen 8a

Ukrepi IPI

Ukrepi IPI

1.
     
  Če Komisija po preiskavi in posvetovanju v skladu s členom 6 ugotovi, da ukrep ali praksa tretje države obstaja, z izvedbenim aktom uvede ukrep IPI. Ukrep IPI se uporablja le, če glavni predmet postopka javnega naročanja spada na področje uporabe izvedbenega akta, kot je določeno v skladu z odstavkom 7, točka (a). Postopek javnega naročanja ne sme biti zasnovan z namenom, da bo ta postopek izključen iz področja uporabe te uredbe.

2.
     
  Ukrep IPI se določi na podlagi naslednjih meril ob upoštevanju razpoložljivih informacij:

(a)

(a)

sorazmernost ukrepa IPI glede na ukrep ali prakso tretje države;

sorazmernost ukrepa IPI glede na ukrep ali prakso tretje države;

| (b) | razpoložljivost alternativnih virov dobave za zadevno blago in storitve, da se prepreči ali čim bolj zmanjša znaten negativni vpliv na javne naročnike ali naročnike; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razpoložljivost alternativnih virov dobave za zadevno blago in storitve, da se prepreči ali čim bolj zmanjša znaten negativni vpliv na javne naročnike ali naročnike;

razpoložljivost alternativnih virov dobave za zadevno blago in storitve, da se prepreči ali čim bolj zmanjša znaten negativni vpliv na javne naročnike ali naročnike;

| (c) | sodelovanje podjetij iz ciljne tretje države pri dejavnostih javnega naročanja na notranjem trgu, ki imajo koristi od pomanjkanja vzajemnosti. |
| --- | --- |

(c)

(c)

sodelovanje podjetij iz ciljne tretje države pri dejavnostih javnega naročanja na notranjem trgu, ki imajo koristi od pomanjkanja vzajemnosti.

sodelovanje podjetij iz ciljne tretje države pri dejavnostih javnega naročanja na notranjem trgu, ki imajo koristi od pomanjkanja vzajemnosti.

3.
     
  Ukrep IPI se uporablja samo za postopke javnega naročanja z ocenjeno vrednostjo najmanj 10 000 000  EUR brez davka na dodano vrednost za dela in koncesije ter najmanj 5 000 000  EUR brez davka na dodano vrednost za blago in storitve.

4.
     
  Ukrep IPI se uporablja tudi za posamezna naročila, oddana v dinamičnem nabavnem sistemu, kadar so ti dinamični nabavni sistemi predmet ukrepa IPI, razen za posamezna naročila, katerih ocenjena vrednost je nižja od ustreznih vrednosti iz člena 8 Direktive 2014/23/EU, člena 4 Direktive 2014/24/EU in člena 15 Direktive 2014/25/EU.

Ukrep IPI se ne uporablja za postopke za oddajo naročil na podlagi okvirne pogodbe. Prav tako se ne uporablja za posamezne sklope, ki se oddajo v skladu s členom 5(10) Direktive 2014/24/EU ali členom 16(10) Direktive 2014/25/EU.

Ukrep IPI se ne uporablja za postopke za oddajo naročil na podlagi okvirne pogodbe. Prav tako se ne uporablja za posamezne sklope, ki se oddajo v skladu s členom 5(10) Direktive 2014/24/EU ali členom 16(10) Direktive 2014/25/EU.

5.
     
  Komisija lahko v izvedbenem aktu ob upoštevanju področja uporabe iz odstavka 7 tega člena omeji dostop subjektov, blaga ali storitev iz tretjih držav do postopkov javnega naročanja, tako da od javnih naročnikov ali naročnikov zahteva, da:

| (a) | uvedejo ukrep prilagoditve ocene za ponudbe, ki jih predložijo gospodarski subjekti s poreklom iz te tretje države; |
| --- | --- |

(a)

(a)

uvedejo ukrep prilagoditve ocene za ponudbe, ki jih predložijo gospodarski subjekti s poreklom iz te tretje države;

uvedejo ukrep prilagoditve ocene za ponudbe, ki jih predložijo gospodarski subjekti s poreklom iz te tretje države;

| (b) | izključijo ponudbe, ki so jih predložili gospodarski subjekti s poreklom iz te tretje države; ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

izključijo ponudbe, ki so jih predložili gospodarski subjekti s poreklom iz te tretje države; ali

izključijo ponudbe, ki so jih predložili gospodarski subjekti s poreklom iz te tretje države; ali

| (c) | uvedejo kombinacijo ukrepov iz točk (a) in (b), če ukrepi IPI veljajo za različne sektorje ali kategorije blaga in storitev. |
| --- | --- |

(c)

(c)

uvedejo kombinacijo ukrepov iz točk (a) in (b), če ukrepi IPI veljajo za različne sektorje ali kategorije blaga in storitev.

uvedejo kombinacijo ukrepov iz točk (a) in (b), če ukrepi IPI veljajo za različne sektorje ali kategorije blaga in storitev.

6.
     
  Ukrep prilagoditve ocene iz odstavka 5, točka (a), se uporablja samo za namene ocenjevanja in razvrščanja ponudb. Ukrep ne vpliva na ceno, ki jo je treba plačati na podlagi pogodbe, ki se sklenjene z izbranim ponudnikom.

7.
     
  V izvedbenem aktu, sprejetem v skladu s členom 14(2), se določi področje uporabe ukrepa IPI, vključno s:

| (a) | sektorji ali kategorijami blaga, storitev in koncesij na podlagi enotnega besednjaka javnih naročil ter vseh morebitnih izjem iz njega, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

(a)

sektorji ali kategorijami blaga, storitev in koncesij na podlagi enotnega besednjaka javnih naročil ter vseh morebitnih izjem iz njega, ki se uporabljajo;

sektorji ali kategorijami blaga, storitev in koncesij na podlagi enotnega besednjaka javnih naročil ter vseh morebitnih izjem iz njega, ki se uporabljajo;

| (b) | posebnimi kategorijami javnih naročnikov ali naročnikov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posebnimi kategorijami javnih naročnikov ali naročnikov;

posebnimi kategorijami javnih naročnikov ali naročnikov;

| (c) | posebnimi kategorijami gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(c)

(c)

posebnimi kategorijami gospodarskih subjektov;

posebnimi kategorijami gospodarskih subjektov;

| (d) | odstotno vrednostjo prilagoditve, kar zadeva ukrep prilagoditve ocene iz odstavka 5, točka (a), in sicer lahko ta prilagoditev znaša do 100 % ocene ponudbe, odvisno od tretje države in sektorja predvidenega blaga, storitev, del ali koncesij. |
| --- | --- |

(d)

(d)

odstotno vrednostjo prilagoditve, kar zadeva ukrep prilagoditve ocene iz odstavka 5, točka (a), in sicer lahko ta prilagoditev znaša do 100 % ocene ponudbe, odvisno od tretje države in sektorja predvidenega blaga, storitev, del ali koncesij.

odstotno vrednostjo prilagoditve, kar zadeva ukrep prilagoditve ocene iz odstavka 5, točka (a), in sicer lahko ta prilagoditev znaša do 100 % ocene ponudbe, odvisno od tretje države in sektorja predvidenega blaga, storitev, del ali koncesij.

8.
     
  Komisija se pri določitvi ukrepa IPI na podlagi možnosti iz odstavka 5, točka (a), (b) ali (c), odloči za vrsto ukrepa, s katerim bi se najučinkoviteje popravila raven oviranja subjektov iz EU na trgih tretjih držav.

9.
     
  Komisija lahko ukrep IPI umakne ali začasno prekine njegovo izvajanje, če tretja država sprejme zadovoljive popravne ukrepe, s katerimi odpravi ovire pri dostopu blaga, storitev ali gospodarskih subjektov Unije do svojih trgov javnih naročil ali koncesij, ali se zaveže, da bo zadevni ukrep ali prakso odpravila. Če Komisija meni, da so bili že sprejeti popravni ukrepi ali zaveze razveljavljeni, začasno ustavljeni ali nepravilno izvedeni, svoje ugotovitve objavi in kadar koli ponovno začne izvajati ukrep IPI. Komisija lahko ukrep IPI umakne, začasno prekliče ali ponovno uvede v skladu s postopkom pregleda iz člena 14(2), čemur sledi objava obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.
     
  Ukrep IPI preneha veljati pet let po začetku veljavnosti. Veljavnost ukrepa IPI se lahko podaljša za pet let. Komisija na lastno pobudo začne pregled ukrepa IPI z objavo obvestila v Uradnem listu Evropske unije devet mesecev pred datumom prenehanja veljavnosti tega ukrepa IPI. Takšen pregled se zaključi v šestih mesecih. Po takem pregledu lahko Komisija podaljša veljavnost ukrepa IPI, ga ustrezno prilagodi ali nadomesti z drugim ukrepom IPI.

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | črtano |
| Zadevni javni naročniki ali naročniki | |
| Komisija po državah članicah določi javne naročnike ali naročnike ali kategorije javnih naročnikov ali naročnikov, za katerih javna naročila se uporablja ukrep. Da se zagotovi podlaga za takšno določitev, vsaka država članica predloži seznam ustreznih javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov. Komisija zagotovi, da se doseže ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

črtano

črtano

Zadevni javni naročniki ali naročniki

Zadevni javni naročniki ali naročniki

Komisija po državah članicah določi javne naročnike ali naročnike ali kategorije javnih naročnikov ali naročnikov, za katerih javna naročila se uporablja ukrep. Da se zagotovi podlaga za takšno določitev, vsaka država članica predloži seznam ustreznih javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov. Komisija zagotovi, da se doseže ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami.

Komisija po državah članicah določi javne naročnike ali naročnike ali kategorije javnih naročnikov ali naročnikov, za katerih javna naročila se uporablja ukrep. Da se zagotovi podlaga za takšno določitev, vsaka država članica predloži seznam ustreznih javnih naročnikov ali naročnikov ali kategorij javnih naročnikov ali naročnikov. Komisija zagotovi, da se doseže ustrezna raven ukrepov in pravična porazdelitev bremena med državami članicami.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9 a |
| | Dodatne pogodbene obveznosti uspešnega ponudnika |
| | 1.
     
  Pri postopkih javnega naročanja, za katere se uporablja ukrep IPI, in pri naročilih, oddanih na podlagi okvirne pogodbe, kadar je njihova ocenjena vrednost enaka ali višja od vrednosti iz člena 8 Direktive 2014/23/EU, člena 4 Direktive 2014/24/EU oziroma člena 15 Direktive 2014/25/EU in kadar so bile te okvirne pogodbe predmet ukrepa IPI, javni naročniki in naročniki med pogoje pogodbe z uspešnim ponudnikom vključijo tudi: |
| | (a) | obveznost, da se gospodarskim subjektom iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ne bo oddalo v podizvajanje več kot 25 % skupne vrednosti naročila, vključno z dobavo blaga in delov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9 a

Člen 9 a

Dodatne pogodbene obveznosti uspešnega ponudnika

Dodatne pogodbene obveznosti uspešnega ponudnika

1.
     
  Pri postopkih javnega naročanja, za katere se uporablja ukrep IPI, in pri naročilih, oddanih na podlagi okvirne pogodbe, kadar je njihova ocenjena vrednost enaka ali višja od vrednosti iz člena 8 Direktive 2014/23/EU, člena 4 Direktive 2014/24/EU oziroma člena 15 Direktive 2014/25/EU in kadar so bile te okvirne pogodbe predmet ukrepa IPI, javni naročniki in naročniki med pogoje pogodbe z uspešnim ponudnikom vključijo tudi:

(a)

(a)

obveznost, da se gospodarskim subjektom iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ne bo oddalo v podizvajanje več kot 25 % skupne vrednosti naročila, vključno z dobavo blaga in delov;

obveznost, da se gospodarskim subjektom iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ne bo oddalo v podizvajanje več kot 25 % skupne vrednosti naročila, vključno z dobavo blaga in delov;

| (b) | za naročila blaga zavezo, da v pogodbenem obdobju dobavljeno blago in/ali opravljene storitve s poreklom iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ne predstavljajo več kot 25 % celotne vrednosti naročila, ne glede na to, ali to blago in/ali storitve dobavlja ali opravlja neposredno ponudnik ali podizvajalec; |
| --- | --- |

(b)

(b)

za naročila blaga zavezo, da v pogodbenem obdobju dobavljeno blago in/ali opravljene storitve s poreklom iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ne predstavljajo več kot 25 % celotne vrednosti naročila, ne glede na to, ali to blago in/ali storitve dobavlja ali opravlja neposredno ponudnik ali podizvajalec;

za naročila blaga zavezo, da v pogodbenem obdobju dobavljeno blago in/ali opravljene storitve s poreklom iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ne predstavljajo več kot 25 % celotne vrednosti naročila, ne glede na to, ali to blago in/ali storitve dobavlja ali opravlja neposredno ponudnik ali podizvajalec;

| (c) | obveznost, da se javnemu naročniku ali naročniku na zahtevo zagotovijo ustrezna dokazila v skladu s točkama (a) ali (b) najpozneje ob izteku pogodbe oziroma izvedbi naročila; |
| --- | --- |

(c)

(c)

obveznost, da se javnemu naročniku ali naročniku na zahtevo zagotovijo ustrezna dokazila v skladu s točkama (a) ali (b) najpozneje ob izteku pogodbe oziroma izvedbi naročila;

obveznost, da se javnemu naročniku ali naročniku na zahtevo zagotovijo ustrezna dokazila v skladu s točkama (a) ali (b) najpozneje ob izteku pogodbe oziroma izvedbi naročila;

| (d) | sorazmerne stroške v primeru neupoštevanja obveznosti iz točke (a) ali (b), ki znašajo 25 % skupne vrednosti naročila. |
| --- | --- |

(d)

(d)

sorazmerne stroške v primeru neupoštevanja obveznosti iz točke (a) ali (b), ki znašajo 25 % skupne vrednosti naročila.

sorazmerne stroške v primeru neupoštevanja obveznosti iz točke (a) ali (b), ki znašajo 25 % skupne vrednosti naročila.

2.
     
  Za namene odstavka 1, točka (c), zadostuje predložitev dokazov, da več kot 75 % skupne vrednosti naročila izvira iz držav, ki niso tretja država, za katero velja ukrep IPI. Javni naročnik ali naročnik zahteva dokazila, če obstajajo utemeljena znamenja neskladnosti z odstavkom 1, točka (a) ali (b), ali če se naročilo odda skupini gospodarskih subjektov, ki jo sestavlja pravna oseba iz tretje države, za katero velja ukrep IPI.

3.
     
  Za ponudbe, ki jih predložijo samostojna mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v priporočilu Komisije 2003/361/ES, iz Unije ali tretje države, s katero je Unija sklenila mednarodni sporazum o javnih naročilih, Komisija in države članice pripravijo smernice z najboljšo prakso, da se bo ta uredba izvajala učinkovito in dosledno. V teh smernicah upoštevajo zlasti potrebe malih in srednjih podjetij po informacijah.

4.
     
  Javni naročniki in naročniki v razpisno dokumentacijo za postopke javnega naročanja, za katere se uporablja ukrep IPI, vključijo sklic na dodatne pogoje iz tega člena.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10

Člen 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 12 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Javni naročniki in naročniki se lahko odločijo, da pri postopku javnega naročanja
  ali koncesijskem postopku
  ne uporabijo ukrepa
  prilagoditve cene
  , če: | 1.   Javni naročniki in naročniki se lahko
  izjemoma
  odločijo, da pri postopku javnega naročanja ne uporabijo ukrepa
  IPI
  , če: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Javni naročniki in naročniki se lahko odločijo, da pri postopku javnega naročanja
  ali koncesijskem postopku
  ne uporabijo ukrepa
  prilagoditve cene
  , če:

1.   Javni naročniki in naročniki se lahko
  izjemoma
  odločijo, da pri postopku javnega naročanja ne uporabijo ukrepa
  IPI
  , če:

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

Člen 12 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | blago ali storitve Unije in/ali vključeno blago ali storitve, ki izpolnjujejo zahteve javnega naročnika ali naročnika, niso na voljo; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

blago ali storitve Unije in/ali vključeno blago ali storitve, ki izpolnjujejo zahteve javnega naročnika ali naročnika, niso na voljo; ali

blago ali storitve Unije in/ali vključeno blago ali storitve, ki izpolnjujejo zahteve javnega naročnika ali naročnika, niso na voljo; ali

črtano

črtano

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | so bile prejete samo ponudbe gospodarskih subjektov iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ali pa samo te ponudbe izpolnjujejo razpisne pogoje ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

so bile prejete samo ponudbe gospodarskih subjektov iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ali pa samo te ponudbe izpolnjujejo razpisne pogoje ali

so bile prejete samo ponudbe gospodarskih subjektov iz tretje države, za katero velja ukrep IPI, ali pa samo te ponudbe izpolnjujejo razpisne pogoje ali

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | to je upravičeno iz razlogov, ki prevladajo in se nanašajo na javni interes, kot sta javno zdravje ali varstvo okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

to je upravičeno iz razlogov, ki prevladajo in se nanašajo na javni interes, kot sta javno zdravje ali varstvo okolja;

to je upravičeno iz razlogov, ki prevladajo in se nanašajo na javni interes, kot sta javno zdravje ali varstvo okolja;

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

Člen 12 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | bi uporaba ukrepa privedla do nesorazmernega povišanja cene ali stroškov naročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

bi uporaba ukrepa privedla do nesorazmernega povišanja cene ali stroškov naročila.

bi uporaba ukrepa privedla do nesorazmernega povišanja cene ali stroškov naročila.

črtano

črtano

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

Člen 12 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar javni naročnik ali naročnik ne namerava uporabiti ukrepa
  prilagoditve cene, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 49 Direktive 2014/24/EU ali členom 69 Direktive 2014/25/EU, ali v obvestilu o koncesiji, ki ga objavi v skladu s členom 31 Direktive 2014/23/EU. O
  tem uradno obvesti Komisijo
  najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o naročilu
  . | 2.   Kadar javni naročnik ali naročnik ne namerava uporabiti ukrepa
  IPI, o
  tem
  nemudoma, vsekakor pa najpozneje trideset dni pred oddajo naročila
  uradno obvesti Komisijo
  , pri čemer predloži podrobno utemeljitev za uporabo izjeme
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar javni naročnik ali naročnik ne namerava uporabiti ukrepa
  prilagoditve cene, svojo namero navede v obvestilu o naročilu, ki ga objavi v skladu s členom 49 Direktive 2014/24/EU ali členom 69 Direktive 2014/25/EU, ali v obvestilu o koncesiji, ki ga objavi v skladu s členom 31 Direktive 2014/23/EU. O
  tem uradno obvesti Komisijo
  najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o naročilu
  .

2.   Kadar javni naročnik ali naročnik ne namerava uporabiti ukrepa
  IPI, o
  tem
  nemudoma, vsekakor pa najpozneje trideset dni pred oddajo naročila
  uradno obvesti Komisijo
  , pri čemer predloži podrobno utemeljitev za uporabo izjeme
  .

Sprememba
  96

Sprememba

96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi ukrepa
  prilagoditve cen
  , in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi ukrepa
  prilagoditve cen
  , in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme;

prilagoditve cen

| (d) | podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi ukrepa
  IPI
  , in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme; |
| --- | --- |

(d)

podlago, na kateri temelji odločitev o neuporabi ukrepa
  IPI
  , in podrobno utemeljitev za uporabo izjeme;

IPI

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vsako zahtevo za izjemo na podlagi tega člena mora pred oddajo naročila odobriti Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Vsako zahtevo za izjemo na podlagi tega člena mora pred oddajo naročila odobriti Komisija.

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 b (novo)

Člen 12 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija lahko nasprotuje zahtevi za izjemo pri ukrepu instrumenta za mednarodno javno naročanje, če zahteva ni dovolj podrobno utemeljena. Komisija brez nepotrebnega odlašanja obvesti javnega naročnika ali naročnika o svoji odločitvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Komisija lahko nasprotuje zahtevi za izjemo pri ukrepu instrumenta za mednarodno javno naročanje, če zahteva ni dovolj podrobno utemeljena. Komisija brez nepotrebnega odlašanja obvesti javnega naročnika ali naročnika o svoji odločitvi.

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4

Člen 12 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Če javni naročnik/ali naročnik izvaja postopek s pogajanji brez predhodne objave v skladu s členom 2Direktive 2014/24/EU ali členom 50 Direktive 2014/25/EU in se odloči, da ne bo uporabil ukrepa prilagoditve cene, to navede v obvestilu o oddaji javnega naročila, ki ga objavi v skladu s členom 50 Direktive 2014/24/EU ali členom 70Direktive 2014/25/EU ali v obvestilu o podelitvi koncesije, ki ga objavi v skladu s členom 32 Direktive 2014/23/EU, in o tem uradno obvesti Komisijo najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o oddaji javnega naročila oziroma o podelitvi koncesije. | črtano |
| Prijava mora vsebovati naslednje podatke: | |
| (a) | ime in kontaktne podatke javnega naročnika ali naročnika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Če javni naročnik/ali naročnik izvaja postopek s pogajanji brez predhodne objave v skladu s členom 2Direktive 2014/24/EU ali členom 50 Direktive 2014/25/EU in se odloči, da ne bo uporabil ukrepa prilagoditve cene, to navede v obvestilu o oddaji javnega naročila, ki ga objavi v skladu s členom 50 Direktive 2014/24/EU ali členom 70Direktive 2014/25/EU ali v obvestilu o podelitvi koncesije, ki ga objavi v skladu s členom 32 Direktive 2014/23/EU, in o tem uradno obvesti Komisijo najpozneje v desetih koledarskih dneh po objavi obvestila o oddaji javnega naročila oziroma o podelitvi koncesije.

črtano

črtano

Prijava mora vsebovati naslednje podatke:

Prijava mora vsebovati naslednje podatke:

(a)

(a)

ime in kontaktne podatke javnega naročnika ali naročnika;

ime in kontaktne podatke javnega naročnika ali naročnika;

| (b) | opis predmeta naročila ali koncesije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

opis predmeta naročila ali koncesije;

opis predmeta naročila ali koncesije;

| (c) | informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo;

informacije o poreklu gospodarskih subjektov, blaga in/ali storitev, ki se sprejmejo;

| (d) | utemeljitev za uporabo izjeme; |
| --- | --- |

(d)

(d)

utemeljitev za uporabo izjeme;

utemeljitev za uporabo izjeme;

| (e) | po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu naročniku ali naročniku zdijo koristne. |
| --- | --- |

(e)

(e)

po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu naročniku ali naročniku zdijo koristne.

po potrebi vse druge informacije, ki se javnemu naročniku ali naročniku zdijo koristne.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Naročila, ki se sklenejo z gospodarskim subjektom v nasprotju z ukrepi
  prilagoditve cene
  , ki jih Komisija sprejme ali ponovno uvede v skladu s to uredbo, so neveljavna. | 2.   Naročila, ki se sklenejo z gospodarskim subjektom v nasprotju z ukrepi
  IPI
  , ki jih Komisija sprejme ali ponovno uvede v skladu s to uredbo, so neveljavna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Naročila, ki se sklenejo z gospodarskim subjektom v nasprotju z ukrepi
  prilagoditve cene
  , ki jih Komisija sprejme ali ponovno uvede v skladu s to uredbo, so neveljavna.

2.   Naročila, ki se sklenejo z gospodarskim subjektom v nasprotju z ukrepi
  IPI
  , ki jih Komisija sprejme ali ponovno uvede v skladu s to uredbo, so neveljavna.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 a (novo)

Člen 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 13a




  Sredstva




  Komisija zagotovi, da se za izvajanje in izvrševanje te uredbe nameni ustrezen znesek sredstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13a

Sredstva

Komisija zagotovi, da se za izvajanje in izvrševanje te uredbe nameni ustrezen znesek sredstev.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Do 31. decembra 2018
  in nato vsaj
  vsaka tri leta
  Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov Unije do
  postopkov javnega naročanja ali podelitve
  koncesij v tretjih državah.
  V ta namen države
  članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije. | Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe
  in nato vsaj
  vsaki dve leti
  Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov Unije do
  trgov javnih naročil in
  koncesij v tretjih državah.
  Države
  članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije
  o uporabi ukrepov iz te uredbe, vključno s številom postopkov javnega naročanja na centralni in podcentralni ravni, v katerih se je uporabil posamezen ukrep IPI, številom ponudb iz tretjih držav, za katere se uporablja ta ukrep IPI, ter primeri, v katerih je bila odobrena posebna izjema od ukrepa IPI
  .
  Poročilo se objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Do 31. decembra 2018
  in nato vsaj
  vsaka tri leta
  Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov Unije do
  postopkov javnega naročanja ali podelitve
  koncesij v tretjih državah.
  V ta namen države
  članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije.

Do 31. decembra 2018

vsaka tri leta

postopkov javnega naročanja ali podelitve

V ta namen države

Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe
  in nato vsaj
  vsaki dve leti
  Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe ter napredku, doseženem v mednarodnih pogajanjih, ki potekajo v skladu s to uredbo, glede dostopa gospodarskih subjektov Unije do
  trgov javnih naročil in
  koncesij v tretjih državah.
  Države
  članice na zahtevo Komisiji predložijo ustrezne informacije
  o uporabi ukrepov iz te uredbe, vključno s številom postopkov javnega naročanja na centralni in podcentralni ravni, v katerih se je uporabil posamezen ukrep IPI, številom ponudb iz tretjih držav, za katere se uporablja ta ukrep IPI, ter primeri, v katerih je bila odobrena posebna izjema od ukrepa IPI
  .
  Poročilo se objavi.

Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe

vsaki dve leti

trgov javnih naročil in

Države

o uporabi ukrepov iz te uredbe, vključno s številom postopkov javnega naročanja na centralni in podcentralni ravni, v katerih se je uporabil posamezen ukrep IPI, številom ponudb iz tretjih držav, za katere se uporablja ta ukrep IPI, ter primeri, v katerih je bila odobrena posebna izjema od ukrepa IPI

Poročilo se objavi.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, na ravni Unije vzpostavi zbirko podatkov o javnih naročilih ali postopkih podeljevanja koncesij s tretjimi državami in o uporabi ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje v skladu s to uredbo. Komisija zbirko podatkov posodobi vsako leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, na ravni Unije vzpostavi zbirko podatkov o javnih naročilih ali postopkih podeljevanja koncesij s tretjimi državami in o uporabi ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje v skladu s to uredbo. Komisija zbirko podatkov posodobi vsako leto.

Komisija na podlagi informacij, ki jih prejme od držav članic, na ravni Unije vzpostavi zbirko podatkov o javnih naročilih ali postopkih podeljevanja koncesij s tretjimi državami in o uporabi ukrepov instrumenta za mednarodno javno naročanje v skladu s to uredbo. Komisija zbirko podatkov posodobi vsako leto.

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17

Člen 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 17 | črtano |
| Sprememba Direktive 2014/25/EU | |
| Člena 85 in 86 Direktive 2014/25/EU se črtata z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 17

Člen 17

črtano

črtano

Sprememba Direktive 2014/25/EU

Sprememba Direktive 2014/25/EU

Člena 85 in 86 Direktive 2014/25/EU se črtata z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe.

Člena 85 in 86 Direktive 2014/25/EU se črtata z učinkom od začetka veljavnosti te uredbe.

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 a (novo)

Člen 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 17a




  Pregled




  Komisija najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsaka tri leta pregleda področje uporabe, delovanje in učinkovitost te uredbe ter o svojih ugotovitvah poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija podaljša časovni okvir za drugi pregled na največ pet let. V primeru takega podaljšanja Komisija vnaprej obvesti Evropski parlament in Svet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 17a

Pregled

Komisija najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe in nato vsaka tri leta pregleda področje uporabe, delovanje in učinkovitost te uredbe ter o svojih ugotovitvah poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. V ustrezno utemeljenih primerih lahko Komisija podaljša časovni okvir za drugi pregled na največ pet let. V primeru takega podaljšanja Komisija vnaprej obvesti Evropski parlament in Svet.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0337/2021).

1

(16)  
  Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta iz februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

16

Direktiva 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta iz februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

(17)  Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 189, 27.6.2014, str. 50).

17

(4)  Uredba (EU) št. 654/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o izvrševanju pravic Unije za uporabo in uveljavljanje pravil mednarodne trgovine ter spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 189, 27.6.2014, str. 50).

4

(1a)  
  C(2019)5494.

1a

C(2019)5494.

(5)  
  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

5

Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(5)  
  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

5

Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

(6)  
  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

6

Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

(20)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

20

(21)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

21

(20)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje (UL L 395, 30.12.1989, str. 33).

20

(21)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju (UL L 76, 23.3.1992, str. 14).

21

(22)  
  Uredba (EU) 2015/1843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 272, 16.10.2015, str. 1).

22

Uredba (EU) 2015/1843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (UL L 272, 16.10.2015, str. 1).

(1a)  

  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

1a

UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(23)  
  Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

23

Priporočilo Komisije 2003/361/ES z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(24)  
  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/1992 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

24

Uredba Sveta (EGS) št. 2913/1992 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(27)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

27

(27)  Uredba (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (UL L 303, 31.10.2012, str. 1).

27

(28)  
  Kot so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

28

Kot so opredeljena v Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednjih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

---

sreda, 15. december 2021

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/226 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/226

---

P9_TA(2021)0498

Prehodne določbe za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo zahtev za interne pripomočke ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo zahtev za interne pripomočke (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0627),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0381/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 114 in 168(4)(c) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0381/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 8. decembra 2021 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 24. novembra 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 163 Poslovnika,

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P9_TC1-COD(2021)0323

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. decembra 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/746 v zvezi s prehodnimi določbami za nekatere in vitro diagnostične medicinske pripomočke in odloženo uporabo pogojev za interne pripomočke

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/112.)

---

| 30.6.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 251/227 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 251/227

---

P9_TA(2021)0499

Akt o digitalnih trgih ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 15. decembra 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 251/33)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Digitalne storitve na splošno in zlasti spletne platforme imajo vse pomembnejšo vlogo v gospodarstvu, zlasti na notranjem trgu, saj zagotavljajo
  nove poslovne priložnosti v
  Uniji in olajšujejo čezmejno trgovino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Digitalne storitve na splošno in zlasti spletne platforme imajo vse pomembnejšo vlogo v gospodarstvu, zlasti na notranjem trgu, saj zagotavljajo
  nove poslovne priložnosti v
  Uniji in olajšujejo čezmejno trgovino.

| (1) | Digitalne storitve na splošno in zlasti spletne platforme imajo vse pomembnejšo vlogo v gospodarstvu, zlasti na notranjem trgu, saj
  poslovnim uporabnikom
  zagotavljajo
  vstopne točke, preko katerih lahko dosežejo končne uporabnike po vsej
  Uniji in
  zunaj nje, saj
  olajšujejo čezmejno trgovino
  in številnim evropskim podjetjem ponujajo povsem nove poslovne priložnosti v korist potrošnikom v Uniji
  . |
| --- | --- |

(1)

Digitalne storitve na splošno in zlasti spletne platforme imajo vse pomembnejšo vlogo v gospodarstvu, zlasti na notranjem trgu, saj
  poslovnim uporabnikom
  zagotavljajo
  vstopne točke, preko katerih lahko dosežejo končne uporabnike po vsej
  Uniji in
  zunaj nje, saj
  olajšujejo čezmejno trgovino
  in številnim evropskim podjetjem ponujajo povsem nove poslovne priložnosti v korist potrošnikom v Uniji
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Hkrati imajo jedrne platformne storitve številne značilnosti, ki jih lahko njihovi ponudniki izkoriščajo. Te značilnosti jedrnih platformnih storitev med drugim vključujejo skrajno ekonomijo obsega, ki pogosto izhaja iz skoraj ničnih mejnih stroškov dodajanja poslovnih ali končnih uporabnikov. Druge značilnosti jedrnih platformnih storitev so zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, znatna odvisnost poslovnih in končnih uporabnikov, učinek vezanosti na ponudnika, odsotnost večdomnosti končnih uporabnikov za isti namen, vertikalna integracija in prednosti na podlagi podatkov. Vse te značilnosti lahko skupaj z nepoštenim ravnanjem ponudnikov teh storitev znatno ogrozijo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ter vplivajo na pravičnost poslovnega odnosa med ponudniki teh storitev ter njihovimi poslovnimi in končnimi uporabniki, posledica česar je hitro in morebitno daljnosežno zmanjševanje izbire poslovnih in končnih uporabnikov v praksi, zaradi česar je lahko ponudniku teh storitev dodeljen položaj t. i. vratarja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Hkrati imajo jedrne platformne storitve številne značilnosti, ki jih lahko njihovi ponudniki izkoriščajo. Te značilnosti jedrnih platformnih storitev med drugim vključujejo skrajno ekonomijo obsega, ki pogosto izhaja iz skoraj ničnih mejnih stroškov dodajanja poslovnih ali končnih uporabnikov. Druge značilnosti jedrnih platformnih storitev so zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, znatna odvisnost poslovnih in končnih uporabnikov, učinek vezanosti na ponudnika, odsotnost večdomnosti končnih uporabnikov za isti namen, vertikalna integracija in prednosti na podlagi podatkov. Vse te značilnosti lahko skupaj z nepoštenim ravnanjem ponudnikov teh storitev znatno ogrozijo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ter vplivajo na pravičnost poslovnega odnosa med ponudniki teh storitev ter njihovimi poslovnimi in končnimi uporabniki, posledica česar je hitro in morebitno daljnosežno zmanjševanje izbire poslovnih in končnih uporabnikov v praksi, zaradi česar je lahko ponudniku teh storitev dodeljen položaj t. i. vratarja.

| (2) | Hkrati imajo jedrne platformne storitve številne značilnosti, ki jih lahko njihovi ponudniki izkoriščajo. Te značilnosti jedrnih platformnih storitev med drugim vključujejo skrajno ekonomijo obsega, ki pogosto izhaja iz skoraj ničnih mejnih stroškov dodajanja poslovnih ali končnih uporabnikov. Druge značilnosti jedrnih platformnih storitev so zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, znatna odvisnost poslovnih in končnih uporabnikov, učinek vezanosti na ponudnika, odsotnost večdomnosti končnih uporabnikov za isti namen, vertikalna integracija in prednosti na podlagi podatkov. Vse te značilnosti lahko skupaj z nepoštenim ravnanjem ponudnikov teh storitev znatno ogrozijo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ter vplivajo na pravičnost poslovnega odnosa med ponudniki teh storitev ter njihovimi poslovnimi in končnimi uporabniki, posledica česar je hitro in morebitno daljnosežno zmanjševanje izbire poslovnih in končnih uporabnikov v praksi, zaradi česar je lahko ponudniku teh storitev dodeljen položaj t. i. vratarja.
  Hkrati bi bilo treba priznati, da se storitve, ki delujejo v nekomercialne namene, kot so skupni projekti, za namene te uredbe ne bi smele šteti za jedrne storitve. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati imajo jedrne platformne storitve številne značilnosti, ki jih lahko njihovi ponudniki izkoriščajo. Te značilnosti jedrnih platformnih storitev med drugim vključujejo skrajno ekonomijo obsega, ki pogosto izhaja iz skoraj ničnih mejnih stroškov dodajanja poslovnih ali končnih uporabnikov. Druge značilnosti jedrnih platformnih storitev so zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, znatna odvisnost poslovnih in končnih uporabnikov, učinek vezanosti na ponudnika, odsotnost večdomnosti končnih uporabnikov za isti namen, vertikalna integracija in prednosti na podlagi podatkov. Vse te značilnosti lahko skupaj z nepoštenim ravnanjem ponudnikov teh storitev znatno ogrozijo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ter vplivajo na pravičnost poslovnega odnosa med ponudniki teh storitev ter njihovimi poslovnimi in končnimi uporabniki, posledica česar je hitro in morebitno daljnosežno zmanjševanje izbire poslovnih in končnih uporabnikov v praksi, zaradi česar je lahko ponudniku teh storitev dodeljen položaj t. i. vratarja.
  Hkrati bi bilo treba priznati, da se storitve, ki delujejo v nekomercialne namene, kot so skupni projekti, za namene te uredbe ne bi smele šteti za jedrne storitve.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Kombinacija navedenih značilnosti vratarjev bo v veliko primerih verjetno povzročila huda neravnovesja v pogajalski moči, s tem pa nepoštene prakse in pogoje za poslovne in tudi končne uporabnike jedrnih platformnih storitev, ki jih opravljajo vratarji, kar bo negativno vplivalo na cene, kakovost, izbiro in inovativnost storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Kombinacija navedenih značilnosti vratarjev bo v veliko primerih verjetno povzročila huda neravnovesja v pogajalski moči, s tem pa nepoštene prakse in pogoje za poslovne in tudi končne uporabnike jedrnih platformnih storitev, ki jih opravljajo vratarji, kar bo negativno vplivalo na cene, kakovost, izbiro in inovativnost storitev.

| (4) | Kombinacija navedenih značilnosti vratarjev bo v veliko primerih verjetno povzročila huda neravnovesja v pogajalski moči, s tem pa nepoštene prakse in pogoje za poslovne in tudi končne uporabnike jedrnih platformnih storitev, ki jih opravljajo vratarji, kar bo negativno vplivalo na cene, kakovost,
  zasebnost in varnostne standarde, pošteno konkurenco,
  izbiro in inovativnost storitev. |
| --- | --- |

(4)

Kombinacija navedenih značilnosti vratarjev bo v veliko primerih verjetno povzročila huda neravnovesja v pogajalski moči, s tem pa nepoštene prakse in pogoje za poslovne in tudi končne uporabnike jedrnih platformnih storitev, ki jih opravljajo vratarji, kar bo negativno vplivalo na cene, kakovost,
  zasebnost in varnostne standarde, pošteno konkurenco,
  izbiro in inovativnost storitev.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Vratarji imajo velik vpliv na notranji trg, saj po vsej Uniji in na različnih trgih zagotavljajo vstopne točke, preko katerih lahko številni poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike. Negativni učinek nepoštenih praks na notranji trg in zlasti šibka tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, vključno z njunimi negativnimi družbenimi in gospodarskimi posledicami, sta nacionalne zakonodajalce in sektorske regulatorje spodbudila k ukrepanju. Sprejete ali predlagane so bile že številne
  nacionalne
  regulativne rešitve za obravnavanje nepoštenih praks in tekmovalnosti digitalnih storitev ali vsaj v zvezi z nekaterimi od njih. Zaradi tega se je pojavilo tveganje različnih regulativnih rešitev in s tem razdrobljenosti notranjega trga, to pa je povečalo tveganje višjih stroškov izpolnjevanja obveznosti zaradi različnih sklopov nacionalnih regulativnih zahtev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Vratarji imajo velik vpliv na notranji trg, saj po vsej Uniji in na različnih trgih zagotavljajo vstopne točke, preko katerih lahko številni poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike. Negativni učinek nepoštenih praks na notranji trg in zlasti šibka tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, vključno z njunimi negativnimi družbenimi in gospodarskimi posledicami, sta nacionalne zakonodajalce in sektorske regulatorje spodbudila k ukrepanju. Sprejete ali predlagane so bile že številne
  nacionalne
  regulativne rešitve za obravnavanje nepoštenih praks in tekmovalnosti digitalnih storitev ali vsaj v zvezi z nekaterimi od njih. Zaradi tega se je pojavilo tveganje različnih regulativnih rešitev in s tem razdrobljenosti notranjega trga, to pa je povečalo tveganje višjih stroškov izpolnjevanja obveznosti zaradi različnih sklopov nacionalnih regulativnih zahtev.

| (6) | Vratarji imajo velik vpliv na notranji trg, saj po vsej Uniji in na različnih trgih zagotavljajo vstopne točke, preko katerih lahko številni poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike. Negativni učinek nepoštenih praks na notranji trg in zlasti šibka tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, vključno z njunimi negativnimi družbenimi in gospodarskimi posledicami, sta nacionalne zakonodajalce in sektorske regulatorje spodbudila k ukrepanju. Sprejete ali predlagane so bile že številne regulativne rešitve
  na nacionalni ravni
  za obravnavanje nepoštenih praks in tekmovalnosti digitalnih storitev ali vsaj v zvezi z nekaterimi od njih. Zaradi tega se je pojavilo tveganje različnih regulativnih rešitev in s tem razdrobljenosti notranjega trga, to pa je povečalo tveganje višjih stroškov izpolnjevanja obveznosti zaradi različnih sklopov nacionalnih regulativnih zahtev. |
| --- | --- |

(6)

Vratarji imajo velik vpliv na notranji trg, saj po vsej Uniji in na različnih trgih zagotavljajo vstopne točke, preko katerih lahko številni poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike. Negativni učinek nepoštenih praks na notranji trg in zlasti šibka tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, vključno z njunimi negativnimi družbenimi in gospodarskimi posledicami, sta nacionalne zakonodajalce in sektorske regulatorje spodbudila k ukrepanju. Sprejete ali predlagane so bile že številne regulativne rešitve
  na nacionalni ravni
  za obravnavanje nepoštenih praks in tekmovalnosti digitalnih storitev ali vsaj v zvezi z nekaterimi od njih. Zaradi tega se je pojavilo tveganje različnih regulativnih rešitev in s tem razdrobljenosti notranjega trga, to pa je povečalo tveganje višjih stroškov izpolnjevanja obveznosti zaradi različnih sklopov nacionalnih regulativnih zahtev.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | S približevanjem različnih nacionalnih zakonodaj bi bilo treba odpraviti ovire za svobodo opravljanja in prejemanja storitev na notranjem trgu, vključno z maloprodajnimi storitvami. Na ravni Unije bi bilo zato treba določiti ciljno usmerjen sklop harmoniziranih
  obveznih pravil
  , da bi se na notranjem trgu zagotovili tekmovalni in pravični digitalni trgi, na katerih delujejo vratarji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

S približevanjem različnih nacionalnih zakonodaj bi bilo treba odpraviti ovire za svobodo opravljanja in prejemanja storitev na notranjem trgu, vključno z maloprodajnimi storitvami. Na ravni Unije bi bilo zato treba določiti ciljno usmerjen sklop harmoniziranih
  obveznih pravil
  , da bi se na notranjem trgu zagotovili tekmovalni in pravični digitalni trgi, na katerih delujejo vratarji.

| (8) | S približevanjem različnih nacionalnih zakonodaj bi bilo treba odpraviti ovire za svobodo opravljanja in prejemanja storitev na notranjem trgu, vključno z maloprodajnimi storitvami. Na ravni Unije bi bilo zato treba določiti ciljno usmerjen sklop harmoniziranih
  pravnih obveznosti
  , da bi se na notranjem trgu
  v korist gospodarstva Unije kot celote in še posebej potrošnikov v Uniji
  zagotovili tekmovalni in pravični digitalni trgi, na katerih delujejo vratarji. |
| --- | --- |

(8)

S približevanjem različnih nacionalnih zakonodaj bi bilo treba odpraviti ovire za svobodo opravljanja in prejemanja storitev na notranjem trgu, vključno z maloprodajnimi storitvami. Na ravni Unije bi bilo zato treba določiti ciljno usmerjen sklop harmoniziranih
  pravnih obveznosti
  , da bi se na notranjem trgu
  v korist gospodarstva Unije kot celote in še posebej potrošnikov v Uniji
  zagotovili tekmovalni in pravični digitalni trgi, na katerih delujejo vratarji.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Razdrobljenost notranjega trga se lahko učinkovito prepreči le, če se državam članicam onemogoči
  uporaba nacionalnih pravil
  ,
  specifičnih
  za
  vrste podjetij
  in
  storitev iz te uredbe
  . Ker je namen te uredbe dopolniti izvrševanje konkurenčnega prava, bi bilo treba tudi navesti, da ta uredba ne posega v člena 101 in 102 PDEU, ustrezna nacionalna pravila o konkurenci in druga nacionalna pravila o konkurenci glede enostranskega ravnanja, ki temeljijo na individualizirani oceni položajev in ravnanja na trgu, vključno z verjetnimi učinki in natančnim obsegom prepovedanega ravnanja, ter ki podjetjem omogočajo, da učinkovito in objektivno utemeljijo zadevno ravnanje. Vendar uporaba
  zadnjenavedenih
  pravil ne bi smela vplivati na obveznosti, ki se s to uredbo nalagajo vratarjem, ter na enotno in učinkovito izpolnjevanje teh obveznosti na notranjem trgu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Razdrobljenost notranjega trga se lahko učinkovito prepreči le, če se državam članicam onemogoči
  uporaba nacionalnih pravil
  ,
  specifičnih
  za
  vrste podjetij
  in
  storitev iz te uredbe
  . Ker je namen te uredbe dopolniti izvrševanje konkurenčnega prava, bi bilo treba tudi navesti, da ta uredba ne posega v člena 101 in 102 PDEU, ustrezna nacionalna pravila o konkurenci in druga nacionalna pravila o konkurenci glede enostranskega ravnanja, ki temeljijo na individualizirani oceni položajev in ravnanja na trgu, vključno z verjetnimi učinki in natančnim obsegom prepovedanega ravnanja, ter ki podjetjem omogočajo, da učinkovito in objektivno utemeljijo zadevno ravnanje. Vendar uporaba
  zadnjenavedenih
  pravil ne bi smela vplivati na obveznosti, ki se s to uredbo nalagajo vratarjem, ter na enotno in učinkovito izpolnjevanje teh obveznosti na notranjem trgu.

| (9) | Razdrobljenost notranjega trga se lahko učinkovito prepreči le, če se državam članicam onemogoči
  , da bi vratarjem naložili dodatne predpise ali obveznosti, katerih namen je zagotoviti tekmovalne in pravične trge. To ne posega v zmožnost držav članic, da vratarjem naložijo enake
  ,
  strožje ali drugačne obveznosti
  za
  uveljavljanje drugih zakonitih javnih interesov v skladu s pravom Unije. Ti zakoniti javni interesi so na primer lahko varstvo potrošnikov, boj proti dejanjem nelojalne konkurence
  ter
  spodbujanje svobode medijev in pluralizma, svobode izražanja, pa tudi raznolikosti kultur ali jezikov
  . Ker je namen te uredbe dopolniti izvrševanje konkurenčnega prava, bi bilo treba tudi navesti, da ta uredba ne posega v člena 101 in 102 PDEU, ustrezna nacionalna pravila o konkurenci in druga nacionalna pravila o konkurenci glede enostranskega ravnanja, ki temeljijo na individualizirani oceni položajev in ravnanja na trgu, vključno z verjetnimi učinki in natančnim obsegom prepovedanega ravnanja, ter ki podjetjem omogočajo, da učinkovito in objektivno utemeljijo zadevno ravnanje. Vendar uporaba
  zadnje navedenih
  pravil ne bi smela vplivati na obveznosti
  in prepovedi
  , ki se s to uredbo nalagajo vratarjem, ter na enotno in učinkovito izpolnjevanje teh obveznosti na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(9)

Razdrobljenost notranjega trga se lahko učinkovito prepreči le, če se državam članicam onemogoči
  , da bi vratarjem naložili dodatne predpise ali obveznosti, katerih namen je zagotoviti tekmovalne in pravične trge. To ne posega v zmožnost držav članic, da vratarjem naložijo enake
  ,
  strožje ali drugačne obveznosti
  za
  uveljavljanje drugih zakonitih javnih interesov v skladu s pravom Unije. Ti zakoniti javni interesi so na primer lahko varstvo potrošnikov, boj proti dejanjem nelojalne konkurence
  ter
  spodbujanje svobode medijev in pluralizma, svobode izražanja, pa tudi raznolikosti kultur ali jezikov
  . Ker je namen te uredbe dopolniti izvrševanje konkurenčnega prava, bi bilo treba tudi navesti, da ta uredba ne posega v člena 101 in 102 PDEU, ustrezna nacionalna pravila o konkurenci in druga nacionalna pravila o konkurenci glede enostranskega ravnanja, ki temeljijo na individualizirani oceni položajev in ravnanja na trgu, vključno z verjetnimi učinki in natančnim obsegom prepovedanega ravnanja, ter ki podjetjem omogočajo, da učinkovito in objektivno utemeljijo zadevno ravnanje. Vendar uporaba
  zadnje navedenih
  pravil ne bi smela vplivati na obveznosti
  in prepovedi
  , ki se s to uredbo nalagajo vratarjem, ter na enotno in učinkovito izpolnjevanje teh obveznosti na notranjem trgu.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Cilj členov 101 in 102 PDEU ter ustreznih nacionalnih pravil o konkurenci v zvezi s protikonkurenčnim večstranskim in enostranskim ravnanjem in v zvezi z nadzorom združitev je varstvo neizkrivljene konkurence na trgu. Cilj te uredbe dopolnjuje cilj varstva neizkrivljene konkurence na katerem koli trgu, kot je opredeljena v smislu konkurenčnega prava, vendar se od njega tudi razlikuje, saj je namen zagotoviti, da so trgi, na katerih delujejo vratarji, tekmovalni in pravični in da bodo taki tudi ostali, ne glede na dejanske, verjetne ali predvidene učinke ravnanja danega vratarja, zajetega s to uredbo, na konkurenco na danem trgu. Cilj te uredbe je torej varovanje pravnega interesa, ki je drugačen od pravnega interesa zadevnih pravil, in zato ne bi smela posegati v njihovo uporabo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Cilj členov 101 in 102 PDEU ter ustreznih nacionalnih pravil o konkurenci v zvezi s protikonkurenčnim večstranskim in enostranskim ravnanjem in v zvezi z nadzorom združitev je varstvo neizkrivljene konkurence na trgu. Cilj te uredbe dopolnjuje cilj varstva neizkrivljene konkurence na katerem koli trgu, kot je opredeljena v smislu konkurenčnega prava, vendar se od njega tudi razlikuje, saj je namen zagotoviti, da so trgi, na katerih delujejo vratarji, tekmovalni in pravični in da bodo taki tudi ostali, ne glede na dejanske, verjetne ali predvidene učinke ravnanja danega vratarja, zajetega s to uredbo, na konkurenco na danem trgu. Cilj te uredbe je torej varovanje pravnega interesa, ki je drugačen od pravnega interesa zadevnih pravil, in zato ne bi smela posegati v njihovo uporabo.

| (10) | Cilj členov 101 in 102 PDEU ter ustreznih nacionalnih pravil o konkurenci v zvezi s protikonkurenčnim večstranskim in enostranskim ravnanjem in v zvezi z nadzorom združitev je varstvo neizkrivljene konkurence na trgu. Cilj te uredbe dopolnjuje cilj varstva neizkrivljene konkurence na katerem koli trgu, kot je opredeljena v smislu konkurenčnega prava, vendar se od njega tudi razlikuje, saj je namen zagotoviti, da so trgi, na katerih delujejo vratarji, tekmovalni in pravični in da bodo taki tudi ostali
  , in zaščititi ustrezne pravice poslovnih in končnih uporabnikov
  , ne glede na dejanske, verjetne ali predvidene učinke ravnanja danega vratarja, zajetega s to uredbo, na konkurenco na danem trgu. Cilj te uredbe je torej varovanje pravnega interesa, ki je drugačen od pravnega interesa zadevnih pravil, in zato ne bi smela posegati v njihovo uporabo. |
| --- | --- |

(10)

Cilj členov 101 in 102 PDEU ter ustreznih nacionalnih pravil o konkurenci v zvezi s protikonkurenčnim večstranskim in enostranskim ravnanjem in v zvezi z nadzorom združitev je varstvo neizkrivljene konkurence na trgu. Cilj te uredbe dopolnjuje cilj varstva neizkrivljene konkurence na katerem koli trgu, kot je opredeljena v smislu konkurenčnega prava, vendar se od njega tudi razlikuje, saj je namen zagotoviti, da so trgi, na katerih delujejo vratarji, tekmovalni in pravični in da bodo taki tudi ostali
  , in zaščititi ustrezne pravice poslovnih in končnih uporabnikov
  , ne glede na dejanske, verjetne ali predvidene učinke ravnanja danega vratarja, zajetega s to uredbo, na konkurenco na danem trgu. Cilj te uredbe je torej varovanje pravnega interesa, ki je drugačen od pravnega interesa zadevnih pravil, in zato ne bi smela posegati v njihovo uporabo.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Ta uredba bi morala brez poseganja v uporabo dopolnjevati tudi pravila, ki izhajajo iz drugih zakonodajnih aktov Unije, ki urejajo določene vidike zagotavljanja storitev iz te uredbe, in sicer zlasti Uredbo (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta (26), Uredbo (EU) xx/xx/EU [akt o digitalnih storitvah] Evropskega parlamenta in Sveta (27), Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (28), Direktivo (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (29), Direktivo (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (30) in Direktivo (EU) 2010/13 Evropskega parlamenta in Sveta (31)

  ter nacionalna
  pravila,
  katerih namen je izvrševanje,
  v 
  nekaterih primerih pa izvajanje te zakonodaje Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Ta uredba bi morala brez poseganja v uporabo dopolnjevati tudi pravila, ki izhajajo iz drugih zakonodajnih aktov Unije, ki urejajo določene vidike zagotavljanja storitev iz te uredbe, in sicer zlasti Uredbo (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta (26), Uredbo (EU) xx/xx/EU [akt o digitalnih storitvah] Evropskega parlamenta in Sveta (27), Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (28), Direktivo (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (29), Direktivo (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (30) in Direktivo (EU) 2010/13 Evropskega parlamenta in Sveta (31)

  ter nacionalna
  pravila,
  katerih namen je izvrševanje,
  v 
  nekaterih primerih pa izvajanje te zakonodaje Unije
  .

| (11) | Ta uredba bi morala brez poseganja v uporabo dopolnjevati tudi pravila, ki izhajajo iz drugih zakonodajnih aktov Unije, ki urejajo določene vidike zagotavljanja storitev iz te uredbe, in sicer zlasti Uredbo (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta (26), Uredbo (EU) xx/xx/EU [akt o digitalnih storitvah] Evropskega parlamenta in Sveta (27), Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (28), Direktivo (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (29), Direktivo
  2002/58/ES, Direktivo
  (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (30)

  , Direktivo (EU) 2019/882, Direktivo (EU) 2018/1808 in
  Direktivo (EU) 2010/13 Evropskega parlamenta in Sveta (31)

  , Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivo Sveta 93/13/EGS ter
  pravila
  na nacionalni ravni
  ,
  sprejeta v skladu z zakonodajo Unije. V zvezi s pravili o privolitvi v obdelavo osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive 2002/58/ES se ta uredba uporablja, ne da bi vplivala nanje. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi morala brez poseganja v uporabo dopolnjevati tudi pravila, ki izhajajo iz drugih zakonodajnih aktov Unije, ki urejajo določene vidike zagotavljanja storitev iz te uredbe, in sicer zlasti Uredbo (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta (26), Uredbo (EU) xx/xx/EU [akt o digitalnih storitvah] Evropskega parlamenta in Sveta (27), Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (28), Direktivo (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (29), Direktivo
  2002/58/ES, Direktivo
  (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (30)

  , Direktivo (EU) 2019/882, Direktivo (EU) 2018/1808 in
  Direktivo (EU) 2010/13 Evropskega parlamenta in Sveta (31)

  , Direktivo 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktivo Sveta 93/13/EGS ter
  pravila
  na nacionalni ravni
  ,
  sprejeta v skladu z zakonodajo Unije. V zvezi s pravili o privolitvi v obdelavo osebnih podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive 2002/58/ES se ta uredba uporablja, ne da bi vplivala nanje.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Šibka tekmovalnost in nepoštene prakse v digitalnem sektorju so pri nekaterih digitalnih storitvah pogostejše in izrazitejše kot pri drugih. To velja zlasti za razširjene digitalne storitve, ki se pogosto uporabljajo in ki večinoma posredujejo neposredno med poslovnimi in končnimi uporabniki ter pri katerih najbolj prevladujejo značilnosti, kot so skrajna ekonomija obsega, zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, učinki vezanosti, neobstoj večdomnosti ali vertikalna integracija. Navedene storitve pogosto zagotavlja samo en ali zelo malo velikih ponudnikov. Ti ponudniki jedrnih platformnih storitev se najpogosteje pojavljajo kot vratarji za poslovne in končne uporabnike z daljnosežnim vplivom ter lahko za svoje poslovne in končne uporabnike zlahka enostransko določajo škodljive poslovne pogoje. Skladno s tem se je treba osredotočiti le na tiste digitalne storitve, ki jih poslovni in končni uporabniki uporabljajo najpogosteje ter v zvezi s katerimi so pomisleki o šibki tekmovalnosti in nepoštenih praksah vratarjev
  glede na trenutne razmere na trgu
  z vidika notranjega trga očitnejši in večji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Šibka tekmovalnost in nepoštene prakse v digitalnem sektorju so pri nekaterih digitalnih storitvah pogostejše in izrazitejše kot pri drugih. To velja zlasti za razširjene digitalne storitve, ki se pogosto uporabljajo in ki večinoma posredujejo neposredno med poslovnimi in končnimi uporabniki ter pri katerih najbolj prevladujejo značilnosti, kot so skrajna ekonomija obsega, zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, učinki vezanosti, neobstoj večdomnosti ali vertikalna integracija. Navedene storitve pogosto zagotavlja samo en ali zelo malo velikih ponudnikov. Ti ponudniki jedrnih platformnih storitev se najpogosteje pojavljajo kot vratarji za poslovne in končne uporabnike z daljnosežnim vplivom ter lahko za svoje poslovne in končne uporabnike zlahka enostransko določajo škodljive poslovne pogoje. Skladno s tem se je treba osredotočiti le na tiste digitalne storitve, ki jih poslovni in končni uporabniki uporabljajo najpogosteje ter v zvezi s katerimi so pomisleki o šibki tekmovalnosti in nepoštenih praksah vratarjev
  glede na trenutne razmere na trgu
  z vidika notranjega trga očitnejši in večji.

| (12) | Šibka tekmovalnost in nepoštene prakse v digitalnem sektorju so pri nekaterih digitalnih storitvah pogostejše in izrazitejše kot pri drugih. To velja zlasti za razširjene digitalne storitve, ki se pogosto uporabljajo in ki večinoma posredujejo neposredno med poslovnimi in končnimi uporabniki ter pri katerih najbolj prevladujejo značilnosti, kot so skrajna ekonomija obsega, zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, učinki vezanosti, neobstoj večdomnosti ali vertikalna integracija. Navedene storitve pogosto zagotavlja samo en ali zelo malo velikih ponudnikov. Ti ponudniki jedrnih platformnih storitev se najpogosteje pojavljajo kot vratarji za poslovne in končne uporabnike z daljnosežnim vplivom ter lahko za svoje poslovne in končne uporabnike zlahka enostransko določajo škodljive poslovne pogoje. Skladno s tem se je treba osredotočiti le na tiste digitalne storitve, ki jih poslovni in končni uporabniki uporabljajo najpogosteje ter v zvezi s katerimi so pomisleki o šibki tekmovalnosti in nepoštenih praksah vratarjev z vidika notranjega trga očitnejši in večji. |
| --- | --- |

(12)

Šibka tekmovalnost in nepoštene prakse v digitalnem sektorju so pri nekaterih digitalnih storitvah pogostejše in izrazitejše kot pri drugih. To velja zlasti za razširjene digitalne storitve, ki se pogosto uporabljajo in ki večinoma posredujejo neposredno med poslovnimi in končnimi uporabniki ter pri katerih najbolj prevladujejo značilnosti, kot so skrajna ekonomija obsega, zelo močni omrežni učinki, zmožnost, da se z večstranskostjo teh storitev številni poslovni uporabniki povežejo s številnimi končnimi uporabniki, učinki vezanosti, neobstoj večdomnosti ali vertikalna integracija. Navedene storitve pogosto zagotavlja samo en ali zelo malo velikih ponudnikov. Ti ponudniki jedrnih platformnih storitev se najpogosteje pojavljajo kot vratarji za poslovne in končne uporabnike z daljnosežnim vplivom ter lahko za svoje poslovne in končne uporabnike zlahka enostransko določajo škodljive poslovne pogoje. Skladno s tem se je treba osredotočiti le na tiste digitalne storitve, ki jih poslovni in končni uporabniki uporabljajo najpogosteje ter v zvezi s katerimi so pomisleki o šibki tekmovalnosti in nepoštenih praksah vratarjev z vidika notranjega trga očitnejši in večji.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Zlasti spletne posredniške storitve, spletni iskalniki, operacijski sistemi, spletne storitve družbenega mreženja, platformne storitve platform za souporabo videov, medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, storitve računalništva v oblaku in storitve spletnega oglaševanja lahko vplivajo na veliko število končnih uporabnikov in podjetij, kar vključuje tveganje nepoštenih poslovnih praks. Zato bi jih bilo treba vključiti v opredelitev jedrnih platformnih storitev in zato spadajo na področje uporabe te uredbe. Spletne posredniške storitve se lahko uporabljajo tudi na področju finančnih storitev in lahko posredujejo ali se uporabljajo za zagotavljanje takih storitev, ki so neizčrpno navedene v Prilogi II k Direktivi (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (32). V nekaterih okoliščinah bi moral pojem končnih uporabnikov zajemati uporabnike, ki se običajno štejejo za poslovne uporabnike, vendar v danih razmerah jedrnih platformnih storitev ne uporabljajo za zagotavljanje blaga ali storitev drugim končnim uporabnikom, na primer podjetja, ki za lastne namene uporabljajo storitve računalništva v oblaku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Zlasti spletne posredniške storitve, spletni iskalniki, operacijski sistemi, spletne storitve družbenega mreženja, platformne storitve platform za souporabo videov, medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, storitve računalništva v oblaku in storitve spletnega oglaševanja lahko vplivajo na veliko število končnih uporabnikov in podjetij, kar vključuje tveganje nepoštenih poslovnih praks. Zato bi jih bilo treba vključiti v opredelitev jedrnih platformnih storitev in zato spadajo na področje uporabe te uredbe. Spletne posredniške storitve se lahko uporabljajo tudi na področju finančnih storitev in lahko posredujejo ali se uporabljajo za zagotavljanje takih storitev, ki so neizčrpno navedene v Prilogi II k Direktivi (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (32). V nekaterih okoliščinah bi moral pojem končnih uporabnikov zajemati uporabnike, ki se običajno štejejo za poslovne uporabnike, vendar v danih razmerah jedrnih platformnih storitev ne uporabljajo za zagotavljanje blaga ali storitev drugim končnim uporabnikom, na primer podjetja, ki za lastne namene uporabljajo storitve računalništva v oblaku.

| (13) | Zlasti spletne posredniške storitve, spletni iskalniki, operacijski sistemi,
  na primer na pametnih napravah, internetu stvari ali vdelanih digitalnih storitvah v vozilih,
  spletne storitve družbenega mreženja, platformne storitve platform za souporabo videov, medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, storitve računalništva v oblaku
  , storitve virtualnega pomočnika, spletni brskalniki, povezana televizija
  in storitve spletnega oglaševanja lahko vplivajo na veliko število končnih uporabnikov in podjetij, kar vključuje tveganje nepoštenih poslovnih praks. Zato bi jih bilo treba vključiti v opredelitev jedrnih platformnih storitev in zato spadajo na področje uporabe te uredbe. Spletne posredniške storitve se lahko uporabljajo tudi na področju finančnih storitev in lahko posredujejo ali se uporabljajo za zagotavljanje takih storitev, ki so neizčrpno navedene v Prilogi II k Direktivi (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (32). V nekaterih okoliščinah bi moral pojem končnih uporabnikov zajemati uporabnike, ki se običajno štejejo za poslovne uporabnike, vendar v danih razmerah jedrnih platformnih storitev ne uporabljajo za zagotavljanje blaga ali storitev drugim končnim uporabnikom, na primer podjetja, ki za lastne namene uporabljajo storitve računalništva v oblaku. |
| --- | --- |

(13)

Zlasti spletne posredniške storitve, spletni iskalniki, operacijski sistemi,
  na primer na pametnih napravah, internetu stvari ali vdelanih digitalnih storitvah v vozilih,
  spletne storitve družbenega mreženja, platformne storitve platform za souporabo videov, medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, storitve računalništva v oblaku
  , storitve virtualnega pomočnika, spletni brskalniki, povezana televizija
  in storitve spletnega oglaševanja lahko vplivajo na veliko število končnih uporabnikov in podjetij, kar vključuje tveganje nepoštenih poslovnih praks. Zato bi jih bilo treba vključiti v opredelitev jedrnih platformnih storitev in zato spadajo na področje uporabe te uredbe. Spletne posredniške storitve se lahko uporabljajo tudi na področju finančnih storitev in lahko posredujejo ali se uporabljajo za zagotavljanje takih storitev, ki so neizčrpno navedene v Prilogi II k Direktivi (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (32). V nekaterih okoliščinah bi moral pojem končnih uporabnikov zajemati uporabnike, ki se običajno štejejo za poslovne uporabnike, vendar v danih razmerah jedrnih platformnih storitev ne uporabljajo za zagotavljanje blaga ali storitev drugim končnim uporabnikom, na primer podjetja, ki za lastne namene uporabljajo storitve računalništva v oblaku.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Vratarji lahko skupaj z jedrnimi platformnimi storitvami zagotavljajo številne druge pomožne storitve, kot so storitve identifikacije
  ali
  plačilne storitve
  in
  tehnične storitve, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev. Ker vratarji portfelj svojih storitev pogosto zagotavljajo kot del celovitega ekosistema, do katerega tretji ponudniki takih pomožnih storitev nimajo dostopa, vsaj ne pod enakimi pogoji, in lahko kot pogoj za dostop do jedrnih platformnih storitev določijo uporabo ene ali več pomožnih storitev, imajo verjetno večjo zmožnost in spodbudo, da svojo moč vratarja prenesejo s svojih jedrnih platformnih storitev in jo izkoristijo pri teh pomožnih storitvah, kar negativno vpliva na izbiro in tekmovalnost teh storitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Vratarji lahko skupaj z jedrnimi platformnimi storitvami zagotavljajo številne druge pomožne storitve, kot so storitve identifikacije
  ali
  plačilne storitve
  in
  tehnične storitve, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev. Ker vratarji portfelj svojih storitev pogosto zagotavljajo kot del celovitega ekosistema, do katerega tretji ponudniki takih pomožnih storitev nimajo dostopa, vsaj ne pod enakimi pogoji, in lahko kot pogoj za dostop do jedrnih platformnih storitev določijo uporabo ene ali več pomožnih storitev, imajo verjetno večjo zmožnost in spodbudo, da svojo moč vratarja prenesejo s svojih jedrnih platformnih storitev in jo izkoristijo pri teh pomožnih storitvah, kar negativno vpliva na izbiro in tekmovalnost teh storitev.

| (14) | Vratarji lahko skupaj z jedrnimi platformnimi storitvami zagotavljajo številne druge pomožne storitve, kot so storitve identifikacije, plačilne storitve, tehnične storitve, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev
  , ali sisteme plačevanja v aplikaciji
  . Ker vratarji portfelj svojih storitev pogosto zagotavljajo kot del celovitega ekosistema, do katerega tretji ponudniki takih pomožnih storitev nimajo dostopa, vsaj ne pod enakimi pogoji, in lahko kot pogoj za dostop do jedrnih platformnih storitev določijo uporabo ene ali več pomožnih storitev, imajo verjetno večjo zmožnost in spodbudo, da svojo moč vratarja prenesejo s svojih jedrnih platformnih storitev in jo izkoristijo pri teh pomožnih storitvah, kar negativno vpliva na izbiro in tekmovalnost teh storitev. |
| --- | --- |

(14)

Vratarji lahko skupaj z jedrnimi platformnimi storitvami zagotavljajo številne druge pomožne storitve, kot so storitve identifikacije, plačilne storitve, tehnične storitve, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev
  , ali sisteme plačevanja v aplikaciji
  . Ker vratarji portfelj svojih storitev pogosto zagotavljajo kot del celovitega ekosistema, do katerega tretji ponudniki takih pomožnih storitev nimajo dostopa, vsaj ne pod enakimi pogoji, in lahko kot pogoj za dostop do jedrnih platformnih storitev določijo uporabo ene ali več pomožnih storitev, imajo verjetno večjo zmožnost in spodbudo, da svojo moč vratarja prenesejo s svojih jedrnih platformnih storitev in jo izkoristijo pri teh pomožnih storitvah, kar negativno vpliva na izbiro in tekmovalnost teh storitev.

Sprememba 244

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Vratarji lahko opravljajo tudi druge pomožne storitve, na primer dejavnosti maloprodaje ali distribucije, ki so namenjene končnim uporabnikom hkrati z jedrnimi platformnimi storitvami. Pomožne storitve so lahko konkurenca poslovnim uporabnikom jedrne platformne storitve in znatno prispevajo k neravnovesju na nekem trgu ter nazadnje nepravično povečajo moč vratarja, tudi v zvezi z njegovimi poslovnimi partnerji, kot so dobavitelji blaga ali storitev, ki so od te pomožne storitve odvisni. Da bi vratarjem preprečili nepravično izkoriščanje prenosa moči z izvajanjem vzporednih storitev, bi morale tudi za pomožne storitve veljati obveznosti, ki se uporabljajo za jedrne platformne storitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Vratarji lahko opravljajo tudi druge pomožne storitve, na primer dejavnosti maloprodaje ali distribucije, ki so namenjene končnim uporabnikom hkrati z jedrnimi platformnimi storitvami. Pomožne storitve so lahko konkurenca poslovnim uporabnikom jedrne platformne storitve in znatno prispevajo k neravnovesju na nekem trgu ter nazadnje nepravično povečajo moč vratarja, tudi v zvezi z njegovimi poslovnimi partnerji, kot so dobavitelji blaga ali storitev, ki so od te pomožne storitve odvisni. Da bi vratarjem preprečili nepravično izkoriščanje prenosa moči z izvajanjem vzporednih storitev, bi morale tudi za pomožne storitve veljati obveznosti, ki se uporabljajo za jedrne platformne storitve.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | Zelo veliko število poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od jedrne platformne storitve, da bi lahko dosegli zelo veliko število
  mesečno aktivnih
  končnih uporabnikov, ponudniku zadevne storitve omogoča, da v svojo korist vpliva na operacije znatnega dela poslovnih uporabnikov, in načeloma kaže, da ponudnik deluje kot pomembna vstopna točka. Ustrezni zadevni ravni navedenih števil bi bilo treba določiti tako, da bi v zvezi s končnimi uporabniki predstavljali znaten delež celotne populacije Unije, pri določitvi praga za poslovne uporabnike pa celotno populacijo podjetij, ki uporabljajo platforme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(20)

Zelo veliko število poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od jedrne platformne storitve, da bi lahko dosegli zelo veliko število
  mesečno aktivnih
  končnih uporabnikov, ponudniku zadevne storitve omogoča, da v svojo korist vpliva na operacije znatnega dela poslovnih uporabnikov, in načeloma kaže, da ponudnik deluje kot pomembna vstopna točka. Ustrezni zadevni ravni navedenih števil bi bilo treba določiti tako, da bi v zvezi s končnimi uporabniki predstavljali znaten delež celotne populacije Unije, pri določitvi praga za poslovne uporabnike pa celotno populacijo podjetij, ki uporabljajo platforme.

| (20) | Zelo veliko število poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od jedrne platformne storitve, da bi lahko dosegli zelo veliko število
  mesečnih
  končnih uporabnikov, ponudniku zadevne storitve omogoča, da v svojo korist vpliva na operacije znatnega dela poslovnih uporabnikov, in načeloma kaže, da ponudnik deluje kot pomembna vstopna točka. Ustrezni zadevni ravni navedenih števil bi bilo treba določiti tako, da bi v zvezi s končnimi uporabniki predstavljali znaten delež celotne populacije Unije, pri določitvi praga za poslovne uporabnike pa celotno populacijo podjetij, ki uporabljajo platforme. |
| --- | --- |

(20)

Zelo veliko število poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od jedrne platformne storitve, da bi lahko dosegli zelo veliko število
  mesečnih
  končnih uporabnikov, ponudniku zadevne storitve omogoča, da v svojo korist vpliva na operacije znatnega dela poslovnih uporabnikov, in načeloma kaže, da ponudnik deluje kot pomembna vstopna točka. Ustrezni zadevni ravni navedenih števil bi bilo treba določiti tako, da bi v zvezi s končnimi uporabniki predstavljali znaten delež celotne populacije Unije, pri določitvi praga za poslovne uporabnike pa celotno populacijo podjetij, ki uporabljajo platforme.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Do utrjenega in trajnega položaja ponudnika pri izvajanju operacij ali predvidljivosti doseganja takega položaja v prihodnosti pride zlasti, kadar je tekmovalnost položaja ponudnika jedrne platformne storitve omejena. Taka situacija je verjetna, kadar ponudnik vsaj tri leta zagotavlja jedrno platformno storitev zelo velikemu številu poslovnih in končnih uporabnikov v vsaj treh državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Do utrjenega in trajnega položaja ponudnika pri izvajanju operacij ali predvidljivosti doseganja takega položaja v prihodnosti pride zlasti, kadar je tekmovalnost položaja ponudnika jedrne platformne storitve omejena. Taka situacija je verjetna, kadar ponudnik vsaj tri leta zagotavlja jedrno platformno storitev zelo velikemu številu poslovnih in končnih uporabnikov v vsaj treh državah članicah.

| (21) | Do utrjenega in trajnega položaja ponudnika pri izvajanju operacij ali predvidljivosti doseganja takega položaja v prihodnosti pride zlasti, kadar je tekmovalnost položaja ponudnika jedrne platformne storitve omejena. Taka situacija je verjetna, kadar ponudnik vsaj tri leta zagotavlja jedrno platformno storitev zelo velikemu številu poslovnih in končnih uporabnikov v vsaj treh državah članicah.
  Seznam kazalnikov, ki jih morajo ponudniki jedrnih platformnih storitev uporabljati pri merjenju mesečnih končnih uporabnikov in letnih poslovnih uporabnikov, bi moral biti vključen v Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(21)

Do utrjenega in trajnega položaja ponudnika pri izvajanju operacij ali predvidljivosti doseganja takega položaja v prihodnosti pride zlasti, kadar je tekmovalnost položaja ponudnika jedrne platformne storitve omejena. Taka situacija je verjetna, kadar ponudnik vsaj tri leta zagotavlja jedrno platformno storitev zelo velikemu številu poslovnih in končnih uporabnikov v vsaj treh državah članicah.
  Seznam kazalnikov, ki jih morajo ponudniki jedrnih platformnih storitev uporabljati pri merjenju mesečnih končnih uporabnikov in letnih poslovnih uporabnikov, bi moral biti vključen v Prilogo k tej uredbi.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Na te mejne vrednosti lahko vplivata tržni in tehnološki razvoj. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bi določila metodologijo za ugotavljanje, ali so kvantitativni pragovi doseženi, ter po potrebi za redno prilagajanje metodologije tržnemu in tehnološkemu razvoju. To je zlasti pomembno za prag, ki se nanaša na tržno kapitalizacijo, ki bi jo bilo treba indeksirati v ustreznih časovnih presledkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Na te mejne vrednosti lahko vplivata tržni in tehnološki razvoj. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bi določila metodologijo za ugotavljanje, ali so kvantitativni pragovi doseženi, ter po potrebi za redno prilagajanje metodologije tržnemu in tehnološkemu razvoju. To je zlasti pomembno za prag, ki se nanaša na tržno kapitalizacijo, ki bi jo bilo treba indeksirati v ustreznih časovnih presledkih.

| (22) | Na te mejne vrednosti lahko vplivata tržni in tehnološki razvoj. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bi določila metodologijo za ugotavljanje, ali so kvantitativni pragovi doseženi,
  in posodabljanje seznama kazalnikov, določenih v Prilogi k tej uredbi
  , ter po potrebi za redno prilagajanje metodologije tržnemu in tehnološkemu razvoju. To je zlasti pomembno za prag, ki se nanaša na tržno kapitalizacijo, ki bi jo bilo treba indeksirati v ustreznih časovnih presledkih. |
| --- | --- |

(22)

Na te mejne vrednosti lahko vplivata tržni in tehnološki razvoj. Zato bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov, s katerimi bi določila metodologijo za ugotavljanje, ali so kvantitativni pragovi doseženi,
  in posodabljanje seznama kazalnikov, določenih v Prilogi k tej uredbi
  , ter po potrebi za redno prilagajanje metodologije tržnemu in tehnološkemu razvoju. To je zlasti pomembno za prag, ki se nanaša na tržno kapitalizacijo, ki bi jo bilo treba indeksirati v ustreznih časovnih presledkih.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Ponudniki jedrnih platformnih storitev
  , ki dosegajo kvantitativne mejne vrednosti
  ,
  vendar lahko z ustrezno utemeljenimi argumenti dokažejo, da v razmerah
  , v katerih zagotavljajo zadevno jedrno platformno storitev, ne izpolnjujejo objektivnih zahtev za vlogo vratarja
  , ne
  bi
  smeli biti neposredno imenovani kot taki, ampak šele po nadaljnji preiskavi.
  Za predložitev dokazov, da se domneva na podlagi doseganja kvantitativnih mejnih vrednosti ne bi smela uporabiti za določenega ponudnika, bi moral biti odgovoren zadevni ponudnik.
  Komisija
  bi
  morala pri oceni upoštevati le elemente
  ,
  neposredno povezane z zahtevami glede vloge vratarja, in sicer, ali gre za pomembno vstopno točko
  ,
  ki jo upravlja
  ponudnik
  z velikim vplivom na notranji trg ter dejanskim ali predvidenim utrjenim in trajnim položajem. Utemeljitve iz gospodarskih razlogov
  ,
  s katerimi naj bi se dokazala učinkovitost
  , ki
  izhaja iz posebne vrste ravnanja ponudnika jedrnih platformnih storitev, bi bilo treba zavrniti
  ,
  saj niso upoštevne za imenovanje vratarja.
  Komisiji bi bilo treba omogočiti, da sprejme sklep na podlagi kvantitativnih mejnih vrednosti, kadar ponudnik znatno ovira preiskavo, tako da ne upošteva preiskovalnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Ponudniki jedrnih platformnih storitev
  , ki dosegajo kvantitativne mejne vrednosti
  ,
  vendar lahko z ustrezno utemeljenimi argumenti dokažejo, da v razmerah
  , v katerih zagotavljajo zadevno jedrno platformno storitev, ne izpolnjujejo objektivnih zahtev za vlogo vratarja
  , ne
  bi
  smeli biti neposredno imenovani kot taki, ampak šele po nadaljnji preiskavi.
  Za predložitev dokazov, da se domneva na podlagi doseganja kvantitativnih mejnih vrednosti ne bi smela uporabiti za določenega ponudnika, bi moral biti odgovoren zadevni ponudnik.
  Komisija
  bi
  morala pri oceni upoštevati le elemente
  ,
  neposredno povezane z zahtevami glede vloge vratarja, in sicer, ali gre za pomembno vstopno točko
  ,
  ki jo upravlja
  ponudnik
  z velikim vplivom na notranji trg ter dejanskim ali predvidenim utrjenim in trajnim položajem. Utemeljitve iz gospodarskih razlogov
  ,
  s katerimi naj bi se dokazala učinkovitost
  , ki
  izhaja iz posebne vrste ravnanja ponudnika jedrnih platformnih storitev, bi bilo treba zavrniti
  ,
  saj niso upoštevne za imenovanje vratarja.
  Komisiji bi bilo treba omogočiti, da sprejme sklep na podlagi kvantitativnih mejnih vrednosti, kadar ponudnik znatno ovira preiskavo, tako da ne upošteva preiskovalnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija.

| (23) | Ponudniki jedrnih platformnih storitev
  bi morali biti sposobni dokazati
  ,
  da kljub doseganju kvantitativnih mejnih vrednosti zaradi izjemnih razmer
  , v katerih zagotavljajo zadevno jedrno platformno storitev, ne izpolnjujejo objektivnih zahtev za vlogo vratarja
  ; to naj
  bi
  veljajo samo v primeru, ko lahko predložijo dovolj prepričljivih argumentov za to.
  Za predložitev
  prepričljivih
  dokazov, da se domneva na podlagi doseganja kvantitativnih mejnih vrednosti ne bi smela uporabiti za določenega ponudnika, bi moral biti odgovoren zadevni ponudnik. Komisiji bi bilo treba omogočiti, da sprejme sklep na podlagi kvantitativnih mejnih vrednosti
  in razpoložljivih dejstev
  , kadar ponudnik znatno ovira preiskavo, tako da ne upošteva preiskovalnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija.
  Za izboljšanje preglednosti trga lahko Komisija zahteva, da predložene informacije v zvezi s poslovnimi in končnimi uporabniki preverijo tretji ponudniki merjenja občinstva, ki so usposobljeni za zagotavljanje takih storitev v skladu s tržnimi standardi in kodeksi ravnanja, ki se uporabljajo v Uniji. |
| --- | --- |

(23)

Ponudniki jedrnih platformnih storitev
  bi morali biti sposobni dokazati
  ,
  da kljub doseganju kvantitativnih mejnih vrednosti zaradi izjemnih razmer
  , v katerih zagotavljajo zadevno jedrno platformno storitev, ne izpolnjujejo objektivnih zahtev za vlogo vratarja
  ; to naj
  bi
  veljajo samo v primeru, ko lahko predložijo dovolj prepričljivih argumentov za to.
  Za predložitev
  prepričljivih
  dokazov, da se domneva na podlagi doseganja kvantitativnih mejnih vrednosti ne bi smela uporabiti za določenega ponudnika, bi moral biti odgovoren zadevni ponudnik. Komisiji bi bilo treba omogočiti, da sprejme sklep na podlagi kvantitativnih mejnih vrednosti
  in razpoložljivih dejstev
  , kadar ponudnik znatno ovira preiskavo, tako da ne upošteva preiskovalnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija.
  Za izboljšanje preglednosti trga lahko Komisija zahteva, da predložene informacije v zvezi s poslovnimi in končnimi uporabniki preverijo tretji ponudniki merjenja občinstva, ki so usposobljeni za zagotavljanje takih storitev v skladu s tržnimi standardi in kodeksi ravnanja, ki se uporabljajo v Uniji.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Imenovani vratarji bi morali v zvezi z vsako jedrno platformno storitvijo, navedeno v zadevnem sklepu o imenovanju, izpolnjevati obveznosti iz te uredbe. Obvezna pravila bi se morala uporabljati ob upoštevanju konglomeratnega položaja vratarjev, če je primerno. Poleg tega bi morali biti izvedbeni ukrepi, ki jih lahko Komisija s sklepom naloži vratarju
  po regulativnem dialogu
  , učinkovito zasnovani ob upoštevanju značilnosti jedrnih platformnih storitev in možnih tveganj izogibanja ukrepom ter v skladu z načelom sorazmernosti in temeljnimi pravicami zadevnih podjetij, pa tudi temeljnimi pravicami tretjih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Imenovani vratarji bi morali v zvezi z vsako jedrno platformno storitvijo, navedeno v zadevnem sklepu o imenovanju, izpolnjevati obveznosti iz te uredbe. Obvezna pravila bi se morala uporabljati ob upoštevanju konglomeratnega položaja vratarjev, če je primerno. Poleg tega bi morali biti izvedbeni ukrepi, ki jih lahko Komisija s sklepom naloži vratarju
  po regulativnem dialogu
  , učinkovito zasnovani ob upoštevanju značilnosti jedrnih platformnih storitev in možnih tveganj izogibanja ukrepom ter v skladu z načelom sorazmernosti in temeljnimi pravicami zadevnih podjetij, pa tudi temeljnimi pravicami tretjih oseb.

| (29) | Imenovani vratarji bi morali v zvezi z vsako jedrno platformno storitvijo, navedeno v zadevnem sklepu o imenovanju, izpolnjevati obveznosti iz te uredbe. Obvezna pravila bi se morala uporabljati ob upoštevanju konglomeratnega položaja vratarjev, če je primerno. Poleg tega bi morali biti izvedbeni ukrepi, ki jih lahko Komisija s sklepom naloži vratarju, učinkovito zasnovani ob upoštevanju značilnosti jedrnih platformnih storitev in možnih tveganj izogibanja ukrepom ter v skladu z načelom sorazmernosti in temeljnimi pravicami zadevnih podjetij, pa tudi temeljnimi pravicami tretjih oseb. |
| --- | --- |

(29)

Imenovani vratarji bi morali v zvezi z vsako jedrno platformno storitvijo, navedeno v zadevnem sklepu o imenovanju, izpolnjevati obveznosti iz te uredbe. Obvezna pravila bi se morala uporabljati ob upoštevanju konglomeratnega položaja vratarjev, če je primerno. Poleg tega bi morali biti izvedbeni ukrepi, ki jih lahko Komisija s sklepom naloži vratarju, učinkovito zasnovani ob upoštevanju značilnosti jedrnih platformnih storitev in možnih tveganj izogibanja ukrepom ter v skladu z načelom sorazmernosti in temeljnimi pravicami zadevnih podjetij, pa tudi temeljnimi pravicami tretjih oseb.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Zaradi zelo hitro spreminjajoče se in zapletene tehnološke narave jedrnih platformnih storitev je potrebno redno pregledovanje statusa vratarjev, tudi tistih, ki bodo v bližnji prihodnosti predvidoma imeli utrjen in trajen položaj pri izvajanju svojih operacij. Da bi se vsem udeležencem na trgu, tudi vratarjem, zagotovila potrebna gotovost glede veljavnih pravnih obveznosti, je treba določiti rok za te redne preglede. Pomembno je tudi, da se ti pregledi izvajajo redno in vsaj
  vsaki dve leti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Zaradi zelo hitro spreminjajoče se in zapletene tehnološke narave jedrnih platformnih storitev je potrebno redno pregledovanje statusa vratarjev, tudi tistih, ki bodo v bližnji prihodnosti predvidoma imeli utrjen in trajen položaj pri izvajanju svojih operacij. Da bi se vsem udeležencem na trgu, tudi vratarjem, zagotovila potrebna gotovost glede veljavnih pravnih obveznosti, je treba določiti rok za te redne preglede. Pomembno je tudi, da se ti pregledi izvajajo redno in vsaj
  vsaki dve leti
  .

| (30) | Zaradi zelo hitro spreminjajoče se in zapletene tehnološke narave jedrnih platformnih storitev je potrebno redno pregledovanje statusa vratarjev, tudi tistih, ki bodo v bližnji prihodnosti predvidoma imeli utrjen in trajen položaj pri izvajanju svojih operacij. Da bi se vsem udeležencem na trgu, tudi vratarjem, zagotovila potrebna gotovost glede veljavnih pravnih obveznosti, je treba določiti rok za te redne preglede. Pomembno je tudi, da se ti pregledi izvajajo redno in vsaj
  vsako leto
  . |
| --- | --- |

(30)

Zaradi zelo hitro spreminjajoče se in zapletene tehnološke narave jedrnih platformnih storitev je potrebno redno pregledovanje statusa vratarjev, tudi tistih, ki bodo v bližnji prihodnosti predvidoma imeli utrjen in trajen položaj pri izvajanju svojih operacij. Da bi se vsem udeležencem na trgu, tudi vratarjem, zagotovila potrebna gotovost glede veljavnih pravnih obveznosti, je treba določiti rok za te redne preglede. Pomembno je tudi, da se ti pregledi izvajajo redno in vsaj
  vsako leto
  .

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | Da bi se zagotovila učinkovitost pregledovanja statusa vratarjev in možnost prilagoditve seznama jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar, bi morali vratarji obveščati Komisijo o vseh svojih nameravanih in opravljenih pridobitvah drugih ponudnikov jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju. Te informacije bi bile koristne ne le za namene navedenega pregledovanja statusa posameznih vratarjev, ampak bodo tudi zagotovile informacije, ki so ključne za spremljanje širših trendov tekmovalnosti v digitalnem sektorju in bi jih zato lahko bilo koristno preučiti v okviru tržnih preiskav, predvidenih v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

Da bi se zagotovila učinkovitost pregledovanja statusa vratarjev in možnost prilagoditve seznama jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar, bi morali vratarji obveščati Komisijo o vseh svojih nameravanih in opravljenih pridobitvah drugih ponudnikov jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju. Te informacije bi bile koristne ne le za namene navedenega pregledovanja statusa posameznih vratarjev, ampak bodo tudi zagotovile informacije, ki so ključne za spremljanje širših trendov tekmovalnosti v digitalnem sektorju in bi jih zato lahko bilo koristno preučiti v okviru tržnih preiskav, predvidenih v tej uredbi.

| (31) | Da bi se zagotovila učinkovitost pregledovanja statusa vratarjev in možnost prilagoditve seznama jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar, bi morali vratarji obveščati Komisijo o vseh svojih nameravanih in opravljenih pridobitvah drugih ponudnikov jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju. Te informacije bi bile koristne ne le za namene navedenega pregledovanja statusa posameznih vratarjev, ampak bodo tudi zagotovile informacije, ki so ključne za spremljanje širših trendov tekmovalnosti v digitalnem sektorju in bi jih zato lahko bilo koristno preučiti v okviru tržnih preiskav, predvidenih v tej uredbi.
  Komisija bi morala o takih uradnih obvestilih obvestiti pristojne nacionalne organe. Zbrane informacije se lahko uporabijo za sprožitev sistema napotitve iz člena 22 Uredbe (ES) št. 139/2004. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se zagotovila učinkovitost pregledovanja statusa vratarjev in možnost prilagoditve seznama jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar, bi morali vratarji obveščati Komisijo o vseh svojih nameravanih in opravljenih pridobitvah drugih ponudnikov jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju. Te informacije bi bile koristne ne le za namene navedenega pregledovanja statusa posameznih vratarjev, ampak bodo tudi zagotovile informacije, ki so ključne za spremljanje širših trendov tekmovalnosti v digitalnem sektorju in bi jih zato lahko bilo koristno preučiti v okviru tržnih preiskav, predvidenih v tej uredbi.
  Komisija bi morala o takih uradnih obvestilih obvestiti pristojne nacionalne organe. Zbrane informacije se lahko uporabijo za sprožitev sistema napotitve iz člena 22 Uredbe (ES) št. 139/2004.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (32) | Da bi se zaščitili pravičnost in tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji, je treba jasno in nedvoumno določiti sklop harmoniziranih obveznosti, ki se nanašajo na navedene storitve. Taka pravila so potrebna za obravnavanje tveganja škodljivih učinkov nepoštenih praks vratarjev v korist poslovnega okolja, povezanega z zadevnimi storitvami, v korist uporabnikov in nazadnje družbe kot celote. Glede na hitro razvijajočo se in dinamično naravo digitalnih trgov ter znatno gospodarsko moč vratarjev je pomembno, da se te obveznosti izvajajo učinkovito in tako, da se jim vratarji ne izogibajo. V ta namen bi se morale zadevne obveznosti uporabljati za vsako
  prakso
  vratarja ne glede na
  njeno
  obliko in ne glede na to, ali je pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave, kolikor
  praksa ustreza vrsti prakse
  ,
  za katero se
  uporablja
  ena od obveznosti iz te uredbe
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(32)

Da bi se zaščitili pravičnost in tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji, je treba jasno in nedvoumno določiti sklop harmoniziranih obveznosti, ki se nanašajo na navedene storitve. Taka pravila so potrebna za obravnavanje tveganja škodljivih učinkov nepoštenih praks vratarjev v korist poslovnega okolja, povezanega z zadevnimi storitvami, v korist uporabnikov in nazadnje družbe kot celote. Glede na hitro razvijajočo se in dinamično naravo digitalnih trgov ter znatno gospodarsko moč vratarjev je pomembno, da se te obveznosti izvajajo učinkovito in tako, da se jim vratarji ne izogibajo. V ta namen bi se morale zadevne obveznosti uporabljati za vsako
  prakso
  vratarja ne glede na
  njeno
  obliko in ne glede na to, ali je pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave, kolikor
  praksa ustreza vrsti prakse
  ,
  za katero se
  uporablja
  ena od obveznosti iz te uredbe
  .

| (32) | Da bi se zaščitili pravičnost in tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji, je treba jasno in nedvoumno določiti sklop harmoniziranih obveznosti, ki se nanašajo na navedene storitve. Taka pravila so potrebna za obravnavanje tveganja škodljivih učinkov nepoštenih praks vratarjev v korist poslovnega okolja, povezanega z zadevnimi storitvami, v korist uporabnikov in nazadnje družbe kot celote. Glede na hitro razvijajočo se in dinamično naravo digitalnih trgov ter znatno gospodarsko moč vratarjev je pomembno, da se te obveznosti izvajajo učinkovito in tako, da se jim vratarji ne izogibajo. V ta namen bi se morale zadevne obveznosti uporabljati za vsako
  ravnanje
  vratarja ne glede na
  njegovo
  obliko in ne glede na to, ali je pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave, kolikor
  bi lahko v praksi imelo enakovreden cilj ali učinek na prakso
  ,
  ki je prepovedana v uredbi. Tako ravnanje vključuje zasnovo, ki jo uporablja vratar, predstavitev odločitev končnih uporabnikov na nenevtralen način ali uporabo strukture, funkcije ali načina delovanja uporabniškega vmesnika ali njegovega dela za spodkopavanje ali omejevanje avtonomije, odločanja ali izbire uporabnika. |
| --- | --- |

(32)

Da bi se zaščitili pravičnost in tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji, je treba jasno in nedvoumno določiti sklop harmoniziranih obveznosti, ki se nanašajo na navedene storitve. Taka pravila so potrebna za obravnavanje tveganja škodljivih učinkov nepoštenih praks vratarjev v korist poslovnega okolja, povezanega z zadevnimi storitvami, v korist uporabnikov in nazadnje družbe kot celote. Glede na hitro razvijajočo se in dinamično naravo digitalnih trgov ter znatno gospodarsko moč vratarjev je pomembno, da se te obveznosti izvajajo učinkovito in tako, da se jim vratarji ne izogibajo. V ta namen bi se morale zadevne obveznosti uporabljati za vsako
  ravnanje
  vratarja ne glede na
  njegovo
  obliko in ne glede na to, ali je pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave, kolikor
  bi lahko v praksi imelo enakovreden cilj ali učinek na prakso
  ,
  ki je prepovedana v uredbi. Tako ravnanje vključuje zasnovo, ki jo uporablja vratar, predstavitev odločitev končnih uporabnikov na nenevtralen način ali uporabo strukture, funkcije ali načina delovanja uporabniškega vmesnika ali njegovega dela za spodkopavanje ali omejevanje avtonomije, odločanja ali izbire uporabnika.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Obveznosti iz te uredbe so omejene na tisto, kar je potrebno in utemeljeno za obravnavanje nepoštenosti ugotovljenih praks vratarjev ter zagotovitev tekmovalnosti v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, ki jih zagotavljajo vratarji. Zato bi morale obveznosti ustrezati praksam, ki se štejejo za nepoštene ob upoštevanju značilnosti digitalnega sektorja in v zvezi s katerimi so izkušnje, pridobljene na primer pri izvrševanju pravil EU o konkurenci, pokazale, da imajo še posebej negativen neposreden vpliv na poslovne in končne uporabnike. Poleg tega je treba zagotoviti možnost regulativnega dialoga z vratarji, da bi se prilagodile tiste obveznosti, pri katerih bodo za zagotovitev učinkovitosti in sorazmernosti verjetno potrebni posebni izvedbeni ukrepi. Obveznosti bi se lahko posodobile šele po temeljiti preiskavi narave in učinka določenih praks, za katere je bilo lahko
  po poglobljeni preiskavi
  na novo ugotovljeno, da so nepoštene ali da omejujejo tekmovalnost na enak način kot nepoštene prakse iz te uredbe, čeprav morda ne spadajo na področje uporabe sedanjega sklopa obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Obveznosti iz te uredbe so omejene na tisto, kar je potrebno in utemeljeno za obravnavanje nepoštenosti ugotovljenih praks vratarjev ter zagotovitev tekmovalnosti v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, ki jih zagotavljajo vratarji. Zato bi morale obveznosti ustrezati praksam, ki se štejejo za nepoštene ob upoštevanju značilnosti digitalnega sektorja in v zvezi s katerimi so izkušnje, pridobljene na primer pri izvrševanju pravil EU o konkurenci, pokazale, da imajo še posebej negativen neposreden vpliv na poslovne in končne uporabnike. Poleg tega je treba zagotoviti možnost regulativnega dialoga z vratarji, da bi se prilagodile tiste obveznosti, pri katerih bodo za zagotovitev učinkovitosti in sorazmernosti verjetno potrebni posebni izvedbeni ukrepi. Obveznosti bi se lahko posodobile šele po temeljiti preiskavi narave in učinka določenih praks, za katere je bilo lahko
  po poglobljeni preiskavi
  na novo ugotovljeno, da so nepoštene ali da omejujejo tekmovalnost na enak način kot nepoštene prakse iz te uredbe, čeprav morda ne spadajo na področje uporabe sedanjega sklopa obveznosti.

| (33) | Obveznosti iz te uredbe so omejene na tisto, kar je potrebno in utemeljeno za obravnavanje nepoštenosti ugotovljenih praks vratarjev ter zagotovitev tekmovalnosti v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, ki jih zagotavljajo vratarji. Zato bi morale obveznosti ustrezati praksam, ki se štejejo za nepoštene ob upoštevanju značilnosti digitalnega sektorja in v zvezi s katerimi so izkušnje, pridobljene na primer pri izvrševanju pravil EU o konkurenci, pokazale, da imajo še posebej negativen neposreden vpliv na poslovne in končne uporabnike.
  Pri obveznostih, določenih v uredbi, bi bilo treba upoštevati naravo jedrnih platformnih storitev, ki se zagotavljajo, pa tudi izbiro različnih poslovnih modelov.
  Poleg tega je treba zagotoviti možnost regulativnega dialoga z vratarji, da bi se prilagodile tiste obveznosti, pri katerih bodo za zagotovitev učinkovitosti in sorazmernosti verjetno potrebni posebni izvedbeni ukrepi. Obveznosti bi se lahko posodobile šele po temeljiti preiskavi narave in učinka določenih praks, za katere je bilo lahko na novo ugotovljeno, da so nepoštene ali da omejujejo tekmovalnost na enak način kot nepoštene prakse iz te uredbe, čeprav morda ne spadajo na področje uporabe sedanjega sklopa obveznosti. |
| --- | --- |

(33)

Obveznosti iz te uredbe so omejene na tisto, kar je potrebno in utemeljeno za obravnavanje nepoštenosti ugotovljenih praks vratarjev ter zagotovitev tekmovalnosti v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, ki jih zagotavljajo vratarji. Zato bi morale obveznosti ustrezati praksam, ki se štejejo za nepoštene ob upoštevanju značilnosti digitalnega sektorja in v zvezi s katerimi so izkušnje, pridobljene na primer pri izvrševanju pravil EU o konkurenci, pokazale, da imajo še posebej negativen neposreden vpliv na poslovne in končne uporabnike.
  Pri obveznostih, določenih v uredbi, bi bilo treba upoštevati naravo jedrnih platformnih storitev, ki se zagotavljajo, pa tudi izbiro različnih poslovnih modelov.
  Poleg tega je treba zagotoviti možnost regulativnega dialoga z vratarji, da bi se prilagodile tiste obveznosti, pri katerih bodo za zagotovitev učinkovitosti in sorazmernosti verjetno potrebni posebni izvedbeni ukrepi. Obveznosti bi se lahko posodobile šele po temeljiti preiskavi narave in učinka določenih praks, za katere je bilo lahko na novo ugotovljeno, da so nepoštene ali da omejujejo tekmovalnost na enak način kot nepoštene prakse iz te uredbe, čeprav morda ne spadajo na področje uporabe sedanjega sklopa obveznosti.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (36) | Kombiniranje podatkov o končnih uporabnikih iz različnih virov ali vpisovanje uporabnikov k različnim storitvam, ki jih zagotavljajo vratarji, daje vratarjem morebitne prednosti v smislu zbiranja podatkov in tako ustvarja ovire za vstop. Za zagotovitev, da vratarji ne ogrožajo nepravično tekmovalnosti jedrnih platformnih storitev, bi morali svojim končnim uporabnikom dati na voljo manj personalizirano alternativo in jim tako omogočiti, da se svobodno odločijo za vključitev v take poslovne prakse. Ta možnost bi morala vključevati vse možne vire osebnih podatkov, vključno z lastnimi storitvami vratarja in spletišči tretjih oseb, ter bi jo bilo treba proaktivno ter nedvoumno, jasno in preprosto predstaviti končnemu uporabniku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36)

Kombiniranje podatkov o končnih uporabnikih iz različnih virov ali vpisovanje uporabnikov k različnim storitvam, ki jih zagotavljajo vratarji, daje vratarjem morebitne prednosti v smislu zbiranja podatkov in tako ustvarja ovire za vstop. Za zagotovitev, da vratarji ne ogrožajo nepravično tekmovalnosti jedrnih platformnih storitev, bi morali svojim končnim uporabnikom dati na voljo manj personalizirano alternativo in jim tako omogočiti, da se svobodno odločijo za vključitev v take poslovne prakse. Ta možnost bi morala vključevati vse možne vire osebnih podatkov, vključno z lastnimi storitvami vratarja in spletišči tretjih oseb, ter bi jo bilo treba proaktivno ter nedvoumno, jasno in preprosto predstaviti končnemu uporabniku.

| (36) | Kombiniranje podatkov o končnih uporabnikih iz različnih virov ali vpisovanje uporabnikov k različnim storitvam, ki jih zagotavljajo vratarji, daje vratarjem morebitne prednosti v smislu zbiranja podatkov in tako ustvarja ovire za vstop. Za zagotovitev, da vratarji ne ogrožajo nepravično tekmovalnosti jedrnih platformnih storitev, bi morali svojim končnim uporabnikom dati na voljo manj personalizirano
  , toda enakovredno
  alternativo in jim tako omogočiti, da se svobodno odločijo za vključitev v take poslovne prakse
  . Manj personalizirana alternativa ne sme biti drugačna ali slabše kakovosti kot storitve za končne uporabnike, ki privolijo v to, da se njihovi osebni podatki združijo
  . Ta možnost bi morala vključevati vse možne vire osebnih podatkov, vključno z lastnimi storitvami vratarja in spletišči tretjih oseb, ter bi jo bilo treba proaktivno ter nedvoumno, jasno in preprosto predstaviti končnemu uporabniku. |
| --- | --- |

(36)

Kombiniranje podatkov o končnih uporabnikih iz različnih virov ali vpisovanje uporabnikov k različnim storitvam, ki jih zagotavljajo vratarji, daje vratarjem morebitne prednosti v smislu zbiranja podatkov in tako ustvarja ovire za vstop. Za zagotovitev, da vratarji ne ogrožajo nepravično tekmovalnosti jedrnih platformnih storitev, bi morali svojim končnim uporabnikom dati na voljo manj personalizirano
  , toda enakovredno
  alternativo in jim tako omogočiti, da se svobodno odločijo za vključitev v take poslovne prakse
  . Manj personalizirana alternativa ne sme biti drugačna ali slabše kakovosti kot storitve za končne uporabnike, ki privolijo v to, da se njihovi osebni podatki združijo
  . Ta možnost bi morala vključevati vse možne vire osebnih podatkov, vključno z lastnimi storitvami vratarja in spletišči tretjih oseb, ter bi jo bilo treba proaktivno ter nedvoumno, jasno in preprosto predstaviti končnemu uporabniku.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36a) | Mladoletniki si zaslužijo posebno varstvo njihovih osebnih podatkov, zlasti glede uporabe za namene trženja ali ustvarjanja osebnostnih ali uporabniških profilov in zbiranja osebnih podatkov. Zato se osebni podatki mladoletnikov, ki jih na podlagi odstavka 1 zberejo ali drugače ustvarijo vratarji, ne bi smeli obdelovati v komercialne namene, kot so neposredno trženje, profiliranje in vedenjsko usmerjeno oglaševanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36a)

Mladoletniki si zaslužijo posebno varstvo njihovih osebnih podatkov, zlasti glede uporabe za namene trženja ali ustvarjanja osebnostnih ali uporabniških profilov in zbiranja osebnih podatkov. Zato se osebni podatki mladoletnikov, ki jih na podlagi odstavka 1 zberejo ali drugače ustvarijo vratarji, ne bi smeli obdelovati v komercialne namene, kot so neposredno trženje, profiliranje in vedenjsko usmerjeno oglaševanje.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (36b) | Da se zagotovi poštena izbira končnega uporabnika, zavrnitev soglasja ne bi smela biti težja kot dajanje soglasja. Poleg tega bi morala biti za zaščito pravic in svoboščin končnih uporabnikov obdelava osebnih podatkov za namene oglaševanja skladna z zahtevami glede najmanjšega obsega podatkov iz člena 5(1)(c) Uredbe (EU) 2016/679. Obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter podatkov v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo posameznika bi morala biti tudi strogo omejena in zanjo bi morali veljati ustrezni zaščitni ukrepi iz člena 9 Uredbe (EU) 2016/679. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(36b)

Da se zagotovi poštena izbira končnega uporabnika, zavrnitev soglasja ne bi smela biti težja kot dajanje soglasja. Poleg tega bi morala biti za zaščito pravic in svoboščin končnih uporabnikov obdelava osebnih podatkov za namene oglaševanja skladna z zahtevami glede najmanjšega obsega podatkov iz člena 5(1)(c) Uredbe (EU) 2016/679. Obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali etnično poreklo, politično mnenje, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ter podatkov v zvezi z zdravjem ali spolnim življenjem ali spolno usmerjenostjo posameznika bi morala biti tudi strogo omejena in zanjo bi morali veljati ustrezni zaščitni ukrepi iz člena 9 Uredbe (EU) 2016/679.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Vratarji lahko zaradi svojega položaja v nekaterih primerih omejijo zmožnost poslovnih uporabnikov svojih spletnih posredniških storitev, da končnim uporabnikom ponujajo blago ali storitve pod ugodnejšimi pogoji, vključno s ceno, preko drugih spletnih posredniških storitev. Take omejitve odvračajo poslovne uporabnike vratarjev od uporabe alternativnih spletnih posredniških storitev, kar omejuje tekmovalnost med platformami, to pa omejuje izbiro alternativnih spletnih posredniških kanalov za končne uporabnike. Za zagotovitev, da lahko poslovni uporabniki spletnih posredniških storitev vratarjev svobodno izbirajo alternativne spletne posredniške storitve in določajo različne pogoje, pod katerimi ponujajo svoje proizvode ali storitve končnim uporabnikom, se vratarjem ne bi smelo dovoliti, da poslovne uporabnike omejujejo pri določanju različnih poslovnih pogojev, vključno s ceno. Ta prepoved bi se morala uporabljati za vsak ukrep z enakovrednim učinkom, na primer zvišanje višine provizije ali umik ponudb poslovnih uporabnikov s seznama. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Vratarji lahko zaradi svojega položaja v nekaterih primerih omejijo zmožnost poslovnih uporabnikov svojih spletnih posredniških storitev, da končnim uporabnikom ponujajo blago ali storitve pod ugodnejšimi pogoji, vključno s ceno, preko drugih spletnih posredniških storitev. Take omejitve odvračajo poslovne uporabnike vratarjev od uporabe alternativnih spletnih posredniških storitev, kar omejuje tekmovalnost med platformami, to pa omejuje izbiro alternativnih spletnih posredniških kanalov za končne uporabnike. Za zagotovitev, da lahko poslovni uporabniki spletnih posredniških storitev vratarjev svobodno izbirajo alternativne spletne posredniške storitve in določajo različne pogoje, pod katerimi ponujajo svoje proizvode ali storitve končnim uporabnikom, se vratarjem ne bi smelo dovoliti, da poslovne uporabnike omejujejo pri določanju različnih poslovnih pogojev, vključno s ceno. Ta prepoved bi se morala uporabljati za vsak ukrep z enakovrednim učinkom, na primer zvišanje višine provizije ali umik ponudb poslovnih uporabnikov s seznama.

| (37) | Vratarji lahko zaradi svojega položaja v nekaterih primerih
  z uvedbo pogodbenih pogojev
  omejijo zmožnost poslovnih uporabnikov svojih spletnih posredniških storitev, da končnim uporabnikom ponujajo blago ali storitve pod ugodnejšimi pogoji, vključno s ceno, preko drugih spletnih posredniških storitev
  ali neposrednih poslovnih kanalov
  . Take omejitve odvračajo poslovne uporabnike vratarjev od uporabe alternativnih spletnih posredniških storitev
  ali neposrednih distribucijskih kanalov
  , kar omejuje tekmovalnost med platformami, to pa omejuje izbiro alternativnih spletnih posredniških kanalov za končne uporabnike. Za zagotovitev, da lahko poslovni uporabniki spletnih posredniških storitev vratarjev svobodno izbirajo alternativne spletne posredniške storitve
  ali druge neposredne distribucijske kanale
  in določajo različne pogoje, pod katerimi ponujajo svoje proizvode ali storitve končnim uporabnikom, se vratarjem ne bi smelo dovoliti, da poslovne uporabnike omejujejo pri določanju različnih poslovnih pogojev, vključno s ceno. Ta prepoved bi se morala uporabljati za vsak ukrep z enakovrednim učinkom, na primer zvišanje višine provizije ali umik ponudb poslovnih uporabnikov s seznama. |
| --- | --- |

(37)

Vratarji lahko zaradi svojega položaja v nekaterih primerih
  z uvedbo pogodbenih pogojev
  omejijo zmožnost poslovnih uporabnikov svojih spletnih posredniških storitev, da končnim uporabnikom ponujajo blago ali storitve pod ugodnejšimi pogoji, vključno s ceno, preko drugih spletnih posredniških storitev
  ali neposrednih poslovnih kanalov
  . Take omejitve odvračajo poslovne uporabnike vratarjev od uporabe alternativnih spletnih posredniških storitev
  ali neposrednih distribucijskih kanalov
  , kar omejuje tekmovalnost med platformami, to pa omejuje izbiro alternativnih spletnih posredniških kanalov za končne uporabnike. Za zagotovitev, da lahko poslovni uporabniki spletnih posredniških storitev vratarjev svobodno izbirajo alternativne spletne posredniške storitve
  ali druge neposredne distribucijske kanale
  in določajo različne pogoje, pod katerimi ponujajo svoje proizvode ali storitve končnim uporabnikom, se vratarjem ne bi smelo dovoliti, da poslovne uporabnike omejujejo pri določanju različnih poslovnih pogojev, vključno s ceno. Ta prepoved bi se morala uporabljati za vsak ukrep z enakovrednim učinkom, na primer zvišanje višine provizije ali umik ponudb poslovnih uporabnikov s seznama.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Da bi se preprečilo dodatno povečanje odvisnosti poslovnih uporabnikov od jedrnih platformnih storitev vratarjev, bi bilo treba poslovnim uporabnikom teh vratarjev omogočiti svobodo pri promociji in izbiri distribucijskega kanala, ki se jim zdi najprimernejši za komuniciranje s končnimi uporabniki, ki so jih ti poslovni uporabniki že pridobili preko jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar. Po drugi strani pa bi bilo treba tudi končnim uporabnikom omogočiti svobodno izbiro ponudb teh poslovnih uporabnikov in sklepanje pogodb z njimi bodisi prek jedrnih platformnih storitev vratarja, če je ustrezno, bodisi preko neposrednega distribucijskega kanala poslovnega uporabnika ali drugega posrednega distribucijskega kanala, ki ga zadevni poslovni uporabnik morda uporablja. To bi moralo veljati za promocijo ponudb ter sklepanje pogodb med poslovnimi in končnimi uporabniki. Poleg tega se ne bi smela ogrožati ali omejevati zmožnost končnih uporabnikov za svobodno pridobivanje vsebin, naročnin, funkcij ali drugih proizvodov zunaj jedrnih platformnih storitev vratarja. Vratarjem bi bilo treba zlasti preprečiti, da bi končne uporabnike omejevali pri dostopu do teh storitev in njihovi uporabi s programsko aplikacijo, ki deluje v njihovi jedrni platformni storitvi. Naročnikom na spletno vsebino, ki ni bila kupljena s prenosom prek programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami, se na primer ne bi smel preprečiti dostop do teh spletnih vsebin na programski aplikaciji, ki deluje na jedrni platformni storitvi vratarja, samo zato, ker ni bila kupljena s prenosom preko te programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Da bi se preprečilo dodatno povečanje odvisnosti poslovnih uporabnikov od jedrnih platformnih storitev vratarjev, bi bilo treba poslovnim uporabnikom teh vratarjev omogočiti svobodo pri promociji in izbiri distribucijskega kanala, ki se jim zdi najprimernejši za komuniciranje s končnimi uporabniki, ki so jih ti poslovni uporabniki že pridobili preko jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar. Po drugi strani pa bi bilo treba tudi končnim uporabnikom omogočiti svobodno izbiro ponudb teh poslovnih uporabnikov in sklepanje pogodb z njimi bodisi prek jedrnih platformnih storitev vratarja, če je ustrezno, bodisi preko neposrednega distribucijskega kanala poslovnega uporabnika ali drugega posrednega distribucijskega kanala, ki ga zadevni poslovni uporabnik morda uporablja. To bi moralo veljati za promocijo ponudb ter sklepanje pogodb med poslovnimi in končnimi uporabniki. Poleg tega se ne bi smela ogrožati ali omejevati zmožnost končnih uporabnikov za svobodno pridobivanje vsebin, naročnin, funkcij ali drugih proizvodov zunaj jedrnih platformnih storitev vratarja. Vratarjem bi bilo treba zlasti preprečiti, da bi končne uporabnike omejevali pri dostopu do teh storitev in njihovi uporabi s programsko aplikacijo, ki deluje v njihovi jedrni platformni storitvi. Naročnikom na spletno vsebino, ki ni bila kupljena s prenosom prek programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami, se na primer ne bi smel preprečiti dostop do teh spletnih vsebin na programski aplikaciji, ki deluje na jedrni platformni storitvi vratarja, samo zato, ker ni bila kupljena s prenosom preko te programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami.

| (38) | Da bi se preprečilo dodatno povečanje odvisnosti poslovnih uporabnikov od jedrnih platformnih storitev vratarjev, bi bilo treba poslovnim uporabnikom teh vratarjev omogočiti svobodo pri promociji in izbiri distribucijskega kanala, ki se jim zdi najprimernejši za komuniciranje s končnimi uporabniki, ki so jih ti poslovni uporabniki že pridobili preko jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar
  oziroma so na voljo prek drugih kanalov. Pridobljeni končni uporabnik je končni uporabnik, ki je že sklenil pogodbeno razmerje s poslovnim uporabnikom. Takšna pogodbena razmerja so lahko plačljiva ali brezplačna (npr. brezplačni preskusi, brezplačne storitve) in so lahko sklenjena bodisi na osnovni jedrne platformne storitve vratarja bodisi prek drugih kanalov
  . Po drugi strani pa bi bilo treba tudi končnim uporabnikom omogočiti svobodno izbiro ponudb teh poslovnih uporabnikov in sklepanje pogodb z njimi bodisi prek jedrnih platformnih storitev vratarja, če je ustrezno, bodisi preko neposrednega distribucijskega kanala poslovnega uporabnika ali drugega posrednega distribucijskega kanala, ki ga zadevni poslovni uporabnik morda uporablja. To bi moralo veljati za promocijo ponudb
  , komunikacijo
  ter sklepanje pogodb med poslovnimi in končnimi uporabniki. Poleg tega se ne bi smela ogrožati ali omejevati zmožnost končnih uporabnikov za svobodno pridobivanje vsebin, naročnin, funkcij ali drugih proizvodov zunaj jedrnih platformnih storitev vratarja. Vratarjem bi bilo treba zlasti preprečiti, da bi končne uporabnike omejevali pri dostopu do teh storitev in njihovi uporabi s programsko aplikacijo, ki deluje v njihovi jedrni platformni storitvi. Naročnikom na spletno vsebino, ki ni bila kupljena s prenosom prek programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami, se na primer ne bi smel preprečiti dostop do teh spletnih vsebin na programski aplikaciji, ki deluje na jedrni platformni storitvi vratarja, samo zato, ker ni bila kupljena s prenosom preko te programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami. |
| --- | --- |

(38)

Da bi se preprečilo dodatno povečanje odvisnosti poslovnih uporabnikov od jedrnih platformnih storitev vratarjev, bi bilo treba poslovnim uporabnikom teh vratarjev omogočiti svobodo pri promociji in izbiri distribucijskega kanala, ki se jim zdi najprimernejši za komuniciranje s končnimi uporabniki, ki so jih ti poslovni uporabniki že pridobili preko jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar
  oziroma so na voljo prek drugih kanalov. Pridobljeni končni uporabnik je končni uporabnik, ki je že sklenil pogodbeno razmerje s poslovnim uporabnikom. Takšna pogodbena razmerja so lahko plačljiva ali brezplačna (npr. brezplačni preskusi, brezplačne storitve) in so lahko sklenjena bodisi na osnovni jedrne platformne storitve vratarja bodisi prek drugih kanalov
  . Po drugi strani pa bi bilo treba tudi končnim uporabnikom omogočiti svobodno izbiro ponudb teh poslovnih uporabnikov in sklepanje pogodb z njimi bodisi prek jedrnih platformnih storitev vratarja, če je ustrezno, bodisi preko neposrednega distribucijskega kanala poslovnega uporabnika ali drugega posrednega distribucijskega kanala, ki ga zadevni poslovni uporabnik morda uporablja. To bi moralo veljati za promocijo ponudb
  , komunikacijo
  ter sklepanje pogodb med poslovnimi in končnimi uporabniki. Poleg tega se ne bi smela ogrožati ali omejevati zmožnost končnih uporabnikov za svobodno pridobivanje vsebin, naročnin, funkcij ali drugih proizvodov zunaj jedrnih platformnih storitev vratarja. Vratarjem bi bilo treba zlasti preprečiti, da bi končne uporabnike omejevali pri dostopu do teh storitev in njihovi uporabi s programsko aplikacijo, ki deluje v njihovi jedrni platformni storitvi. Naročnikom na spletno vsebino, ki ni bila kupljena s prenosom prek programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami, se na primer ne bi smel preprečiti dostop do teh spletnih vsebin na programski aplikaciji, ki deluje na jedrni platformni storitvi vratarja, samo zato, ker ni bila kupljena s prenosom preko te programske aplikacije ali je bila kupljena v trgovini s programskimi aplikacijami.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Da bi se zaščitila pravično poslovno okolje in tekmovalnost digitalnega sektorja, je treba zaščititi pravico poslovnih uporabnikov, da pri katerem koli ustreznem upravnem ali drugem javnem organu opozorijo na pomisleke zaradi nepoštenega ravnanja vratarjev. Tako bi se morda poslovni uporabniki želeli pritožiti zaradi različnih vrst nepoštenih praks, kot so diskriminatorni pogoji dostopa, neutemeljeno zapiranje računov poslovnih uporabnikov ali nejasni razlogi za umik proizvoda s seznama. Zato bi bilo treba prepovedati vsako prakso, ki bi kakor koli ovirala to možnost opozarjanja na pomisleke ali uveljavljanja razpoložljivega pravnega sredstva, na primer z vključitvijo klavzul o zaupnosti v sporazume ali z drugimi pisnimi pogoji. To ne bi smelo posegati v pravico poslovnih uporabnikov in vratarjev, da v sporazumih določijo pogoje uporabe, tudi uporabo zakonitih mehanizmov za obravnavo pritožb, vključno z uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov ali pristojnosti določenih sodišč v skladu z zadevnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zato to tudi ne bi smelo posegati v vlogo vratarjev v boju proti nezakoniti vsebini na spletu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Da bi se zaščitila pravično poslovno okolje in tekmovalnost digitalnega sektorja, je treba zaščititi pravico poslovnih uporabnikov, da pri katerem koli ustreznem upravnem ali drugem javnem organu opozorijo na pomisleke zaradi nepoštenega ravnanja vratarjev. Tako bi se morda poslovni uporabniki želeli pritožiti zaradi različnih vrst nepoštenih praks, kot so diskriminatorni pogoji dostopa, neutemeljeno zapiranje računov poslovnih uporabnikov ali nejasni razlogi za umik proizvoda s seznama. Zato bi bilo treba prepovedati vsako prakso, ki bi kakor koli ovirala to možnost opozarjanja na pomisleke ali uveljavljanja razpoložljivega pravnega sredstva, na primer z vključitvijo klavzul o zaupnosti v sporazume ali z drugimi pisnimi pogoji. To ne bi smelo posegati v pravico poslovnih uporabnikov in vratarjev, da v sporazumih določijo pogoje uporabe, tudi uporabo zakonitih mehanizmov za obravnavo pritožb, vključno z uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov ali pristojnosti določenih sodišč v skladu z zadevnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zato to tudi ne bi smelo posegati v vlogo vratarjev v boju proti nezakoniti vsebini na spletu.

| (39) | Da bi se zaščitila pravično poslovno okolje in tekmovalnost digitalnega sektorja, je treba zaščititi pravico poslovnih
  in končnih
  uporabnikov,
  vključno z žvižgači,
  da pri katerem koli ustreznem upravnem ali drugem javnem organu opozorijo na pomisleke zaradi nepoštenega ravnanja vratarjev. Tako bi se morda poslovni
  ali končni
  uporabniki želeli pritožiti zaradi različnih vrst nepoštenih praks, kot so diskriminatorni pogoji dostopa, neutemeljeno zapiranje računov poslovnih uporabnikov ali nejasni razlogi za umik proizvoda s seznama. Zato bi bilo treba prepovedati vsako prakso, ki bi kakor koli ovirala
  ali preprečevala
  to možnost opozarjanja na pomisleke ali uveljavljanja razpoložljivega pravnega sredstva, na primer z vključitvijo klavzul o zaupnosti v sporazume ali z drugimi pisnimi pogoji. To ne bi smelo posegati v pravico poslovnih uporabnikov in vratarjev, da v sporazumih določijo pogoje uporabe, tudi uporabo zakonitih mehanizmov za obravnavo pritožb, vključno z uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov ali pristojnosti določenih sodišč v skladu z zadevnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zato to tudi ne bi smelo posegati v vlogo vratarjev v boju proti nezakoniti vsebini na spletu. |
| --- | --- |

(39)

Da bi se zaščitila pravično poslovno okolje in tekmovalnost digitalnega sektorja, je treba zaščititi pravico poslovnih
  in končnih
  uporabnikov,
  vključno z žvižgači,
  da pri katerem koli ustreznem upravnem ali drugem javnem organu opozorijo na pomisleke zaradi nepoštenega ravnanja vratarjev. Tako bi se morda poslovni
  ali končni
  uporabniki želeli pritožiti zaradi različnih vrst nepoštenih praks, kot so diskriminatorni pogoji dostopa, neutemeljeno zapiranje računov poslovnih uporabnikov ali nejasni razlogi za umik proizvoda s seznama. Zato bi bilo treba prepovedati vsako prakso, ki bi kakor koli ovirala
  ali preprečevala
  to možnost opozarjanja na pomisleke ali uveljavljanja razpoložljivega pravnega sredstva, na primer z vključitvijo klavzul o zaupnosti v sporazume ali z drugimi pisnimi pogoji. To ne bi smelo posegati v pravico poslovnih uporabnikov in vratarjev, da v sporazumih določijo pogoje uporabe, tudi uporabo zakonitih mehanizmov za obravnavo pritožb, vključno z uporabo mehanizmov za alternativno reševanje sporov ali pristojnosti določenih sodišč v skladu z zadevnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Zato to tudi ne bi smelo posegati v vlogo vratarjev v boju proti nezakoniti vsebini na spletu.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Storitve identifikacije so ključne za poslovanje poslovnih uporabnikov
  , saj jim ne omogočajo le optimizacije storitev v obsegu, ki ga omogočata Uredba (EU) 2016/679 in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33), ampak tudi vzpostavitev zaupanja v spletne transakcije v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom. Vratarji zato ne bi smeli izkoriščati svojega položaja ponudnika jedrnih platformnih storitev in od poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od njih, zahtevati, da katere koli storitve identifikacije, ki jih zagotavlja vratar, vključijo v zagotavljanje svojih storitev ali proizvodov končnim uporabnikom, če so tem poslovnim uporabnikom na voljo druge storitve identifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Storitve identifikacije so ključne za poslovanje poslovnih uporabnikov
  , saj jim ne omogočajo le optimizacije storitev v obsegu, ki ga omogočata Uredba (EU) 2016/679 in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33), ampak tudi vzpostavitev zaupanja v spletne transakcije v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom. Vratarji zato ne bi smeli izkoriščati svojega položaja ponudnika jedrnih platformnih storitev in od poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od njih, zahtevati, da katere koli storitve identifikacije, ki jih zagotavlja vratar, vključijo v zagotavljanje svojih storitev ali proizvodov končnim uporabnikom, če so tem poslovnim uporabnikom na voljo druge storitve identifikacije.

| (40) | Vratarji ponujajo vrsto pomožnih storitev. Da bi zagotovili tekmovalnost, je ključnega pomena, da lahko poslovni uporabniki prosto izbirajo take pomožne storitve, ne da bi se jim bilo treba bati škodljivih učinkov na zagotavljanje jedrne platformne storitve in pri poslovanju
  , saj jim ne omogočajo le optimizacije storitev v obsegu, ki ga omogočata Uredba (EU) 2016/679 in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33), ampak tudi vzpostavitev zaupanja v spletne transakcije v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom
  . Vratarji zato ne bi smeli izkoriščati svojega položaja ponudnika jedrnih platformnih storitev in od poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od njih, zahtevati, da uporabljajo, ponujajo ali vključujejo katero koli pomožno storitev, ki jo zagotavlja vratar ali določena tretja oseba, kadar so takšnim poslovnim uporabnikom na voljo druge pomožne storitve
  . Vratarji zato ne bi smeli izkoriščati svojega položaja ponudnika jedrnih platformnih storitev in od poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od njih, zahtevati, da katere koli storitve identifikacije, ki jih zagotavlja vratar, vključijo v zagotavljanje svojih storitev ali proizvodov končnim uporabnikom, če so tem poslovnim uporabnikom na voljo druge storitve identifikacije. |
| --- | --- |

(40)

Vratarji ponujajo vrsto pomožnih storitev. Da bi zagotovili tekmovalnost, je ključnega pomena, da lahko poslovni uporabniki prosto izbirajo take pomožne storitve, ne da bi se jim bilo treba bati škodljivih učinkov na zagotavljanje jedrne platformne storitve in pri poslovanju
  , saj jim ne omogočajo le optimizacije storitev v obsegu, ki ga omogočata Uredba (EU) 2016/679 in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33), ampak tudi vzpostavitev zaupanja v spletne transakcije v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom
  . Vratarji zato ne bi smeli izkoriščati svojega položaja ponudnika jedrnih platformnih storitev in od poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od njih, zahtevati, da uporabljajo, ponujajo ali vključujejo katero koli pomožno storitev, ki jo zagotavlja vratar ali določena tretja oseba, kadar so takšnim poslovnim uporabnikom na voljo druge pomožne storitve
  . Vratarji zato ne bi smeli izkoriščati svojega položaja ponudnika jedrnih platformnih storitev in od poslovnih uporabnikov, ki so odvisni od njih, zahtevati, da katere koli storitve identifikacije, ki jih zagotavlja vratar, vključijo v zagotavljanje svojih storitev ali proizvodov končnim uporabnikom, če so tem poslovnim uporabnikom na voljo druge storitve identifikacije.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Vratarji ne bi smeli omejevati svobodne izbire končnih uporabnikov, tako da bi jim tehnično preprečevali menjavanje različnih programskih aplikacij in storitev ali naročanje nanje. Zato bi morali vratarji zagotoviti svobodno izbiro ne glede na to, ali so proizvajalci strojne opreme, preko katere uporabniki dostopajo do zadevnih programskih aplikacij ali storitev, in ne bi smeli ustvarjati umetnih tehničnih ovir, zaradi katerih je menjavanje
  nemogoče
  ali neučinkovito. Ponujanje danega proizvoda ali storitve končnim uporabnikom, tudi s predhodno namestitvijo, in izboljšanje ponudbe končnemu uporabniku, na primer z boljšimi cenami ali izboljšanjem kakovosti, samo po sebi ne bi pomenilo ovire za menjavo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Vratarji ne bi smeli omejevati svobodne izbire končnih uporabnikov, tako da bi jim tehnično preprečevali menjavanje različnih programskih aplikacij in storitev ali naročanje nanje. Zato bi morali vratarji zagotoviti svobodno izbiro ne glede na to, ali so proizvajalci strojne opreme, preko katere uporabniki dostopajo do zadevnih programskih aplikacij ali storitev, in ne bi smeli ustvarjati umetnih tehničnih ovir, zaradi katerih je menjavanje
  nemogoče
  ali neučinkovito. Ponujanje danega proizvoda ali storitve končnim uporabnikom, tudi s predhodno namestitvijo, in izboljšanje ponudbe končnemu uporabniku, na primer z boljšimi cenami ali izboljšanjem kakovosti, samo po sebi ne bi pomenilo ovire za menjavo.

| (41) | Vratarji ne bi smeli omejevati svobodne izbire končnih uporabnikov, tako da bi jim tehnično preprečevali menjavanje različnih programskih aplikacij in storitev ali naročanje nanje. Zato bi morali vratarji zagotoviti svobodno izbiro ne glede na to, ali so proizvajalci strojne opreme, preko katere uporabniki dostopajo do zadevnih programskih aplikacij ali storitev, in ne bi smeli ustvarjati umetnih tehničnih ovir, zaradi katerih je menjavanje
  težje
  ali neučinkovito. Ponujanje danega proizvoda ali storitve končnim uporabnikom, tudi s predhodno namestitvijo, in izboljšanje ponudbe končnemu uporabniku, na primer z boljšimi cenami ali izboljšanjem kakovosti, samo po sebi ne bi pomenilo ovire za menjavo. |
| --- | --- |

(41)

Vratarji ne bi smeli omejevati svobodne izbire končnih uporabnikov, tako da bi jim tehnično preprečevali menjavanje različnih programskih aplikacij in storitev ali naročanje nanje. Zato bi morali vratarji zagotoviti svobodno izbiro ne glede na to, ali so proizvajalci strojne opreme, preko katere uporabniki dostopajo do zadevnih programskih aplikacij ali storitev, in ne bi smeli ustvarjati umetnih tehničnih ovir, zaradi katerih je menjavanje
  težje
  ali neučinkovito. Ponujanje danega proizvoda ali storitve končnim uporabnikom, tudi s predhodno namestitvijo, in izboljšanje ponudbe končnemu uporabniku, na primer z boljšimi cenami ali izboljšanjem kakovosti, samo po sebi ne bi pomenilo ovire za menjavo.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Ta nejasnost je delno povezana s praksami nekaterih platform, vendar je tudi posledica velike zapletenosti sodobnega programatičnega oglaševanja. Odkar je bila uvedena nova zakonodaja o zasebnosti, naj bi sektor postal manj pregleden, z napovedano odstranitvijo piškotkov tretjih oseb pa bo predvidoma postal še manj jasen. To je pogosto razlog za neinformiranost in neznanje oglaševalcev in založnikov o pogojih oglaševalskih storitev, ki so jih kupili, ter zmanjšuje njihovo zmožnost zamenjave z alternativnimi ponudniki storitev spletnega oglaševanja. Poleg tega so stroški spletnega oglaševanja verjetno višji, kot bi bili v pravičnejšem, bolj preglednem in tekmovalnem okolju platform. Zaradi teh višjih stroškov so verjetno višje tudi cene, ki jih končni uporabniki plačujejo za veliko vsakdanjih proizvodov in storitev, v zvezi s katerimi se uporablja spletno oglaševanje. Zato bi morale obveznosti glede preglednosti določati, da morajo vratarji oglaševalcem in založnikom, ki jim zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja, na zahtevo in kolikor je to mogoče, predložiti informacije, ki obema stranema omogočajo razumevanje cene, plačane za vsako različno oglaševalsko storitev, opravljeno v okviru zadevne vrednostne verige oglaševanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Ta nejasnost je delno povezana s praksami nekaterih platform, vendar je tudi posledica velike zapletenosti sodobnega programatičnega oglaševanja. Odkar je bila uvedena nova zakonodaja o zasebnosti, naj bi sektor postal manj pregleden, z napovedano odstranitvijo piškotkov tretjih oseb pa bo predvidoma postal še manj jasen. To je pogosto razlog za neinformiranost in neznanje oglaševalcev in založnikov o pogojih oglaševalskih storitev, ki so jih kupili, ter zmanjšuje njihovo zmožnost zamenjave z alternativnimi ponudniki storitev spletnega oglaševanja. Poleg tega so stroški spletnega oglaševanja verjetno višji, kot bi bili v pravičnejšem, bolj preglednem in tekmovalnem okolju platform. Zaradi teh višjih stroškov so verjetno višje tudi cene, ki jih končni uporabniki plačujejo za veliko vsakdanjih proizvodov in storitev, v zvezi s katerimi se uporablja spletno oglaševanje. Zato bi morale obveznosti glede preglednosti določati, da morajo vratarji oglaševalcem in založnikom, ki jim zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja, na zahtevo in kolikor je to mogoče, predložiti informacije, ki obema stranema omogočajo razumevanje cene, plačane za vsako različno oglaševalsko storitev, opravljeno v okviru zadevne vrednostne verige oglaševanja.

| (42) | Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Ta nejasnost je delno povezana s praksami nekaterih platform, vendar je tudi posledica velike zapletenosti sodobnega programatičnega oglaševanja. Odkar je bila uvedena nova zakonodaja o zasebnosti, naj bi sektor postal manj pregleden, z napovedano odstranitvijo piškotkov tretjih oseb pa bo predvidoma postal še manj jasen. To je pogosto razlog za neinformiranost in neznanje oglaševalcev in založnikov o pogojih oglaševalskih storitev, ki so jih kupili, ter zmanjšuje njihovo zmožnost zamenjave z alternativnimi ponudniki storitev spletnega oglaševanja. Poleg tega so stroški spletnega oglaševanja verjetno višji, kot bi bili v pravičnejšem, bolj preglednem in tekmovalnem okolju platform. Zaradi teh višjih stroškov so verjetno višje tudi cene, ki jih končni uporabniki plačujejo za veliko vsakdanjih proizvodov in storitev, v zvezi s katerimi se uporablja spletno oglaševanje. Zato bi morale obveznosti glede preglednosti določati, da morajo vratarji oglaševalcem in založnikom, ki jim zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja, na zahtevo in kolikor je to mogoče, predložiti
  brezplačne, učinkovite, kakovostne in stalne
  informacije
  v realnem času
  , ki obema stranema omogočajo razumevanje cene, plačane za vsako različno oglaševalsko storitev, opravljeno v okviru zadevne vrednostne verige oglaševanja
  , in razpoložljivost ter vidnost oglasa
  . |
| --- | --- |

(42)

Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Ta nejasnost je delno povezana s praksami nekaterih platform, vendar je tudi posledica velike zapletenosti sodobnega programatičnega oglaševanja. Odkar je bila uvedena nova zakonodaja o zasebnosti, naj bi sektor postal manj pregleden, z napovedano odstranitvijo piškotkov tretjih oseb pa bo predvidoma postal še manj jasen. To je pogosto razlog za neinformiranost in neznanje oglaševalcev in založnikov o pogojih oglaševalskih storitev, ki so jih kupili, ter zmanjšuje njihovo zmožnost zamenjave z alternativnimi ponudniki storitev spletnega oglaševanja. Poleg tega so stroški spletnega oglaševanja verjetno višji, kot bi bili v pravičnejšem, bolj preglednem in tekmovalnem okolju platform. Zaradi teh višjih stroškov so verjetno višje tudi cene, ki jih končni uporabniki plačujejo za veliko vsakdanjih proizvodov in storitev, v zvezi s katerimi se uporablja spletno oglaševanje. Zato bi morale obveznosti glede preglednosti določati, da morajo vratarji oglaševalcem in založnikom, ki jim zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja, na zahtevo in kolikor je to mogoče, predložiti
  brezplačne, učinkovite, kakovostne in stalne
  informacije
  v realnem času
  , ki obema stranema omogočajo razumevanje cene, plačane za vsako različno oglaševalsko storitev, opravljeno v okviru zadevne vrednostne verige oglaševanja
  , in razpoložljivost ter vidnost oglasa
  .

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Poleg tega lahko poslovni uporabniki pri ponudniku jedrnih platformnih storitev kupijo storitve oglaševanja za namen zagotavljanja blaga in storitev končnim uporabnikom. V tem primeru je možno, da podatki niso pridobljeni v okviru jedrne platformne storitve, ampak ji jih zagotovi poslovni uporabnik ali so pridobljeni v okviru njegovih operacij na podlagi zadevne jedrne platformne storitve. V nekaterih primerih ima lahko zadevna jedrna platformna storitev, ki zagotavlja oglaševanje, dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika in ponudnika storitev oglaševanja. Skladno s tem bi se morala obveznost, ki vratarju z dvojno vlogo prepoveduje uporabo podatkov poslovnih uporabnikov, uporabljati tudi za podatke, ki jih je jedrna platformna storitev prejela od podjetij za namene zagotavljanja storitev oglaševanja, povezanih z zadevno jedrno platformno storitvijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Poleg tega lahko poslovni uporabniki pri ponudniku jedrnih platformnih storitev kupijo storitve oglaševanja za namen zagotavljanja blaga in storitev končnim uporabnikom. V tem primeru je možno, da podatki niso pridobljeni v okviru jedrne platformne storitve, ampak ji jih zagotovi poslovni uporabnik ali so pridobljeni v okviru njegovih operacij na podlagi zadevne jedrne platformne storitve. V nekaterih primerih ima lahko zadevna jedrna platformna storitev, ki zagotavlja oglaševanje, dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika in ponudnika storitev oglaševanja. Skladno s tem bi se morala obveznost, ki vratarju z dvojno vlogo prepoveduje uporabo podatkov poslovnih uporabnikov, uporabljati tudi za podatke, ki jih je jedrna platformna storitev prejela od podjetij za namene zagotavljanja storitev oglaševanja, povezanih z zadevno jedrno platformno storitvijo.

| (44) | Poleg tega lahko poslovni uporabniki pri ponudniku jedrnih platformnih storitev kupijo storitve oglaševanja za namen zagotavljanja blaga in storitev končnim uporabnikom. V tem primeru je možno, da podatki niso pridobljeni v okviru jedrne platformne storitve, ampak ji jih zagotovi poslovni uporabnik ali so pridobljeni v okviru njegovih operacij na podlagi zadevne jedrne platformne storitve. V nekaterih primerih ima lahko zadevna jedrna platformna storitev, ki zagotavlja oglaševanje, dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika in ponudnika storitev oglaševanja. Skladno s tem bi se morala obveznost, ki vratarju z dvojno vlogo prepoveduje uporabo podatkov poslovnih uporabnikov, uporabljati tudi za podatke, ki jih je jedrna platformna storitev prejela od podjetij za namene zagotavljanja storitev oglaševanja, povezanih z zadevno jedrno platformno storitvijo.
  Poleg tega vratar ne bi smel razkriti nobenih poslovno občutljivih informacij, pridobljenih v zvezi z eno od njegovih oglaševalskih storitev, tretjim osebam, ki pripadajo istemu podjetju, in takih poslovno občutljivih informacij ne bi smel uporabiti za druge namene, razen za zagotavljanje posebne oglaševalske storitve, razen če je to potrebno za izvedbo poslovne transakcije. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega lahko poslovni uporabniki pri ponudniku jedrnih platformnih storitev kupijo storitve oglaševanja za namen zagotavljanja blaga in storitev končnim uporabnikom. V tem primeru je možno, da podatki niso pridobljeni v okviru jedrne platformne storitve, ampak ji jih zagotovi poslovni uporabnik ali so pridobljeni v okviru njegovih operacij na podlagi zadevne jedrne platformne storitve. V nekaterih primerih ima lahko zadevna jedrna platformna storitev, ki zagotavlja oglaševanje, dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika in ponudnika storitev oglaševanja. Skladno s tem bi se morala obveznost, ki vratarju z dvojno vlogo prepoveduje uporabo podatkov poslovnih uporabnikov, uporabljati tudi za podatke, ki jih je jedrna platformna storitev prejela od podjetij za namene zagotavljanja storitev oglaševanja, povezanih z zadevno jedrno platformno storitvijo.
  Poleg tega vratar ne bi smel razkriti nobenih poslovno občutljivih informacij, pridobljenih v zvezi z eno od njegovih oglaševalskih storitev, tretjim osebam, ki pripadajo istemu podjetju, in takih poslovno občutljivih informacij ne bi smel uporabiti za druge namene, razen za zagotavljanje posebne oglaševalske storitve, razen če je to potrebno za izvedbo poslovne transakcije.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (46) | Vratar lahko v okviru svoje jedrne platformne storitve na različne načine zagotavlja prednost svojim storitvam in proizvodom v škodo enakih ali podobnih storitev, ki bi jih lahko končni uporabniki pridobili preko tretjih oseb. Tak primer je lahko, kadar vratar predhodno namesti nekatere programske aplikacije ali storitve. Da bi se končnim uporabnikom omogočila izbira, jim vratarji ne bi smeli preprečiti odstranitve katerih koli predhodno nameščenih programskih aplikacij na osnovni storitvi platforme in na ta način zagotoviti prednost programskim aplikacijam vratarja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46)

Vratar lahko v okviru svoje jedrne platformne storitve na različne načine zagotavlja prednost svojim storitvam in proizvodom v škodo enakih ali podobnih storitev, ki bi jih lahko končni uporabniki pridobili preko tretjih oseb. Tak primer je lahko, kadar vratar predhodno namesti nekatere programske aplikacije ali storitve. Da bi se končnim uporabnikom omogočila izbira, jim vratarji ne bi smeli preprečiti odstranitve katerih koli predhodno nameščenih programskih aplikacij na osnovni storitvi platforme in na ta način zagotoviti prednost programskim aplikacijam vratarja.

| (46) | Vratar lahko v okviru svoje jedrne platformne storitve na različne načine zagotavlja prednost svojim storitvam in proizvodom v škodo enakih ali podobnih storitev, ki bi jih lahko končni uporabniki pridobili preko tretjih oseb. Tak primer je lahko, kadar vratar predhodno namesti nekatere programske aplikacije ali storitve. Da bi se končnim uporabnikom omogočila izbira, jim vratarji ne bi smeli preprečiti odstranitve katerih koli predhodno nameščenih programskih aplikacij na osnovni storitvi platforme in na ta način zagotoviti prednost programskim aplikacijam vratarja.
  Vratar lahko takšno odstranitev omeji, kadar so te aplikacije bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave. |
| --- | --- |

(46)

Vratar lahko v okviru svoje jedrne platformne storitve na različne načine zagotavlja prednost svojim storitvam in proizvodom v škodo enakih ali podobnih storitev, ki bi jih lahko končni uporabniki pridobili preko tretjih oseb. Tak primer je lahko, kadar vratar predhodno namesti nekatere programske aplikacije ali storitve. Da bi se končnim uporabnikom omogočila izbira, jim vratarji ne bi smeli preprečiti odstranitve katerih koli predhodno nameščenih programskih aplikacij na osnovni storitvi platforme in na ta način zagotoviti prednost programskim aplikacijam vratarja.
  Vratar lahko takšno odstranitev omeji, kadar so te aplikacije bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Pravila, ki jih vratarji določijo v zvezi z distribucijo programskih aplikacij, lahko v nekaterih okoliščinah omejujejo zmožnost končnih uporabnikov za namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami tretjih oseb na operacijskih sistemih ali strojni opremi zadevnega vratarja ter zmožnost končnih uporabnikov za dostop do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami zunaj jedrnih platformnih storitev zadevnega vratarja. Take omejitve lahko zmanjšujejo zmožnost razvijalcev programskih aplikacij za uporabo alternativnih distribucijskih kanalov in zmožnost končnih uporabnikov, da izbirajo med različnimi programskimi aplikacijami v okviru različnih distribucijskih kanalov, ter bi jih bilo treba prepovedati kot omejitve, ki so nepravične in bi lahko oslabile tekmovalnost jedrnih platformnih storitev. Za zagotovitev, da programske aplikacije ali trgovine s programskimi aplikacijami tretjih oseb ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar, lahko zadevni vratar za doseganje navedenega cilja sprejme sorazmerne tehnične ali pogodbene ukrepe, če dokaže, da so nujni in utemeljeni ter da ni na voljo manj omejevalnih načinov za zaščito celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Pravila, ki jih vratarji določijo v zvezi z distribucijo programskih aplikacij, lahko v nekaterih okoliščinah omejujejo zmožnost končnih uporabnikov za namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami tretjih oseb na operacijskih sistemih ali strojni opremi zadevnega vratarja ter zmožnost končnih uporabnikov za dostop do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami zunaj jedrnih platformnih storitev zadevnega vratarja. Take omejitve lahko zmanjšujejo zmožnost razvijalcev programskih aplikacij za uporabo alternativnih distribucijskih kanalov in zmožnost končnih uporabnikov, da izbirajo med različnimi programskimi aplikacijami v okviru različnih distribucijskih kanalov, ter bi jih bilo treba prepovedati kot omejitve, ki so nepravične in bi lahko oslabile tekmovalnost jedrnih platformnih storitev. Za zagotovitev, da programske aplikacije ali trgovine s programskimi aplikacijami tretjih oseb ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar, lahko zadevni vratar za doseganje navedenega cilja sprejme sorazmerne tehnične ali pogodbene ukrepe, če dokaže, da so nujni in utemeljeni ter da ni na voljo manj omejevalnih načinov za zaščito celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema.

| (47) | Pravila, ki jih vratarji določijo v zvezi z distribucijo programskih aplikacij, lahko v nekaterih okoliščinah omejujejo zmožnost končnih uporabnikov za namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami tretjih oseb na operacijskih sistemih ali strojni opremi zadevnega vratarja ter zmožnost končnih uporabnikov za dostop do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami zunaj jedrnih platformnih storitev zadevnega vratarja. Take omejitve lahko zmanjšujejo zmožnost razvijalcev programskih aplikacij za uporabo alternativnih distribucijskih kanalov in zmožnost končnih uporabnikov, da izbirajo med različnimi programskimi aplikacijami v okviru različnih distribucijskih kanalov, ter bi jih bilo treba prepovedati kot omejitve, ki so nepravične in bi lahko oslabile tekmovalnost jedrnih platformnih storitev.
  Da bi zagotovil tekmovalnost, bi moral vratar, kadar je to relevantno, končnega uporabnika zaprositi, naj se odloči, ali naj bosta prenesena aplikacija ali trgovina z aplikacijami privzeti.
  Za zagotovitev, da programske aplikacije ali trgovine s programskimi aplikacijami tretjih oseb ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar, lahko zadevni vratar za doseganje navedenega cilja sprejme sorazmerne tehnične ali pogodbene ukrepe, če dokaže, da so nujni in utemeljeni ter da ni na voljo manj omejevalnih načinov za zaščito celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema. |
| --- | --- |

(47)

Pravila, ki jih vratarji določijo v zvezi z distribucijo programskih aplikacij, lahko v nekaterih okoliščinah omejujejo zmožnost končnih uporabnikov za namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami tretjih oseb na operacijskih sistemih ali strojni opremi zadevnega vratarja ter zmožnost končnih uporabnikov za dostop do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami zunaj jedrnih platformnih storitev zadevnega vratarja. Take omejitve lahko zmanjšujejo zmožnost razvijalcev programskih aplikacij za uporabo alternativnih distribucijskih kanalov in zmožnost končnih uporabnikov, da izbirajo med različnimi programskimi aplikacijami v okviru različnih distribucijskih kanalov, ter bi jih bilo treba prepovedati kot omejitve, ki so nepravične in bi lahko oslabile tekmovalnost jedrnih platformnih storitev.
  Da bi zagotovil tekmovalnost, bi moral vratar, kadar je to relevantno, končnega uporabnika zaprositi, naj se odloči, ali naj bosta prenesena aplikacija ali trgovina z aplikacijami privzeti.
  Za zagotovitev, da programske aplikacije ali trgovine s programskimi aplikacijami tretjih oseb ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar, lahko zadevni vratar za doseganje navedenega cilja sprejme sorazmerne tehnične ali pogodbene ukrepe, če dokaže, da so nujni in utemeljeni ter da ni na voljo manj omejevalnih načinov za zaščito celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Vratarji so pogosto vertikalno integrirani in ponujajo nekatere proizvode ali storitve končnim uporabnikom v okviru svojih jedrnih platformnih storitev ali preko poslovnega uporabnika, nad katerim imajo nadzor, posledica česar je pogosto navzkrižje interesov. To lahko vključuje primer, ko vratar ponuja svoje spletne posredniške storitve preko spletnega iskalnika. Če vratarji ponujajo navedene proizvode ali storitve v okviru jedrne platformne storitve, lahko svoji ponudbi zagotovijo boljši položaj v smislu razvrstitve, kot ga imajo proizvodi tretjih oseb, ki tudi delujejo v okviru iste jedrne platformne storitve. To lahko na primer velja za proizvode ali storitve, vključno z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami, ki so razvrščeni med rezultati, ki jih sporočijo spletni iskalniki, ali ki so delno ali v celoti vključeni med rezultate spletnih iskalnikov, skupine rezultatov, povezanih z določeno tematiko, ali prikazani skupaj z rezultati spletnega iskalnika, ki jih nekateri končni uporabniki obravnavajo ali uporabljajo kot storitev, ločeno od spletnega iskalnika ali zagotovljeno poleg njega. Drugi primeri so programske aplikacije, distribuirane preko trgovin s programskimi aplikacijami, ali proizvodi ali storitve, ki so poudarjeni in prikazani v viru novic družbenega omrežja, ali proizvodi ali storitve, uvrščeni med rezultate iskanja ali prikazani na spletni tržnici. V navedenih okoliščinah ima vratar dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika za tretje ponudnike in neposrednega ponudnika proizvodov ali storitev vratarja. Ti vratarji lahko zato neposredno ogrožajo tekmovalnost zadevnih proizvodov ali storitev v okviru zadevnih jedrnih platformnih storitev v škodo poslovnih uporabnikov, ki jih vratar ne nadzira. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Vratarji so pogosto vertikalno integrirani in ponujajo nekatere proizvode ali storitve končnim uporabnikom v okviru svojih jedrnih platformnih storitev ali preko poslovnega uporabnika, nad katerim imajo nadzor, posledica česar je pogosto navzkrižje interesov. To lahko vključuje primer, ko vratar ponuja svoje spletne posredniške storitve preko spletnega iskalnika. Če vratarji ponujajo navedene proizvode ali storitve v okviru jedrne platformne storitve, lahko svoji ponudbi zagotovijo boljši položaj v smislu razvrstitve, kot ga imajo proizvodi tretjih oseb, ki tudi delujejo v okviru iste jedrne platformne storitve. To lahko na primer velja za proizvode ali storitve, vključno z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami, ki so razvrščeni med rezultati, ki jih sporočijo spletni iskalniki, ali ki so delno ali v celoti vključeni med rezultate spletnih iskalnikov, skupine rezultatov, povezanih z določeno tematiko, ali prikazani skupaj z rezultati spletnega iskalnika, ki jih nekateri končni uporabniki obravnavajo ali uporabljajo kot storitev, ločeno od spletnega iskalnika ali zagotovljeno poleg njega. Drugi primeri so programske aplikacije, distribuirane preko trgovin s programskimi aplikacijami, ali proizvodi ali storitve, ki so poudarjeni in prikazani v viru novic družbenega omrežja, ali proizvodi ali storitve, uvrščeni med rezultate iskanja ali prikazani na spletni tržnici. V navedenih okoliščinah ima vratar dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika za tretje ponudnike in neposrednega ponudnika proizvodov ali storitev vratarja. Ti vratarji lahko zato neposredno ogrožajo tekmovalnost zadevnih proizvodov ali storitev v okviru zadevnih jedrnih platformnih storitev v škodo poslovnih uporabnikov, ki jih vratar ne nadzira.

| (48) | Vratarji so pogosto vertikalno integrirani in ponujajo nekatere proizvode ali storitve končnim uporabnikom v okviru svojih jedrnih platformnih storitev ali preko poslovnega uporabnika, nad katerim imajo nadzor, posledica česar je pogosto navzkrižje interesov. To lahko vključuje primer, ko vratar ponuja svoje spletne posredniške storitve preko spletnega iskalnika. Če vratarji ponujajo navedene proizvode ali storitve v okviru jedrne platformne storitve, lahko svoji ponudbi zagotovijo boljši položaj v smislu razvrstitve, kot ga imajo proizvodi tretjih oseb, ki tudi delujejo v okviru iste jedrne platformne storitve. To lahko na primer velja za proizvode ali storitve, vključno z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami, ki so razvrščeni med rezultati, ki jih sporočijo spletni iskalniki, ali ki so delno ali v celoti vključeni med rezultate spletnih iskalnikov, skupine rezultatov, povezanih z določeno tematiko, ali prikazani skupaj z rezultati spletnega iskalnika, ki jih nekateri končni uporabniki obravnavajo ali uporabljajo kot storitev, ločeno od spletnega iskalnika ali zagotovljeno poleg njega.
  Takšni prednostni ali vdelani prikazi ločene spletne posredniške storitve bi morali šteti za dajanje prednosti ne glede na to, ali se lahko informacije ali rezultati znotraj prednostnih skupin specializiranih rezultatov zagotovijo tudi s konkurenčnimi storitvami in so kot taki razvrščeni na nediskriminatoren način.
  Drugi primeri so programske aplikacije, distribuirane preko trgovin s programskimi aplikacijami, ali proizvodi ali storitve, ki so poudarjeni in prikazani v viru novic družbenega omrežja, ali proizvodi ali storitve, uvrščeni med rezultate iskanja ali prikazani na spletni tržnici. V navedenih okoliščinah ima vratar dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika za tretje ponudnike in neposrednega ponudnika proizvodov ali storitev vratarja
  , kar vodi v nasprotje interesov
  . Ti vratarji lahko zato neposredno ogrožajo tekmovalnost zadevnih proizvodov ali storitev v okviru zadevnih jedrnih platformnih storitev v škodo poslovnih uporabnikov, ki jih vratar ne nadzira. |
| --- | --- |

(48)

Vratarji so pogosto vertikalno integrirani in ponujajo nekatere proizvode ali storitve končnim uporabnikom v okviru svojih jedrnih platformnih storitev ali preko poslovnega uporabnika, nad katerim imajo nadzor, posledica česar je pogosto navzkrižje interesov. To lahko vključuje primer, ko vratar ponuja svoje spletne posredniške storitve preko spletnega iskalnika. Če vratarji ponujajo navedene proizvode ali storitve v okviru jedrne platformne storitve, lahko svoji ponudbi zagotovijo boljši položaj v smislu razvrstitve, kot ga imajo proizvodi tretjih oseb, ki tudi delujejo v okviru iste jedrne platformne storitve. To lahko na primer velja za proizvode ali storitve, vključno z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami, ki so razvrščeni med rezultati, ki jih sporočijo spletni iskalniki, ali ki so delno ali v celoti vključeni med rezultate spletnih iskalnikov, skupine rezultatov, povezanih z določeno tematiko, ali prikazani skupaj z rezultati spletnega iskalnika, ki jih nekateri končni uporabniki obravnavajo ali uporabljajo kot storitev, ločeno od spletnega iskalnika ali zagotovljeno poleg njega.
  Takšni prednostni ali vdelani prikazi ločene spletne posredniške storitve bi morali šteti za dajanje prednosti ne glede na to, ali se lahko informacije ali rezultati znotraj prednostnih skupin specializiranih rezultatov zagotovijo tudi s konkurenčnimi storitvami in so kot taki razvrščeni na nediskriminatoren način.
  Drugi primeri so programske aplikacije, distribuirane preko trgovin s programskimi aplikacijami, ali proizvodi ali storitve, ki so poudarjeni in prikazani v viru novic družbenega omrežja, ali proizvodi ali storitve, uvrščeni med rezultate iskanja ali prikazani na spletni tržnici. V navedenih okoliščinah ima vratar dvojno vlogo, in sicer vlogo posrednika za tretje ponudnike in neposrednega ponudnika proizvodov ali storitev vratarja
  , kar vodi v nasprotje interesov
  . Ti vratarji lahko zato neposredno ogrožajo tekmovalnost zadevnih proizvodov ali storitev v okviru zadevnih jedrnih platformnih storitev v škodo poslovnih uporabnikov, ki jih vratar ne nadzira.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | V takih situacijah vratar ne bi smel s pravnimi, poslovnimi ali tehničnimi sredstvi pri razvrščanju v okviru jedrne platformne storitve diferencirano ali prednostno obravnavati proizvodov ali storitev, ki jih ponuja sam ali preko poslovnega uporabnika, ki ga nadzira. Za zagotovitev učinkovitosti te obveznosti je treba zagotoviti tudi, da so tudi pogoji, ki se uporabljajo pri takem razvrščanju, na splošno pravični. Razvrščanje bi moralo v teh primerih vključevati vse oblike relativnega mesta vidnosti, vključno s prikazom, oceno, povezovanjem ali glasovnimi rezultati. Za zagotovitev, da je ta obveznost učinkovita in je ni mogoče zaobiti, bi se morala uporabljati tudi za vsak ukrep, ki bi lahko imel enakovreden učinek kot diferencirano ali prednostno obravnavanje pri razvrščanju. Tudi smernice, sprejete v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2019/1150, bi morale olajšati izvajanje in izvrševanje te obveznosti (34). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

V takih situacijah vratar ne bi smel s pravnimi, poslovnimi ali tehničnimi sredstvi pri razvrščanju v okviru jedrne platformne storitve diferencirano ali prednostno obravnavati proizvodov ali storitev, ki jih ponuja sam ali preko poslovnega uporabnika, ki ga nadzira. Za zagotovitev učinkovitosti te obveznosti je treba zagotoviti tudi, da so tudi pogoji, ki se uporabljajo pri takem razvrščanju, na splošno pravični. Razvrščanje bi moralo v teh primerih vključevati vse oblike relativnega mesta vidnosti, vključno s prikazom, oceno, povezovanjem ali glasovnimi rezultati. Za zagotovitev, da je ta obveznost učinkovita in je ni mogoče zaobiti, bi se morala uporabljati tudi za vsak ukrep, ki bi lahko imel enakovreden učinek kot diferencirano ali prednostno obravnavanje pri razvrščanju. Tudi smernice, sprejete v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2019/1150, bi morale olajšati izvajanje in izvrševanje te obveznosti (34).

| (49) | V takih situacijah vratar ne bi smel s pravnimi, poslovnimi ali tehničnimi sredstvi pri razvrščanju v okviru jedrne platformne storitve diferencirano ali prednostno obravnavati proizvodov ali storitev, ki jih ponuja sam ali preko poslovnega uporabnika, ki ga nadzira. Za zagotovitev učinkovitosti te obveznosti je treba zagotoviti tudi, da so tudi pogoji, ki se uporabljajo pri takem razvrščanju, na splošno pravični. Razvrščanje bi moralo v teh primerih vključevati vse oblike relativnega mesta vidnosti, vključno s prikazom, oceno, povezovanjem ali glasovnimi rezultati. Za zagotovitev, da je ta obveznost učinkovita in je ni mogoče zaobiti, bi se morala uporabljati tudi za vsak ukrep, ki bi lahko imel enakovreden učinek kot diferencirano ali prednostno obravnavanje pri razvrščanju.
  Da bi se izognili nasprotju interesov, bi bilo treba od vratarjev zahtevati, da svoje proizvode ali storitve obravnavajo kot ločen poslovni subjekt, ki je kot samostojna storitev tržno donosen.
  Tudi smernice, sprejete v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2019/1150, bi morale olajšati izvajanje in izvrševanje te obveznosti (34). |
| --- | --- |

(49)

V takih situacijah vratar ne bi smel s pravnimi, poslovnimi ali tehničnimi sredstvi pri razvrščanju v okviru jedrne platformne storitve diferencirano ali prednostno obravnavati proizvodov ali storitev, ki jih ponuja sam ali preko poslovnega uporabnika, ki ga nadzira. Za zagotovitev učinkovitosti te obveznosti je treba zagotoviti tudi, da so tudi pogoji, ki se uporabljajo pri takem razvrščanju, na splošno pravični. Razvrščanje bi moralo v teh primerih vključevati vse oblike relativnega mesta vidnosti, vključno s prikazom, oceno, povezovanjem ali glasovnimi rezultati. Za zagotovitev, da je ta obveznost učinkovita in je ni mogoče zaobiti, bi se morala uporabljati tudi za vsak ukrep, ki bi lahko imel enakovreden učinek kot diferencirano ali prednostno obravnavanje pri razvrščanju.
  Da bi se izognili nasprotju interesov, bi bilo treba od vratarjev zahtevati, da svoje proizvode ali storitve obravnavajo kot ločen poslovni subjekt, ki je kot samostojna storitev tržno donosen.
  Tudi smernice, sprejete v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2019/1150, bi morale olajšati izvajanje in izvrševanje te obveznosti (34).

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (52a) | Pomanjkanje funkcij za medsebojno povezovanje med storitvami vratarja lahko znatno vpliva na izbiro uporabnikov in zmožnost zamenjave, ker končni uporabnik ne more obnoviti socialnih povezav in omrežij, ki jih zagotavlja vratar, tudi če je mogoča večdomnost. Zato bi bilo treba vsem ponudnikom enakovrednih jedrnih platformnih storitev omogočiti, da se na zahtevo in brezplačno medsebojno povežejo z vratarjevimi medosebnimi komunikacijskimi storitvami, neodvisnimi od številke, ali storitvami družbenega mreženja. Medsebojno povezovanje bi bilo treba zagotavljati pod pogoji, ki so na voljo vratarju ali ki jih uporablja, in kakovostno, hkrati pa poskrbeti za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. V primeru medsebojnih komunikacijskih storitev, odvisnih od številke, bi bilo treba zahteve za medsebojno povezovanje razumeti tako, da tretjim ponudnikom omogočajo, da zahtevajo dostop do funkcij, kot so besedilo, video, govor in slika in medsebojno povezovanje z njimi, ter bi jim morale zagotavljati dostop do osnovnih funkcij, kot so objave, všečki in komentarji za storitve družbenega mreženja in medsebojno povezovanje z njimi. Ukrepe za medsebojno povezovanje medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, bi bilo treba uvesti v skladu z določbami zakonika o elektronskih komunikacijah ter zlasti pogoji in postopki iz člena 61 zakonika. Kljub temu bi morali zahtevati, da ponudniki medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, ki so bili imenovani za vratarje, izpolnjujejo pogoje, potrebne za sprožitev postopkov, tj. da dosegajo znatno raven pokritosti in uporabnikov, ter bi zato morali izpolnjevati minimalne veljavne zahteve po interoperabilnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52a)

Pomanjkanje funkcij za medsebojno povezovanje med storitvami vratarja lahko znatno vpliva na izbiro uporabnikov in zmožnost zamenjave, ker končni uporabnik ne more obnoviti socialnih povezav in omrežij, ki jih zagotavlja vratar, tudi če je mogoča večdomnost. Zato bi bilo treba vsem ponudnikom enakovrednih jedrnih platformnih storitev omogočiti, da se na zahtevo in brezplačno medsebojno povežejo z vratarjevimi medosebnimi komunikacijskimi storitvami, neodvisnimi od številke, ali storitvami družbenega mreženja. Medsebojno povezovanje bi bilo treba zagotavljati pod pogoji, ki so na voljo vratarju ali ki jih uporablja, in kakovostno, hkrati pa poskrbeti za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. V primeru medsebojnih komunikacijskih storitev, odvisnih od številke, bi bilo treba zahteve za medsebojno povezovanje razumeti tako, da tretjim ponudnikom omogočajo, da zahtevajo dostop do funkcij, kot so besedilo, video, govor in slika in medsebojno povezovanje z njimi, ter bi jim morale zagotavljati dostop do osnovnih funkcij, kot so objave, všečki in komentarji za storitve družbenega mreženja in medsebojno povezovanje z njimi. Ukrepe za medsebojno povezovanje medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, bi bilo treba uvesti v skladu z določbami zakonika o elektronskih komunikacijah ter zlasti pogoji in postopki iz člena 61 zakonika. Kljub temu bi morali zahtevati, da ponudniki medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, ki so bili imenovani za vratarje, izpolnjujejo pogoje, potrebne za sprožitev postopkov, tj. da dosegajo znatno raven pokritosti in uporabnikov, ter bi zato morali izpolnjevati minimalne veljavne zahteve po interoperabilnosti.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Zato so oglaševalci in založniki pogosto preslabo informirani o učinku danega oglasa. Da bi se dodatno povečale pravičnost, preglednost in tekmovalnost storitev spletnega oglaševanja iz te uredbe in tistih, ki so popolnoma integrirane z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami istega ponudnika, bi morali imenovani vratarji oglaševalcem in založnikom na zahtevo zagotoviti brezplačen dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci, oglaševalske agencije, ki delujejo v imenu podjetja, ki objavi oglas, in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja opravljanja zadevnih storitev spletnega oglaševanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Zato so oglaševalci in založniki pogosto preslabo informirani o učinku danega oglasa. Da bi se dodatno povečale pravičnost, preglednost in tekmovalnost storitev spletnega oglaševanja iz te uredbe in tistih, ki so popolnoma integrirane z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami istega ponudnika, bi morali imenovani vratarji oglaševalcem in založnikom na zahtevo zagotoviti brezplačen dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci, oglaševalske agencije, ki delujejo v imenu podjetja, ki objavi oglas, in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja opravljanja zadevnih storitev spletnega oglaševanja.

| (53) | Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Zato so oglaševalci in založniki pogosto preslabo informirani o učinku danega oglasa. Da bi se dodatno povečale pravičnost, preglednost in tekmovalnost storitev spletnega oglaševanja iz te uredbe in tistih, ki so popolnoma integrirane z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami istega ponudnika, bi morali imenovani vratarji oglaševalcem in založnikom na zahtevo zagotoviti
  popolno razkritje in preglednost parametrov in podatkov, ki se uporabljajo za odločanje, izvajanje in merjenje posredniških storitev. Vratar na zahtevo tudi zagotovi
  brezplačen dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci, oglaševalske agencije, ki delujejo v imenu podjetja, ki objavi oglas, in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja opravljanja zadevnih storitev spletnega oglaševanja. |
| --- | --- |

(53)

Pogoji, pod katerimi vratarji zagotavljajo storitve spletnega oglaševanja poslovnim uporabnikom, vključno z oglaševalci in založniki, so pogosto nepregledni in nejasni. Zato so oglaševalci in založniki pogosto preslabo informirani o učinku danega oglasa. Da bi se dodatno povečale pravičnost, preglednost in tekmovalnost storitev spletnega oglaševanja iz te uredbe in tistih, ki so popolnoma integrirane z drugimi jedrnimi platformnimi storitvami istega ponudnika, bi morali imenovani vratarji oglaševalcem in založnikom na zahtevo zagotoviti
  popolno razkritje in preglednost parametrov in podatkov, ki se uporabljajo za odločanje, izvajanje in merjenje posredniških storitev. Vratar na zahtevo tudi zagotovi
  brezplačen dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci, oglaševalske agencije, ki delujejo v imenu podjetja, ki objavi oglas, in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja opravljanja zadevnih storitev spletnega oglaševanja.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | Zlasti vratarji, ki zagotavljajo dostop do
  trgovin s programskimi aplikacijami
  , delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike, ki želijo doseči končne uporabnike. Glede na neuravnoteženost pogajalske moči med temi vratarji in poslovnimi uporabniki njihovih
  trgovin s programskimi aplikacijami
  se tem vratarjem ne bi smelo dovoliti določanje splošnih pogojev, vključno s pogoji oblikovanja cen, ki bi bili nepravični ali bi povzročili neutemeljeno razlikovanje. Pogoji oblikovanja cen ali drugi splošni pogoji dostopa bi se morali šteti za nepravične, če povzročajo neravnovesje med pravicami in obveznostmi poslovnih uporabnikov, pomenijo prednost za vratarja, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar zagotavlja poslovnim uporabnikom, ali postavljajo poslovne uporabnike v slabši položaj pri zagotavljanju istih ali podobnih storitev, kot jih zagotavlja vratar. Za določitev pravičnosti splošnih pogojev dostopa se lahko uporabijo naslednja referenčna merila: cene ali pogoji, ki so jih drugi ponudniki
  trgovin s programskimi aplikacijami
  določili za enake ali podobne storitve; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za drugačne povezane ali podobne storitve ali različne vrste končnih uporabnikov; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enake storitve v različnih geografskih regijah; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enako storitev, kot jo ponuja vratar. Ta obveznost ne bi smela ustvarjati pravice do dostopa in ne bi smela posegati v zmožnost ponudnikov
  trgovin s programskimi aplikacijami
  , da prevzamejo potrebno odgovornost v boju proti nezakoniti in neželeni vsebini, kot je določena v skladu z uredbo [aktom o digitalnih storitvah]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57)

Zlasti vratarji, ki zagotavljajo dostop do
  trgovin s programskimi aplikacijami
  , delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike, ki želijo doseči končne uporabnike. Glede na neuravnoteženost pogajalske moči med temi vratarji in poslovnimi uporabniki njihovih
  trgovin s programskimi aplikacijami
  se tem vratarjem ne bi smelo dovoliti določanje splošnih pogojev, vključno s pogoji oblikovanja cen, ki bi bili nepravični ali bi povzročili neutemeljeno razlikovanje. Pogoji oblikovanja cen ali drugi splošni pogoji dostopa bi se morali šteti za nepravične, če povzročajo neravnovesje med pravicami in obveznostmi poslovnih uporabnikov, pomenijo prednost za vratarja, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar zagotavlja poslovnim uporabnikom, ali postavljajo poslovne uporabnike v slabši položaj pri zagotavljanju istih ali podobnih storitev, kot jih zagotavlja vratar. Za določitev pravičnosti splošnih pogojev dostopa se lahko uporabijo naslednja referenčna merila: cene ali pogoji, ki so jih drugi ponudniki
  trgovin s programskimi aplikacijami
  določili za enake ali podobne storitve; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za drugačne povezane ali podobne storitve ali različne vrste končnih uporabnikov; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enake storitve v različnih geografskih regijah; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enako storitev, kot jo ponuja vratar. Ta obveznost ne bi smela ustvarjati pravice do dostopa in ne bi smela posegati v zmožnost ponudnikov
  trgovin s programskimi aplikacijami
  , da prevzamejo potrebno odgovornost v boju proti nezakoniti in neželeni vsebini, kot je določena v skladu z uredbo [aktom o digitalnih storitvah].

| (57) | Zlasti vratarji, ki zagotavljajo dostop do
  jedrnih platformnih storitev
  , delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike, ki želijo doseči končne uporabnike. Glede na neuravnoteženost pogajalske moči med temi vratarji in poslovnimi uporabniki njihovih
  jedrnih platformnih storitev
  se tem vratarjem ne bi smelo dovoliti določanje splošnih pogojev, vključno s pogoji oblikovanja cen, ki bi bili nepravični ali bi povzročili neutemeljeno razlikovanje. Pogoji oblikovanja cen ali drugi splošni pogoji dostopa bi se morali šteti za nepravične, če povzročajo neravnovesje med pravicami in obveznostmi poslovnih uporabnikov, pomenijo prednost za vratarja, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar zagotavlja poslovnim uporabnikom, ali postavljajo poslovne uporabnike v slabši položaj pri zagotavljanju istih ali podobnih storitev, kot jih zagotavlja vratar. Za določitev pravičnosti splošnih pogojev dostopa se lahko uporabijo naslednja referenčna merila: cene ali pogoji, ki so jih drugi ponudniki
  jedrnih platformnih storitev
  določili za enake ali podobne storitve; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za drugačne povezane ali podobne storitve ali različne vrste končnih uporabnikov; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enake storitve v različnih geografskih regijah; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enako storitev, kot jo ponuja vratar. Ta obveznost ne bi smela ustvarjati pravice do dostopa in ne bi smela posegati v zmožnost ponudnikov
  jedrnih platformnih storitev
  , da prevzamejo potrebno odgovornost v boju proti nezakoniti in neželeni vsebini, kot je določena v skladu z uredbo [aktom o digitalnih storitvah]. |
| --- | --- |

(57)

Zlasti vratarji, ki zagotavljajo dostop do
  jedrnih platformnih storitev
  , delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike, ki želijo doseči končne uporabnike. Glede na neuravnoteženost pogajalske moči med temi vratarji in poslovnimi uporabniki njihovih
  jedrnih platformnih storitev
  se tem vratarjem ne bi smelo dovoliti določanje splošnih pogojev, vključno s pogoji oblikovanja cen, ki bi bili nepravični ali bi povzročili neutemeljeno razlikovanje. Pogoji oblikovanja cen ali drugi splošni pogoji dostopa bi se morali šteti za nepravične, če povzročajo neravnovesje med pravicami in obveznostmi poslovnih uporabnikov, pomenijo prednost za vratarja, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar zagotavlja poslovnim uporabnikom, ali postavljajo poslovne uporabnike v slabši položaj pri zagotavljanju istih ali podobnih storitev, kot jih zagotavlja vratar. Za določitev pravičnosti splošnih pogojev dostopa se lahko uporabijo naslednja referenčna merila: cene ali pogoji, ki so jih drugi ponudniki
  jedrnih platformnih storitev
  določili za enake ali podobne storitve; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za drugačne povezane ali podobne storitve ali različne vrste končnih uporabnikov; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enake storitve v različnih geografskih regijah; cene ali pogoji, ki jih je ponudnik trgovine s programskimi aplikacijami določil za enako storitev, kot jo ponuja vratar. Ta obveznost ne bi smela ustvarjati pravice do dostopa in ne bi smela posegati v zmožnost ponudnikov
  jedrnih platformnih storitev
  , da prevzamejo potrebno odgovornost v boju proti nezakoniti in neželeni vsebini, kot je določena v skladu z uredbo [aktom o digitalnih storitvah].

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (57a) | Izvajanje obveznosti vratarjev v zvezi z dostopom, namestitvijo, prenosljivostjo ali interoperabilnostjo bi se lahko olajšalo z uporabo tehničnih standardov. V ta namen bi morala Komisija določiti ustrezne, splošno uporabljene digitalne tehnične standarde organizacij za standardizacijo, kot določa člen 13 Uredbe (EU) št. 1025/2012, ali po potrebi pozvati evropske organe za standardizacijo, naj jih oblikujejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57a)

Izvajanje obveznosti vratarjev v zvezi z dostopom, namestitvijo, prenosljivostjo ali interoperabilnostjo bi se lahko olajšalo z uporabo tehničnih standardov. V ta namen bi morala Komisija določiti ustrezne, splošno uporabljene digitalne tehnične standarde organizacij za standardizacijo, kot določa člen 13 Uredbe (EU) št. 1025/2012, ali po potrebi pozvati evropske organe za standardizacijo, naj jih oblikujejo.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (58) | Da bi se zagotovila učinkovitost obveznosti iz te uredbe in da bi se te obveznosti hkrati omejile na to, kar je potrebno za zagotovitev tekmovalnosti in odpravo škodljivih učinkov nepoštenega ravnanja vratarjev, je pomembno, da se jasno opredelijo in omejijo, da bi jih vratar lahko takoj izpolnil ob popolnem spoštovanju Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive 2002/58/ES, varstva potrošnikov, kibernetske varnosti in varnosti proizvodov. Vratarji bi morali zagotoviti vgrajeno skladnost s to uredbo. Zato bi morali biti potrebni ukrepi vključeni v tehnološko zasnovo, ki jo uporabljajo vratarji, kolikor je to mogoče in če je primerno. V nekaterih primerih pa je lahko ustrezno, da Komisija po dialogu z zadevnim vratarjem podrobneje opredeli nekatere ukrepe, ki bi jih zadevni vratar moral sprejeti, da bi učinkovito izpolnil obveznosti, ki bi se lahko podrobneje opredelile. Ta možnost regulativnega dialoga bi morala vratarjem olajšati izpolnjevanje obveznosti in pospešiti pravilno izvajanje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58)

Da bi se zagotovila učinkovitost obveznosti iz te uredbe in da bi se te obveznosti hkrati omejile na to, kar je potrebno za zagotovitev tekmovalnosti in odpravo škodljivih učinkov nepoštenega ravnanja vratarjev, je pomembno, da se jasno opredelijo in omejijo, da bi jih vratar lahko takoj izpolnil ob popolnem spoštovanju Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive 2002/58/ES, varstva potrošnikov, kibernetske varnosti in varnosti proizvodov. Vratarji bi morali zagotoviti vgrajeno skladnost s to uredbo. Zato bi morali biti potrebni ukrepi vključeni v tehnološko zasnovo, ki jo uporabljajo vratarji, kolikor je to mogoče in če je primerno. V nekaterih primerih pa je lahko ustrezno, da Komisija po dialogu z zadevnim vratarjem podrobneje opredeli nekatere ukrepe, ki bi jih zadevni vratar moral sprejeti, da bi učinkovito izpolnil obveznosti, ki bi se lahko podrobneje opredelile. Ta možnost regulativnega dialoga bi morala vratarjem olajšati izpolnjevanje obveznosti in pospešiti pravilno izvajanje te uredbe.

| (58) | Cilj te uredbe je zagotoviti, da digitalno gospodarstvo ostane pravično in tekmovalno, zato da bi se spodbudile inovacije, visoka kakovost digitalnih proizvodov in storitev, pravične in konkurenčne cene ter visoka kakovost in izbira za končne uporabnike v digitalnem sektorju.
  Da bi se zagotovila učinkovitost obveznosti iz te uredbe in da bi se te obveznosti hkrati omejile na to, kar je potrebno za zagotovitev tekmovalnosti in odpravo škodljivih učinkov nepoštenega ravnanja vratarjev, je pomembno, da se jasno opredelijo in omejijo, da bi jih vratar lahko takoj izpolnil ob popolnem spoštovanju Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive 2002/58/ES, varstva potrošnikov, kibernetske varnosti in varnosti proizvodov
  ter zahtev glede dostopnosti za invalide v skladu z Direktivo (EU) 2019/882
  . Vratarji bi morali zagotoviti vgrajeno skladnost s to uredbo. Zato bi morali biti potrebni ukrepi vključeni v tehnološko zasnovo, ki jo uporabljajo vratarji, kolikor je to mogoče in če je primerno. V nekaterih primerih pa je lahko ustrezno, da Komisija po dialogu z zadevnim vratarjem
  , ali če je primerno po posvetovanju z zainteresiranimi tretjimi osebami,
  podrobneje
  v sklepu
  opredeli nekatere ukrepe, ki bi jih zadevni vratar moral sprejeti, da bi učinkovito izpolnil obveznosti, ki bi se lahko podrobneje opredelile. Ta možnost regulativnega dialoga bi morala vratarjem olajšati izpolnjevanje obveznosti in pospešiti pravilno izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Cilj te uredbe je zagotoviti, da digitalno gospodarstvo ostane pravično in tekmovalno, zato da bi se spodbudile inovacije, visoka kakovost digitalnih proizvodov in storitev, pravične in konkurenčne cene ter visoka kakovost in izbira za končne uporabnike v digitalnem sektorju.
  Da bi se zagotovila učinkovitost obveznosti iz te uredbe in da bi se te obveznosti hkrati omejile na to, kar je potrebno za zagotovitev tekmovalnosti in odpravo škodljivih učinkov nepoštenega ravnanja vratarjev, je pomembno, da se jasno opredelijo in omejijo, da bi jih vratar lahko takoj izpolnil ob popolnem spoštovanju Uredbe (EU) 2016/679 in Direktive 2002/58/ES, varstva potrošnikov, kibernetske varnosti in varnosti proizvodov
  ter zahtev glede dostopnosti za invalide v skladu z Direktivo (EU) 2019/882
  . Vratarji bi morali zagotoviti vgrajeno skladnost s to uredbo. Zato bi morali biti potrebni ukrepi vključeni v tehnološko zasnovo, ki jo uporabljajo vratarji, kolikor je to mogoče in če je primerno. V nekaterih primerih pa je lahko ustrezno, da Komisija po dialogu z zadevnim vratarjem
  , ali če je primerno po posvetovanju z zainteresiranimi tretjimi osebami,
  podrobneje
  v sklepu
  opredeli nekatere ukrepe, ki bi jih zadevni vratar moral sprejeti, da bi učinkovito izpolnil obveznosti, ki bi se lahko podrobneje opredelile. Ta možnost regulativnega dialoga bi morala vratarjem olajšati izpolnjevanje obveznosti in pospešiti pravilno izvajanje te uredbe.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (59) | Kot dodaten element za zagotovitev sorazmernosti bi bilo treba vratarjem omogočiti, da v izjemnih okoliščinah, ki so zunaj nadzora vratarja, kot je nepredviden zunanji pretres, zaradi katerega je začasno prekinjen velik del povpraševanja končnih uporabnikov po zadevni osnovni storitvi platforme, zahtevajo zamrznitev določene obveznosti, kolikor je potrebno, pri čemer vratar dokaže, da izpolnjevanje te obveznosti ogroža ekonomsko upravičenost poslovanja zadevnega vratarja v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59)

Kot dodaten element za zagotovitev sorazmernosti bi bilo treba vratarjem omogočiti, da v izjemnih okoliščinah, ki so zunaj nadzora vratarja, kot je nepredviden zunanji pretres, zaradi katerega je začasno prekinjen velik del povpraševanja končnih uporabnikov po zadevni osnovni storitvi platforme, zahtevajo zamrznitev določene obveznosti, kolikor je potrebno, pri čemer vratar dokaže, da izpolnjevanje te obveznosti ogroža ekonomsko upravičenost poslovanja zadevnega vratarja v Uniji.

| (59) | Kot dodaten element za zagotovitev sorazmernosti bi bilo treba vratarjem omogočiti, da v izjemnih okoliščinah, ki so zunaj nadzora vratarja, kot je nepredviden zunanji pretres, zaradi katerega je začasno prekinjen velik del povpraševanja končnih uporabnikov po zadevni osnovni storitvi platforme, zahtevajo zamrznitev določene obveznosti, kolikor je potrebno, pri čemer vratar dokaže, da izpolnjevanje te obveznosti ogroža ekonomsko upravičenost poslovanja zadevnega vratarja v Uniji.
  Komisija bi morala v svojem sklepu navesti razloge, zakaj je odobrila zamrznitev, in ga redno pregledovati ter presojati, ali pogoji za odobritev še veljajo ali ne. |
| --- | --- |

(59)

Kot dodaten element za zagotovitev sorazmernosti bi bilo treba vratarjem omogočiti, da v izjemnih okoliščinah, ki so zunaj nadzora vratarja, kot je nepredviden zunanji pretres, zaradi katerega je začasno prekinjen velik del povpraševanja končnih uporabnikov po zadevni osnovni storitvi platforme, zahtevajo zamrznitev določene obveznosti, kolikor je potrebno, pri čemer vratar dokaže, da izpolnjevanje te obveznosti ogroža ekonomsko upravičenost poslovanja zadevnega vratarja v Uniji.
  Komisija bi morala v svojem sklepu navesti razloge, zakaj je odobrila zamrznitev, in ga redno pregledovati ter presojati, ali pogoji za odobritev še veljajo ali ne.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (60) | V izjemnih okoliščinah, ki so utemeljene le na podlagi javne morale, javnega zdravja ali javne varnosti, bi morala Komisija imeti možnost, da odloči, da se zadevna obveznost ne uporablja za določeno jedrno platformno storitev. Vplivanje na te javne interese lahko kaže na to, da bi bili stroški izvrševanja neke obveznosti za družbo kot celoto v nekaterih izjemnih primerih previsoki in zato nesorazmerni. Regulativni dialog za olajšanje skladnosti z omejenimi možnostmi zamrznitve in izvzetja bi moral zagotoviti sorazmernost obveznosti iz te uredbe, ne da bi ogrozil nameravane predhodne učinke na pravičnost in tekmovalnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(60)

V izjemnih okoliščinah, ki so utemeljene le na podlagi javne morale, javnega zdravja ali javne varnosti, bi morala Komisija imeti možnost, da odloči, da se zadevna obveznost ne uporablja za določeno jedrno platformno storitev. Vplivanje na te javne interese lahko kaže na to, da bi bili stroški izvrševanja neke obveznosti za družbo kot celoto v nekaterih izjemnih primerih previsoki in zato nesorazmerni. Regulativni dialog za olajšanje skladnosti z omejenimi možnostmi zamrznitve in izvzetja bi moral zagotoviti sorazmernost obveznosti iz te uredbe, ne da bi ogrozil nameravane predhodne učinke na pravičnost in tekmovalnost.

| (60) | V izjemnih okoliščinah, ki so utemeljene le na podlagi javne morale, javnega zdravja ali javne varnosti, bi morala Komisija imeti možnost, da odloči, da se zadevna obveznost ne uporablja za določeno jedrno platformno storitev. Vplivanje na te javne interese lahko kaže na to, da bi bili stroški izvrševanja neke obveznosti za družbo kot celoto v nekaterih izjemnih primerih previsoki in zato nesorazmerni. Regulativni dialog za olajšanje skladnosti z omejenimi
  in ustrezno utemeljenimi
  možnostmi zamrznitve in izvzetja bi moral zagotoviti sorazmernost obveznosti iz te uredbe, ne da bi ogrozil nameravane predhodne učinke na pravičnost in tekmovalnost.
  Kadar je takšno izvzetje odobreno, bi morala Komisija svojo odločitev proučiti vsako leto. |
| --- | --- |

(60)

V izjemnih okoliščinah, ki so utemeljene le na podlagi javne morale, javnega zdravja ali javne varnosti, bi morala Komisija imeti možnost, da odloči, da se zadevna obveznost ne uporablja za določeno jedrno platformno storitev. Vplivanje na te javne interese lahko kaže na to, da bi bili stroški izvrševanja neke obveznosti za družbo kot celoto v nekaterih izjemnih primerih previsoki in zato nesorazmerni. Regulativni dialog za olajšanje skladnosti z omejenimi
  in ustrezno utemeljenimi
  možnostmi zamrznitve in izvzetja bi moral zagotoviti sorazmernost obveznosti iz te uredbe, ne da bi ogrozil nameravane predhodne učinke na pravičnost in tekmovalnost.
  Kadar je takšno izvzetje odobreno, bi morala Komisija svojo odločitev proučiti vsako leto.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (61) | Interesi končnih uporabnikov glede varstva podatkov in zasebnosti so pomembni za vsako oceno morebitnih negativnih učinkov obravnavane prakse vratarjev v zvezi z zbiranjem velikih količin podatkov od končnih uporabnikov. Zagotavljanje ustrezne ravni preglednosti praks oblikovanja profilov, ki jih uporabljajo vratarji, omogoča večjo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, saj ustvarja zunanji pritisk na vratarje, da bi se preprečilo, da bi oblikovanje podrobnih profilov postalo panožni standard, glede na to, da morebitni novi udeleženci ali ponudniki, ki so zagonska podjetja, ne morejo imeti enako podrobnega in podobno obsežnega dostopa do podatkov. Večja preglednost bi morala drugim ponudnikom jedrnih platformnih storitev omogočiti boljše medsebojno razlikovanje na podlagi vrhunskih zmogljivosti za zagotavljanje zasebnosti. Za zagotovitev minimalne ravni učinkovitosti te obveznosti glede preglednosti bi morali vratarji predložiti vsaj opis podlage, na kateri se izvaja oblikovanje profilov, vključno s tem, ali se upoštevajo osebni podatki in podatki, ki izhajajo iz dejavnosti uporabnika, uporabljene obdelave, namena, za katerega je profil oblikovan in nazadnje uporabljen, učinka takega oblikovanja profilov na storitve vratarja ter sprejetih ukrepov, s katerimi je omogočena seznanjenost končnih uporabnikov z zadevno uporabo takega oblikovanja profilov in s katerimi se poskuša pridobiti njihovo soglasje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(61)

Interesi končnih uporabnikov glede varstva podatkov in zasebnosti so pomembni za vsako oceno morebitnih negativnih učinkov obravnavane prakse vratarjev v zvezi z zbiranjem velikih količin podatkov od končnih uporabnikov. Zagotavljanje ustrezne ravni preglednosti praks oblikovanja profilov, ki jih uporabljajo vratarji, omogoča večjo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, saj ustvarja zunanji pritisk na vratarje, da bi se preprečilo, da bi oblikovanje podrobnih profilov postalo panožni standard, glede na to, da morebitni novi udeleženci ali ponudniki, ki so zagonska podjetja, ne morejo imeti enako podrobnega in podobno obsežnega dostopa do podatkov. Večja preglednost bi morala drugim ponudnikom jedrnih platformnih storitev omogočiti boljše medsebojno razlikovanje na podlagi vrhunskih zmogljivosti za zagotavljanje zasebnosti. Za zagotovitev minimalne ravni učinkovitosti te obveznosti glede preglednosti bi morali vratarji predložiti vsaj opis podlage, na kateri se izvaja oblikovanje profilov, vključno s tem, ali se upoštevajo osebni podatki in podatki, ki izhajajo iz dejavnosti uporabnika, uporabljene obdelave, namena, za katerega je profil oblikovan in nazadnje uporabljen, učinka takega oblikovanja profilov na storitve vratarja ter sprejetih ukrepov, s katerimi je omogočena seznanjenost končnih uporabnikov z zadevno uporabo takega oblikovanja profilov in s katerimi se poskuša pridobiti njihovo soglasje.

| (61) | Interesi končnih uporabnikov glede varstva podatkov in zasebnosti so pomembni za vsako oceno morebitnih negativnih učinkov obravnavane prakse vratarjev v zvezi z zbiranjem velikih količin podatkov od končnih uporabnikov. Zagotavljanje ustrezne ravni preglednosti praks oblikovanja profilov, ki jih uporabljajo vratarji, omogoča večjo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, saj ustvarja zunanji pritisk na vratarje, da bi se preprečilo, da bi oblikovanje podrobnih profilov postalo panožni standard, glede na to, da morebitni novi udeleženci ali ponudniki, ki so zagonska podjetja, ne morejo imeti enako podrobnega in podobno obsežnega dostopa do podatkov. Večja preglednost bi morala drugim ponudnikom jedrnih platformnih storitev omogočiti boljše medsebojno razlikovanje na podlagi vrhunskih zmogljivosti za zagotavljanje zasebnosti. Za zagotovitev minimalne ravni učinkovitosti te obveznosti glede preglednosti bi morali vratarji predložiti vsaj opis podlage, na kateri se izvaja oblikovanje profilov, vključno s tem, ali se upoštevajo osebni podatki in podatki, ki izhajajo iz dejavnosti uporabnika, uporabljene obdelave, namena, za katerega je profil oblikovan in nazadnje uporabljen, učinka takega oblikovanja profilov na storitve vratarja ter sprejetih ukrepov, s katerimi je omogočena seznanjenost končnih uporabnikov z zadevno uporabo takega oblikovanja profilov in s katerimi se poskuša pridobiti njihovo soglasje.
  Pri ocenjevanju tehnik profiliranja potrošnikov bi bilo treba zlasti upoštevati strokovno znanje organov za varstvo potrošnikov kot članov skupine regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni. Komisija bi morala v posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Evropskim odborom za varstvo podatkov, civilno družbo in strokovnjaki oblikovati standarde in postopek revizije. |
| --- | --- |

(61)

Interesi končnih uporabnikov glede varstva podatkov in zasebnosti so pomembni za vsako oceno morebitnih negativnih učinkov obravnavane prakse vratarjev v zvezi z zbiranjem velikih količin podatkov od končnih uporabnikov. Zagotavljanje ustrezne ravni preglednosti praks oblikovanja profilov, ki jih uporabljajo vratarji, omogoča večjo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, saj ustvarja zunanji pritisk na vratarje, da bi se preprečilo, da bi oblikovanje podrobnih profilov postalo panožni standard, glede na to, da morebitni novi udeleženci ali ponudniki, ki so zagonska podjetja, ne morejo imeti enako podrobnega in podobno obsežnega dostopa do podatkov. Večja preglednost bi morala drugim ponudnikom jedrnih platformnih storitev omogočiti boljše medsebojno razlikovanje na podlagi vrhunskih zmogljivosti za zagotavljanje zasebnosti. Za zagotovitev minimalne ravni učinkovitosti te obveznosti glede preglednosti bi morali vratarji predložiti vsaj opis podlage, na kateri se izvaja oblikovanje profilov, vključno s tem, ali se upoštevajo osebni podatki in podatki, ki izhajajo iz dejavnosti uporabnika, uporabljene obdelave, namena, za katerega je profil oblikovan in nazadnje uporabljen, učinka takega oblikovanja profilov na storitve vratarja ter sprejetih ukrepov, s katerimi je omogočena seznanjenost končnih uporabnikov z zadevno uporabo takega oblikovanja profilov in s katerimi se poskuša pridobiti njihovo soglasje.
  Pri ocenjevanju tehnik profiliranja potrošnikov bi bilo treba zlasti upoštevati strokovno znanje organov za varstvo potrošnikov kot članov skupine regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni. Komisija bi morala v posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Evropskim odborom za varstvo podatkov, civilno družbo in strokovnjaki oblikovati standarde in postopek revizije.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (62) | Da bi se zagotovilo popolno in trajno doseganje ciljev te uredbe, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da oceni, ali bi bilo treba ponudnika jedrnih platformnih storitev imenovati za vratarja, čeprav ne dosega kvantitativnih mejnih vrednosti iz te uredbe; ali sistematično neizpolnjevanje obveznosti vratarja upravičuje uvedbo dodatnih pravnih sredstev
  in
  ali bi bilo treba pregledati seznam obveznosti, s katerimi se obravnavajo nepoštene prakse vratarjev, ter
  določiti
  dodatne prakse, ki so podobno nepoštene in omejujejo tekmovalnost digitalnih trgov. Taka ocena bi morala temeljiti na preiskavah trga, ki jih je treba izvesti v ustreznem časovnem okviru na podlagi jasnih postopkov in rokov, da bi se podprl predhodni učinek te uredbe na tekmovalnost in pravičnost v digitalnem sektorju ter zagotovila potrebna stopnja pravne varnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(62)

Da bi se zagotovilo popolno in trajno doseganje ciljev te uredbe, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da oceni, ali bi bilo treba ponudnika jedrnih platformnih storitev imenovati za vratarja, čeprav ne dosega kvantitativnih mejnih vrednosti iz te uredbe; ali sistematično neizpolnjevanje obveznosti vratarja upravičuje uvedbo dodatnih pravnih sredstev
  in
  ali bi bilo treba pregledati seznam obveznosti, s katerimi se obravnavajo nepoštene prakse vratarjev, ter
  določiti
  dodatne prakse, ki so podobno nepoštene in omejujejo tekmovalnost digitalnih trgov. Taka ocena bi morala temeljiti na preiskavah trga, ki jih je treba izvesti v ustreznem časovnem okviru na podlagi jasnih postopkov in rokov, da bi se podprl predhodni učinek te uredbe na tekmovalnost in pravičnost v digitalnem sektorju ter zagotovila potrebna stopnja pravne varnosti.

| (62) | Da bi se zagotovilo popolno in trajno doseganje ciljev te uredbe, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da oceni, ali bi bilo treba ponudnika jedrnih platformnih storitev imenovati za vratarja, čeprav ne dosega kvantitativnih mejnih vrednosti iz te uredbe, ali sistematično neizpolnjevanje obveznosti vratarja upravičuje uvedbo dodatnih pravnih sredstev; ali bi bilo treba pregledati seznam obveznosti, s katerimi se obravnavajo nepoštene prakse vratarjev; ter
  preučiti
  dodatne prakse, ki so podobno nepoštene in omejujejo tekmovalnost digitalnih trgov. Taka ocena bi morala temeljiti na preiskavah trga, ki jih je treba
  izvesti
  v ustreznem časovnem okviru na podlagi jasnih postopkov in
  zavezujočih
  rokov, da bi se podprl predhodni učinek te uredbe na tekmovalnost in pravičnost v digitalnem sektorju ter zagotovila potrebna stopnja pravne varnosti. |
| --- | --- |

(62)

Da bi se zagotovilo popolno in trajno doseganje ciljev te uredbe, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da oceni, ali bi bilo treba ponudnika jedrnih platformnih storitev imenovati za vratarja, čeprav ne dosega kvantitativnih mejnih vrednosti iz te uredbe, ali sistematično neizpolnjevanje obveznosti vratarja upravičuje uvedbo dodatnih pravnih sredstev; ali bi bilo treba pregledati seznam obveznosti, s katerimi se obravnavajo nepoštene prakse vratarjev; ter
  preučiti
  dodatne prakse, ki so podobno nepoštene in omejujejo tekmovalnost digitalnih trgov. Taka ocena bi morala temeljiti na preiskavah trga, ki jih je treba
  izvesti
  v ustreznem časovnem okviru na podlagi jasnih postopkov in
  zavezujočih
  rokov, da bi se podprl predhodni učinek te uredbe na tekmovalnost in pravičnost v digitalnem sektorju ter zagotovila potrebna stopnja pravne varnosti.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 64

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (64) | Komisija bi morala preiskati in oceniti, ali so utemeljeni dodatni ravnalni, ali če je primerno, strukturni ukrepi za zagotovitev, da vratar s sistematičnim
  neizpolnjevanjem
  ene ali več obveznosti iz te uredbe,
  s katerim je dodatno okrepil svoj položaj vratarja,
  ne more ogrožati izpolnjevanja ciljev te uredbe.
  Tako bi na primer bilo, če bi se prisotnost vratarja na notranjem trgu še povečala, če bi se z nadaljnjim povečanjem števila poslovnih in končnih uporabnikov dodatno povečala njihova gospodarska odvisnost od jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar, in če bi vratar imel korist od večje utrjenosti svojega položaja.
  Komisija bi zato morala biti v takih primerih pooblaščena za uvedbo kakršnega koli ukrepa, bodisi ravnalnega bodisi strukturnega,
  ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti. Strukturna pravna sredstva, kot je pravna, funkcionalna ali strukturna ločitev, vključno z odprodajo podjetja ali njegovih delov, bi se morala naložiti le
  ,
  kadar ni na voljo enako učinkovitega ravnalnega ukrepa ali če bi kateri koli enako učinkovit ravnalni ukrep zadevno podjetje obremenil bolj kot strukturni ukrep. Spremembe strukture podjetja
  ,
  kakršna je bila
  ,
  preden
  je
  bilo ugotovljeno sistematično neizpolnjevanje obveznosti, bi bile sorazmerne le v primeru znatnega tveganja
  ,
  da to sistematično neizpolnjevanje obveznosti izhaja iz same strukture zadevnega podjetja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(64)

Komisija bi morala preiskati in oceniti, ali so utemeljeni dodatni ravnalni, ali če je primerno, strukturni ukrepi za zagotovitev, da vratar s sistematičnim
  neizpolnjevanjem
  ene ali več obveznosti iz te uredbe,
  s katerim je dodatno okrepil svoj položaj vratarja,
  ne more ogrožati izpolnjevanja ciljev te uredbe.
  Tako bi na primer bilo, če bi se prisotnost vratarja na notranjem trgu še povečala, če bi se z nadaljnjim povečanjem števila poslovnih in končnih uporabnikov dodatno povečala njihova gospodarska odvisnost od jedrnih platformnih storitev, ki jih zagotavlja vratar, in če bi vratar imel korist od večje utrjenosti svojega položaja.
  Komisija bi zato morala biti v takih primerih pooblaščena za uvedbo kakršnega koli ukrepa, bodisi ravnalnega bodisi strukturnega,
  ob ustreznem upoštevanju načela sorazmernosti. Strukturna pravna sredstva, kot je pravna, funkcionalna ali strukturna ločitev, vključno z odprodajo podjetja ali njegovih delov, bi se morala naložiti le
  ,
  kadar ni na voljo enako učinkovitega ravnalnega ukrepa ali če bi kateri koli enako učinkovit ravnalni ukrep zadevno podjetje obremenil bolj kot strukturni ukrep. Spremembe strukture podjetja
  ,
  kakršna je bila
  ,
  preden
  je
  bilo ugotovljeno sistematično neizpolnjevanje obveznosti, bi bile sorazmerne le v primeru znatnega tveganja
  ,
  da to sistematično neizpolnjevanje obveznosti izhaja iz same strukture zadevnega podjetja
  .

| (64) | Komisija bi morala preiskati in oceniti, ali so utemeljeni dodatni ravnalni, ali če je primerno, strukturni ukrepi za zagotovitev, da vratar s sistematičnim
  neupoštevanjem
  ene ali več obveznosti iz te uredbe, ne more ogrožati izpolnjevanja ciljev te uredbe. Komisija bi zato morala biti v takih primerih
  sistematičnega neizpolnjevanja
  pooblaščena za uvedbo kakršnega koli ukrepa, bodisi ravnalnega bodisi strukturnega,
  ki je potreben za zagotovitev učinkovite skladnosti s to uredbo. Komisija bi lahko vratarjem prepovedala pridobitve (tudi plenilske prevzeme) na področjih, ki so pomembna za to uredbo
  ,
  kot so digitalni sektor ali sektorji, kjer se uporabljajo podatki, npr. igre na srečo, raziskovalni inštituti, potrošniško blago, naprave za fitnes in spremljanje zdravja
  ,
  finančne storitve, ter za omejeno obdobje
  ,
  kadar
  je
  to potrebno in sorazmerno za odpravo škode, ki je nastala s ponavljajočimi se kršitvami
  ,
  ali za preprečitev nadaljnje škode za tekmovalnost in pravičnost notranjega trga
  .
  Pri tem lahko Komisija upošteva različne elemente, na primer verjetne omrežne učinke, konsolidacijo podatkov in morebitne dolgoročne učinke, ali in kdaj lahko cilji pridobitve s posebnimi viri podatkov s horizontalnimi, vertikalnimi ali konglomeratnimi učinki znatno ogrozijo tekmovalnost in konkurenčnost trgov. |
| --- | --- |

(64)

Komisija bi morala preiskati in oceniti, ali so utemeljeni dodatni ravnalni, ali če je primerno, strukturni ukrepi za zagotovitev, da vratar s sistematičnim
  neupoštevanjem
  ene ali več obveznosti iz te uredbe, ne more ogrožati izpolnjevanja ciljev te uredbe. Komisija bi zato morala biti v takih primerih
  sistematičnega neizpolnjevanja
  pooblaščena za uvedbo kakršnega koli ukrepa, bodisi ravnalnega bodisi strukturnega,
  ki je potreben za zagotovitev učinkovite skladnosti s to uredbo. Komisija bi lahko vratarjem prepovedala pridobitve (tudi plenilske prevzeme) na področjih, ki so pomembna za to uredbo
  ,
  kot so digitalni sektor ali sektorji, kjer se uporabljajo podatki, npr. igre na srečo, raziskovalni inštituti, potrošniško blago, naprave za fitnes in spremljanje zdravja
  ,
  finančne storitve, ter za omejeno obdobje
  ,
  kadar
  je
  to potrebno in sorazmerno za odpravo škode, ki je nastala s ponavljajočimi se kršitvami
  ,
  ali za preprečitev nadaljnje škode za tekmovalnost in pravičnost notranjega trga
  .
  Pri tem lahko Komisija upošteva različne elemente, na primer verjetne omrežne učinke, konsolidacijo podatkov in morebitne dolgoročne učinke, ali in kdaj lahko cilji pridobitve s posebnimi viri podatkov s horizontalnimi, vertikalnimi ali konglomeratnimi učinki znatno ogrozijo tekmovalnost in konkurenčnost trgov.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 65 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (65a) | Začasni ukrepi so lahko pomembno orodje, s katerim se prepreči, da bi preiskovana kršitev med potekom preiskave povzročila večjo ali takojšnjo škodo poslovnim ali končnim uporabnikom vratarjev. V nujnih primerih, ko bi lahko zaradi nove prakse, s katero bi se lahko ogrozila tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, nastalo tveganje hude in neposredne škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev, bi morala imeti Komisija pristojnost, da naloži začasne ukrepe, tako da ustreznemu vratarju začasno naloži obveznosti. Ti začasni ukrepi bi morali biti omejeni na to, kar je nujno in upravičeno. Uporabljati bi se morali, dokler ne bi bila zaključena preiskava trga in sprejet ustrezni končni sklep Komisije v skladu s členom 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(65a)

Začasni ukrepi so lahko pomembno orodje, s katerim se prepreči, da bi preiskovana kršitev med potekom preiskave povzročila večjo ali takojšnjo škodo poslovnim ali končnim uporabnikom vratarjev. V nujnih primerih, ko bi lahko zaradi nove prakse, s katero bi se lahko ogrozila tekmovalnost jedrnih platformnih storitev, nastalo tveganje hude in neposredne škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev, bi morala imeti Komisija pristojnost, da naloži začasne ukrepe, tako da ustreznemu vratarju začasno naloži obveznosti. Ti začasni ukrepi bi morali biti omejeni na to, kar je nujno in upravičeno. Uporabljati bi se morali, dokler ne bi bila zaključena preiskava trga in sprejet ustrezni končni sklep Komisije v skladu s členom 17.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (67) | Če vratar med postopkom v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti ali preiskavo sistematičnega neizpolnjevanja obveznosti ponudi Komisiji zaveze, bi morala imeti ta možnost, da sprejme sklep, s katerim postanejo te zaveze za zadevnega vratarja zavezujoče, če ugotovi, da zagotavljajo učinkovito izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe. V tem sklepu bi moralo biti tudi ugotovljeno, da ni več razloga za ukrepanje Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(67)

Če vratar med postopkom v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti ali preiskavo sistematičnega neizpolnjevanja obveznosti ponudi Komisiji zaveze, bi morala imeti ta možnost, da sprejme sklep, s katerim postanejo te zaveze za zadevnega vratarja zavezujoče, če ugotovi, da zagotavljajo učinkovito izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe. V tem sklepu bi moralo biti tudi ugotovljeno, da ni več razloga za ukrepanje Komisije.

črtano

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (70) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da od podjetij ali združenj podjetij neposredno zahteva, da predložijo vse pomembne dokaze, podatke in informacije. Poleg tega bi morala imeti Komisija za namene te uredbe možnost zahtevati vse relevantne informacije od vsakega javnega organa, telesa ali agencije v državi članici ali od katere koli fizične ali pravne osebe. Pri izpolnjevanju sklepa Komisije morajo podjetja odgovoriti na konkretna vprašanja in predložiti dokumente. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(70)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da od podjetij ali združenj podjetij neposredno zahteva, da predložijo vse pomembne dokaze, podatke in informacije. Poleg tega bi morala imeti Komisija za namene te uredbe možnost zahtevati vse relevantne informacije od vsakega javnega organa, telesa ali agencije v državi članici ali od katere koli fizične ali pravne osebe. Pri izpolnjevanju sklepa Komisije morajo podjetja odgovoriti na konkretna vprašanja in predložiti dokumente.

| (70) | Komisiji bi bilo treba omogočiti, da od podjetij ali združenj podjetij neposredno zahteva, da predložijo vse pomembne dokaze, podatke in informacije.
  Komisija bi morala pri določanju rokov za predložitev zahtevanih informacij upoštevati velikost in zmogljivosti podjetja ali podjetniškega združenja.
  Poleg tega bi morala imeti Komisija za namene te uredbe možnost zahtevati vse relevantne informacije od vsakega javnega organa, telesa ali agencije v državi članici ali od katere koli fizične ali pravne osebe. Pri izpolnjevanju sklepa Komisije morajo podjetja odgovoriti na konkretna vprašanja in predložiti dokumente. |
| --- | --- |

(70)

Komisiji bi bilo treba omogočiti, da od podjetij ali združenj podjetij neposredno zahteva, da predložijo vse pomembne dokaze, podatke in informacije.
  Komisija bi morala pri določanju rokov za predložitev zahtevanih informacij upoštevati velikost in zmogljivosti podjetja ali podjetniškega združenja.
  Poleg tega bi morala imeti Komisija za namene te uredbe možnost zahtevati vse relevantne informacije od vsakega javnega organa, telesa ali agencije v državi članici ali od katere koli fizične ali pravne osebe. Pri izpolnjevanju sklepa Komisije morajo podjetja odgovoriti na konkretna vprašanja in predložiti dokumente.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 75

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (75) | V povezavi s postopki, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, bi bilo treba zadevnim podjetjem podeliti pravico, da jih zasliši Komisija, o sprejetih sklepih pa bi bilo treba obvestiti širšo javnost. Ob zagotavljanju pravic zadevnih podjetij do dobrega upravljanja in obrambe, zlasti pravice do vpogleda v spis in pravice do zaslišanja, je treba zaščititi zaupne informacije. Poleg tega bi morala Komisija ob upoštevanju zaupnosti informacij zagotoviti, da se vsaka informacija, na katero se sklicuje pri sklepu, razkrije v tolikšnem obsegu, da lahko naslovnik sklepa razume dejstva in pomisleke, na podlagi katerih je bil sklep sprejet. Pod nekaterimi pogoji se lahko nekatere poslovne evidence, kot je korespondenca med odvetniki in njihovimi strankami, štejejo za zaupne, če so izpolnjeni ustrezni pogoji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(75)

V povezavi s postopki, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, bi bilo treba zadevnim podjetjem podeliti pravico, da jih zasliši Komisija, o sprejetih sklepih pa bi bilo treba obvestiti širšo javnost. Ob zagotavljanju pravic zadevnih podjetij do dobrega upravljanja in obrambe, zlasti pravice do vpogleda v spis in pravice do zaslišanja, je treba zaščititi zaupne informacije. Poleg tega bi morala Komisija ob upoštevanju zaupnosti informacij zagotoviti, da se vsaka informacija, na katero se sklicuje pri sklepu, razkrije v tolikšnem obsegu, da lahko naslovnik sklepa razume dejstva in pomisleke, na podlagi katerih je bil sklep sprejet. Pod nekaterimi pogoji se lahko nekatere poslovne evidence, kot je korespondenca med odvetniki in njihovimi strankami, štejejo za zaupne, če so izpolnjeni ustrezni pogoji.

| (75) | V povezavi s postopki, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, bi bilo treba zadevnim podjetjem podeliti pravico, da jih zasliši Komisija, o sprejetih sklepih pa bi bilo treba obvestiti širšo javnost. Ob zagotavljanju pravic zadevnih podjetij do dobrega upravljanja in obrambe, zlasti pravice do vpogleda v spis in pravice do zaslišanja, je treba zaščititi zaupne
  in občutljive komercialne
  informacije
  , ki bi lahko vplivale na zasebnost poslovnih skrivnosti
  . Poleg tega bi morala Komisija ob upoštevanju zaupnosti informacij zagotoviti, da se vsaka informacija, na katero se sklicuje pri sklepu, razkrije v tolikšnem obsegu, da lahko naslovnik sklepa razume dejstva in pomisleke, na podlagi katerih je bil sklep sprejet. Pod nekaterimi pogoji se lahko nekatere poslovne evidence, kot je korespondenca med odvetniki in njihovimi strankami, štejejo za zaupne, če so izpolnjeni ustrezni pogoji. |
| --- | --- |

(75)

V povezavi s postopki, ki se izvajajo v skladu s to uredbo, bi bilo treba zadevnim podjetjem podeliti pravico, da jih zasliši Komisija, o sprejetih sklepih pa bi bilo treba obvestiti širšo javnost. Ob zagotavljanju pravic zadevnih podjetij do dobrega upravljanja in obrambe, zlasti pravice do vpogleda v spis in pravice do zaslišanja, je treba zaščititi zaupne
  in občutljive komercialne
  informacije
  , ki bi lahko vplivale na zasebnost poslovnih skrivnosti
  . Poleg tega bi morala Komisija ob upoštevanju zaupnosti informacij zagotoviti, da se vsaka informacija, na katero se sklicuje pri sklepu, razkrije v tolikšnem obsegu, da lahko naslovnik sklepa razume dejstva in pomisleke, na podlagi katerih je bil sklep sprejet. Pod nekaterimi pogoji se lahko nekatere poslovne evidence, kot je korespondenca med odvetniki in njihovimi strankami, štejejo za zaupne, če so izpolnjeni ustrezni pogoji.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 75 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (75a) | Da bi olajšali sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami pri njihovih izvršilnih ukrepih, bi bilo treba ustanoviti skupino regulatorjev na visoki ravni s pristojnostmi v digitalnem sektorju, ki bi Komisiji svetovala. Ustanovitev skupine bi morala omogočati izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami ter izboljšati spremljanje in tako okrepiti izvajanje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(75a)

Da bi olajšali sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami pri njihovih izvršilnih ukrepih, bi bilo treba ustanoviti skupino regulatorjev na visoki ravni s pristojnostmi v digitalnem sektorju, ki bi Komisiji svetovala. Ustanovitev skupine bi morala omogočati izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami ter izboljšati spremljanje in tako okrepiti izvajanje te uredbe.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 75 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (75b) | Komisija bi morala uporabiti določbe te uredbe v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, da bi zagotovila učinkovito izvršljivost in skladno izvajanje te uredbe ter olajšala sodelovanje z nacionalnimi organi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(75b)

Komisija bi morala uporabiti določbe te uredbe v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi, pristojnimi za konkurenco, da bi zagotovila učinkovito izvršljivost in skladno izvajanje te uredbe ter olajšala sodelovanje z nacionalnimi organi.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 76

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (76) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 in 30, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (35). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(76)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 in 30, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (35).

| (76) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 in 30, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (35). |
| --- | --- |

(76)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje členov 3,
  5,
  6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 in 30, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Navedena pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (35).

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (77) | O nekaterih posameznih sklepih Komisije, izdanih v skladu s to uredbo, bi moral podati mnenje tudi svetovalni odbor, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Za zagotovitev tekmovalnih in pravičnih trgov v digitalnem sektorju v vsej Uniji, na katerih delujejo vratarji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe za dopolnitev te uredbe. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti v zvezi z metodologijo določanja kvantitativnih mejnih vrednosti za imenovanje vratarjev v skladu s to uredbo
  in v zvezi s posodobitvijo obveznosti iz te uredbe, če Komisija na podlagi preiskave trga ugotovi, da je treba posodobiti obveznosti, povezane s praksami, ki omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so nepoštene
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija ustrezno posvetuje in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (36). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(77)

O nekaterih posameznih sklepih Komisije, izdanih v skladu s to uredbo, bi moral podati mnenje tudi svetovalni odbor, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Za zagotovitev tekmovalnih in pravičnih trgov v digitalnem sektorju v vsej Uniji, na katerih delujejo vratarji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe za dopolnitev te uredbe. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti v zvezi z metodologijo določanja kvantitativnih mejnih vrednosti za imenovanje vratarjev v skladu s to uredbo
  in v zvezi s posodobitvijo obveznosti iz te uredbe, če Komisija na podlagi preiskave trga ugotovi, da je treba posodobiti obveznosti, povezane s praksami, ki omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so nepoštene
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija ustrezno posvetuje in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (36). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (77) | O nekaterih posameznih sklepih Komisije, izdanih v skladu s to uredbo, bi moral podati mnenje tudi svetovalni odbor, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Za zagotovitev tekmovalnih in pravičnih trgov v digitalnem sektorju v vsej Uniji, na katerih delujejo vratarji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe za dopolnitev te uredbe. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti v zvezi z metodologijo določanja kvantitativnih mejnih vrednosti za imenovanje vratarjev v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da se Komisija ustrezno posvetuje in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (36). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(77)

O nekaterih posameznih sklepih Komisije, izdanih v skladu s to uredbo, bi moral podati mnenje tudi svetovalni odbor, ustanovljen v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Za zagotovitev tekmovalnih in pravičnih trgov v digitalnem sektorju v vsej Uniji, na katerih delujejo vratarji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe za dopolnitev te uredbe. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti v zvezi z metodologijo določanja kvantitativnih mejnih vrednosti za imenovanje vratarjev v skladu s to uredbo. Zlasti je pomembno, da se Komisija ustrezno posvetuje in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016 (36). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se lahko sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (77a) | Nacionalna sodišča bodo imela pomembno vlogo pri uporabi te uredbe in bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo, da jim pošlje informacije ali mnenja o vprašanjih v zvezi z uporabo te uredbe. Hkrati bi morala imeti Komisija možnost, da sodiščem držav članic predloži ustne ali pisne pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(77a)

Nacionalna sodišča bodo imela pomembno vlogo pri uporabi te uredbe in bi morala imeti možnost, da Komisijo zaprosijo, da jim pošlje informacije ali mnenja o vprašanjih v zvezi z uporabo te uredbe. Hkrati bi morala imeti Komisija možnost, da sodiščem držav članic predloži ustne ali pisne pripombe.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (77b) | Žvižgači lahko pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki jim pomagajo pri odkrivanju kršitev te uredbe in nalaganju kazni. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti, da bo vzpostavljena ustrezna ureditev, ki bo žvižgačem omogočala, da bodo pristojne organe obveščali o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe, in jih ščitila pred povračilnimi ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(77b)

Žvižgači lahko pristojnim organom posredujejo nove informacije, ki jim pomagajo pri odkrivanju kršitev te uredbe in nalaganju kazni. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti, da bo vzpostavljena ustrezna ureditev, ki bo žvižgačem omogočala, da bodo pristojne organe obveščali o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe, in jih ščitila pred povračilnimi ukrepi.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 77 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (77c) | Končni potrošniki bi morali imeti pravico uveljavljati svoje pravice v zvezi z obveznostmi, ki se v skladu s to uredbo naložijo vratarjem z zastopniškimi tožbami za povračilo škode v skladu z Direktivo (EU) 2020/1828. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(77c)

Končni potrošniki bi morali imeti pravico uveljavljati svoje pravice v zvezi z obveznostmi, ki se v skladu s to uredbo naložijo vratarjem z zastopniškimi tožbami za povračilo škode v skladu z Direktivo (EU) 2020/1828.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 78

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (78) | Komisija bi morala to uredbo redno ocenjevati in pozorno spremljati njen učinek na tekmovalnost in pravičnost poslovnih odnosov v gospodarstvu spletnih platform, zlasti da bi ugotovila potrebo po spremembah glede na ustrezne tehnološke ali komercialne spremembe. To ocenjevanje bi moralo vključevati redno pregledovanje seznama jedrnih platformnih storitev
  in obveznosti, naloženih vratarjem,
  ter njihovega izvrševanja, da bi se zagotovili tekmovalnost in pravičnost digitalnih trgov po vsej Uniji. Da bi imeli širok pogled na dogajanje v sektorju, bi bilo treba pri oceni upoštevati izkušnje držav članic in ustreznih zainteresiranih strani. Komisija lahko v zvezi s tem preuči tudi mnenja in poročila, ki jih ji predloži Opazovalnica za gospodarstvo spletnih platform, ki je bila prvič ustanovljena s Sklepom Komisije C(2018)2393 z dne 26. aprila 2018. Po oblikovanju ocene Komisija sprejme ustrezne ukrepe. Komisija bi morala ohranjanje visoke ravni varstva in spoštovanja skupnih pravic in vrednot EU, zlasti enakosti in nediskriminacije, določiti za cilj pri ocenjevanju in pregledovanju praks in obveznosti iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(78)

Komisija bi morala to uredbo redno ocenjevati in pozorno spremljati njen učinek na tekmovalnost in pravičnost poslovnih odnosov v gospodarstvu spletnih platform, zlasti da bi ugotovila potrebo po spremembah glede na ustrezne tehnološke ali komercialne spremembe. To ocenjevanje bi moralo vključevati redno pregledovanje seznama jedrnih platformnih storitev
  in obveznosti, naloženih vratarjem,
  ter njihovega izvrševanja, da bi se zagotovili tekmovalnost in pravičnost digitalnih trgov po vsej Uniji. Da bi imeli širok pogled na dogajanje v sektorju, bi bilo treba pri oceni upoštevati izkušnje držav članic in ustreznih zainteresiranih strani. Komisija lahko v zvezi s tem preuči tudi mnenja in poročila, ki jih ji predloži Opazovalnica za gospodarstvo spletnih platform, ki je bila prvič ustanovljena s Sklepom Komisije C(2018)2393 z dne 26. aprila 2018. Po oblikovanju ocene Komisija sprejme ustrezne ukrepe. Komisija bi morala ohranjanje visoke ravni varstva in spoštovanja skupnih pravic in vrednot EU, zlasti enakosti in nediskriminacije, določiti za cilj pri ocenjevanju in pregledovanju praks in obveznosti iz te uredbe.

| (78) | Komisija bi morala to uredbo redno ocenjevati in pozorno spremljati njen učinek na tekmovalnost in pravičnost poslovnih odnosov v gospodarstvu spletnih platform, zlasti da bi ugotovila potrebo po spremembah glede na ustrezne tehnološke ali komercialne spremembe. To ocenjevanje bi moralo vključevati redno pregledovanje seznama jedrnih platformnih storitev ter njihovega izvrševanja, da bi se zagotovili tekmovalnost in pravičnost digitalnih trgov po vsej Uniji. Da bi imeli širok pogled na dogajanje v sektorju, bi bilo treba pri oceni upoštevati izkušnje držav članic in ustreznih zainteresiranih strani. Komisija lahko v zvezi s tem preuči tudi mnenja in poročila, ki jih ji predloži Opazovalnica za gospodarstvo spletnih platform, ki je bila prvič ustanovljena s Sklepom Komisije C(2018)2393 z dne 26. aprila 2018. Po oblikovanju ocene Komisija sprejme ustrezne ukrepe. Komisija bi morala ohranjanje visoke ravni varstva in spoštovanja skupnih pravic in vrednot EU, zlasti enakosti in nediskriminacije, določiti za cilj pri ocenjevanju in pregledovanju praks in obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(78)

Komisija bi morala to uredbo redno ocenjevati in pozorno spremljati njen učinek na tekmovalnost in pravičnost poslovnih odnosov v gospodarstvu spletnih platform, zlasti da bi ugotovila potrebo po spremembah glede na ustrezne tehnološke ali komercialne spremembe. To ocenjevanje bi moralo vključevati redno pregledovanje seznama jedrnih platformnih storitev ter njihovega izvrševanja, da bi se zagotovili tekmovalnost in pravičnost digitalnih trgov po vsej Uniji. Da bi imeli širok pogled na dogajanje v sektorju, bi bilo treba pri oceni upoštevati izkušnje držav članic in ustreznih zainteresiranih strani. Komisija lahko v zvezi s tem preuči tudi mnenja in poročila, ki jih ji predloži Opazovalnica za gospodarstvo spletnih platform, ki je bila prvič ustanovljena s Sklepom Komisije C(2018)2393 z dne 26. aprila 2018. Po oblikovanju ocene Komisija sprejme ustrezne ukrepe. Komisija bi morala ohranjanje visoke ravni varstva in spoštovanja skupnih pravic in vrednot EU, zlasti enakosti in nediskriminacije, določiti za cilj pri ocenjevanju in pregledovanju praks in obveznosti iz te uredbe.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 78 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (78a) | Komisiji bi bilo treba brez poseganja v proračunski postopek in prek obstoječih finančnih instrumentov dodeliti ustrezne človeške, finančne in tehnične vire, da bo lahko učinkovito opravljala svoje naloge in izvajala svoja pooblastila v zvezi z izvrševanjem te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(78a)

Komisiji bi bilo treba brez poseganja v proračunski postopek in prek obstoječih finančnih instrumentov dodeliti ustrezne človeške, finančne in tehnične vire, da bo lahko učinkovito opravljala svoje naloge in izvajala svoja pooblastila v zvezi z izvrševanjem te uredbe.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 79

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členi 16, 47 in 50 Listine. To uredbo bi zato bilo treba razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli – | (79) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členi 16, 47 in 50 Listine. To uredbo bi zato bilo treba razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členi 16, 47 in 50 Listine. To uredbo bi zato bilo treba razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli –

(79)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih priznava predvsem Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členi 16, 47 in 50 Listine. To uredbo bi zato bilo treba razlagati in uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli –

Sprememba 59

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  V tej uredbi so določena harmonizirana pravila
  , ki zagotavljajo tekmovalne in pravične trge v digitalnem sektorju po vsej Uniji, na katerih delujejo vratarji. | 1.   
  Namen te uredbe je prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga, tako da se z njo določijo harmonizirana pravila
  , ki zagotavljajo tekmovalne in pravične trge
  za vsa podjetja v korist tako poslovnih kot končnih uporabnikov
  v digitalnem sektorju po vsej Uniji, kjer delujejo vratarji
  , da bi se spodbudile inovacije in povečala blaginja potrošnikov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   
  V tej uredbi so določena harmonizirana pravila
  , ki zagotavljajo tekmovalne in pravične trge v digitalnem sektorju po vsej Uniji, na katerih delujejo vratarji.

1.   
  Namen te uredbe je prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga, tako da se z njo določijo harmonizirana pravila
  , ki zagotavljajo tekmovalne in pravične trge
  za vsa podjetja v korist tako poslovnih kot končnih uporabnikov
  v digitalnem sektorju po vsej Uniji, kjer delujejo vratarji
  , da bi se spodbudile inovacije in povečala blaginja potrošnikov
  .

Sprememba 231

Sprememba 231

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ta uredba se uporablja za jedrne platformne storitve, ki jih vratarji zagotavljajo ali ponujajo
  poslovnim uporabnikom s sedežem v Uniji ali
  končnim uporabnikom, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji, ne glede na kraj sedeža ali prebivališča vratarjev in ne glede na zakonodajo, ki se sicer uporablja za zagotavljanje storitev. | 2.   Ta uredba se uporablja za jedrne platformne storitve, ki jih vratarji zagotavljajo ali ponujajo končnim uporabnikom, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji,
  in poslovnim uporabnikom,
  ne glede na kraj sedeža ali prebivališča vratarjev
  ali poslovnih uporabnikov
  in ne glede na zakonodajo, ki se sicer uporablja za zagotavljanje storitev.
  Ta uredba velja in se razlaga ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načel, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v členih 11, 16, 47 in 50. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ta uredba se uporablja za jedrne platformne storitve, ki jih vratarji zagotavljajo ali ponujajo
  poslovnim uporabnikom s sedežem v Uniji ali
  končnim uporabnikom, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji, ne glede na kraj sedeža ali prebivališča vratarjev in ne glede na zakonodajo, ki se sicer uporablja za zagotavljanje storitev.

2.   Ta uredba se uporablja za jedrne platformne storitve, ki jih vratarji zagotavljajo ali ponujajo končnim uporabnikom, ki imajo sedež ali se nahajajo v Uniji,
  in poslovnim uporabnikom,
  ne glede na kraj sedeža ali prebivališča vratarjev
  ali poslovnih uporabnikov
  in ne glede na zakonodajo, ki se sicer uporablja za zagotavljanje storitev.
  Ta uredba velja in se razlaga ob polnem spoštovanju temeljnih pravic in načel, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti v členih 11, 16, 47 in 50.

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 3 – točka b

Člen 1 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | povezane z elektronskimi komunikacijskimi storitvami, kot so opredeljene v členu 2(4) Direktive (EU) 2018/1972, razen trgov, povezanih z medosebnimi komunikacijskimi storitvami, kot so opredeljene v členu 2(
  4)(b
  ) navedene direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

povezane z elektronskimi komunikacijskimi storitvami, kot so opredeljene v členu 2(4) Direktive (EU) 2018/1972, razen trgov, povezanih z medosebnimi komunikacijskimi storitvami, kot so opredeljene v členu 2(
  4)(b
  ) navedene direktive.

4)(b

| (b) | povezane z elektronskimi komunikacijskimi storitvami, kot so opredeljene v členu 2(4) Direktive (EU) 2018/1972, razen trgov, povezanih z medosebnimi komunikacijskimi storitvami,
  neodvisnimi od številke,
  kot so opredeljene v členu 2(
  7
  ) navedene direktive. |
| --- | --- |

(b)

povezane z elektronskimi komunikacijskimi storitvami, kot so opredeljene v členu 2(4) Direktive (EU) 2018/1972, razen trgov, povezanih z medosebnimi komunikacijskimi storitvami,
  neodvisnimi od številke,
  kot so opredeljene v členu 2(
  7
  ) navedene direktive.

neodvisnimi od številke,

7

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 5

Člen 1 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   
  Države
  članice ne nalagajo
  vratarjem
  nadaljnjih obveznosti na podlagi zakonov, uredb ali upravnih ukrepov, katerih namen je zagotoviti tekmovalne in pravične trge. To ne posega v pravila, ki v skladu s pravom Unije stremijo k drugim legitimnim javnim interesom. Zlasti pa nič v tej uredbi državam članicam ne preprečuje, da bi podjetjem, vključno s ponudniki jedrnih platformnih storitev, naložile obveznosti, združljive s pravom Unije, katerih namen je varstvo potrošnikov
  ali
  boj proti dejanjem nelojalne konkurence, če te obveznosti niso povezane s tem, da imajo zadevna podjetja status vratarja v smislu te uredbe. | 5.   
  Da bi se preprečilo drobljenje notranjega trga, države
  članice
  vratarjem
  ne nalagajo nadaljnjih obveznosti
  v smislu te uredbe
  na podlagi zakonov, uredb ali upravnih ukrepov, katerih namen je zagotoviti tekmovalne in pravične trge. To ne posega v pravila, ki v skladu s pravom Unije stremijo k drugim legitimnim javnim interesom. Zlasti pa nič v tej uredbi državam članicam ne preprečuje, da bi podjetjem, vključno s ponudniki jedrnih platformnih storitev, naložile obveznosti, združljive s pravom Unije, katerih namen je varstvo potrošnikov, boj proti dejanjem nelojalne konkurence, če te obveznosti niso povezane s tem, da imajo zadevna podjetja status vratarja v smislu te uredbe
  , ali za uveljavljanje drugih legitimnih javnih interesov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   
  Države
  članice ne nalagajo
  vratarjem
  nadaljnjih obveznosti na podlagi zakonov, uredb ali upravnih ukrepov, katerih namen je zagotoviti tekmovalne in pravične trge. To ne posega v pravila, ki v skladu s pravom Unije stremijo k drugim legitimnim javnim interesom. Zlasti pa nič v tej uredbi državam članicam ne preprečuje, da bi podjetjem, vključno s ponudniki jedrnih platformnih storitev, naložile obveznosti, združljive s pravom Unije, katerih namen je varstvo potrošnikov
  ali
  boj proti dejanjem nelojalne konkurence, če te obveznosti niso povezane s tem, da imajo zadevna podjetja status vratarja v smislu te uredbe.

5.   
  Da bi se preprečilo drobljenje notranjega trga, države
  članice
  vratarjem
  ne nalagajo nadaljnjih obveznosti
  v smislu te uredbe
  na podlagi zakonov, uredb ali upravnih ukrepov, katerih namen je zagotoviti tekmovalne in pravične trge. To ne posega v pravila, ki v skladu s pravom Unije stremijo k drugim legitimnim javnim interesom. Zlasti pa nič v tej uredbi državam članicam ne preprečuje, da bi podjetjem, vključno s ponudniki jedrnih platformnih storitev, naložile obveznosti, združljive s pravom Unije, katerih namen je varstvo potrošnikov, boj proti dejanjem nelojalne konkurence, če te obveznosti niso povezane s tem, da imajo zadevna podjetja status vratarja v smislu te uredbe
  , ali za uveljavljanje drugih legitimnih javnih interesov
  .

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 6

Člen 1 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Ta uredba ne posega v uporabo členov 101 in 102 PDEU. Prav tako ne posega v uporabo: nacionalnih pravil, ki prepovedujejo protikonkurenčne sporazume, sklepe podjetniških združenj, usklajena ravnanja in zlorabe prevladujočega položaja; nacionalnih pravil o konkurenci, ki prepovedujejo druge oblike enostranskega ravnanja, kolikor se uporabljajo za podjetja, ki niso vratarji, ali vratarjem
  ne
  nalagajo
  dodatnih
  obveznosti; Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (38) in nacionalnih pravil o nadzoru združitev; Uredbe (EU) 2019/1150 in Uredbe (EU) .../
  ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (39). | 6.   Ta uredba ne posega v uporabo členov 101 in 102 PDEU. Prav tako ne posega v uporabo: nacionalnih pravil, ki prepovedujejo protikonkurenčne sporazume, sklepe podjetniških združenj, usklajena ravnanja in zlorabe prevladujočega položaja; nacionalnih pravil o konkurenci, ki prepovedujejo druge oblike enostranskega ravnanja, kolikor se
  ta pravila
  uporabljajo za podjetja, ki niso vratarji
  v smislu te uredbe
  , ali vratarjem nalagajo
  dodatne
  obveznosti; Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (38) in nacionalnih pravil o nadzoru združitev in Uredbe (EU) 2019/1150. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Ta uredba ne posega v uporabo členov 101 in 102 PDEU. Prav tako ne posega v uporabo: nacionalnih pravil, ki prepovedujejo protikonkurenčne sporazume, sklepe podjetniških združenj, usklajena ravnanja in zlorabe prevladujočega položaja; nacionalnih pravil o konkurenci, ki prepovedujejo druge oblike enostranskega ravnanja, kolikor se uporabljajo za podjetja, ki niso vratarji, ali vratarjem
  ne
  nalagajo
  dodatnih
  obveznosti; Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (38) in nacionalnih pravil o nadzoru združitev; Uredbe (EU) 2019/1150 in Uredbe (EU) .../
  ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (39).

6.   Ta uredba ne posega v uporabo členov 101 in 102 PDEU. Prav tako ne posega v uporabo: nacionalnih pravil, ki prepovedujejo protikonkurenčne sporazume, sklepe podjetniških združenj, usklajena ravnanja in zlorabe prevladujočega položaja; nacionalnih pravil o konkurenci, ki prepovedujejo druge oblike enostranskega ravnanja, kolikor se
  ta pravila
  uporabljajo za podjetja, ki niso vratarji
  v smislu te uredbe
  , ali vratarjem nalagajo
  dodatne
  obveznosti; Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (38) in nacionalnih pravil o nadzoru združitev in Uredbe (EU) 2019/1150.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 7

Člen 1 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Nacionalni organi ne sprejemajo sklepov, ki bi bili v nasprotju s sklepom, ki ga je Komisija sprejela v skladu s to uredbo. Komisija in države članice pri izvršilnih ukrepih tesno sodelujejo in se usklajujejo. | 7.   Nacionalni organi ne sprejemajo sklepov, ki bi bili v nasprotju s sklepom, ki ga je Komisija sprejela v skladu s to uredbo. Komisija in države članice pri izvršilnih ukrepih
  te uredbe
  tesno sodelujejo in se usklajujejo
  na podlagi načel iz člena 31d
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Nacionalni organi ne sprejemajo sklepov, ki bi bili v nasprotju s sklepom, ki ga je Komisija sprejela v skladu s to uredbo. Komisija in države članice pri izvršilnih ukrepih tesno sodelujejo in se usklajujejo.

7.   Nacionalni organi ne sprejemajo sklepov, ki bi bili v nasprotju s sklepom, ki ga je Komisija sprejela v skladu s to uredbo. Komisija in države članice pri izvršilnih ukrepih
  te uredbe
  tesno sodelujejo in se usklajujejo
  na podlagi načel iz člena 31d
  .

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka f a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | spletne brskalnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

spletne brskalnike;

spletne brskalnike;

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka f b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | virtualne pomočnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

virtualne pomočnike;

virtualne pomočnike;

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka f c (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka f c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fc) | povezano televizijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fc)

(fc)

povezano televizijo;

povezano televizijo;

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka h

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | storitve oglaševanja, vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami, ki jih zagotavlja ponudnik katerih koli jedrnih platformnih storitev iz točk (a) do (g); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

storitve oglaševanja, vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami, ki jih zagotavlja ponudnik katerih koli jedrnih platformnih storitev iz točk (a) do (g);

| (h) | storitve
  spletnega
  oglaševanja, vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami, ki jih zagotavlja
  ponudnik, kadar je podjetje, katerega del je, tudi
  ponudnik katerih koli jedrnih platformnih storitev iz točk (a) do (g); |
| --- | --- |

(h)

storitve
  spletnega
  oglaševanja, vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami, ki jih zagotavlja
  ponudnik, kadar je podjetje, katerega del je, tudi
  ponudnik katerih koli jedrnih platformnih storitev iz točk (a) do (g);

spletnega

ponudnik, kadar je podjetje, katerega del je, tudi

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | „spletni iskalnik“ pomeni digitalno storitev, kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1150; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)

„spletni iskalnik“ pomeni digitalno storitev, kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1150;

| (6) | „spletni iskalnik“ pomeni digitalno storitev, kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1150
  , s čimer so izključene iskalne funkcije na drugih spletnih posredniških storitvah
  ; |
| --- | --- |

(6)

„spletni iskalnik“ pomeni digitalno storitev, kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) 2019/1150
  , s čimer so izključene iskalne funkcije na drugih spletnih posredniških storitvah
  ;

, s čimer so izključene iskalne funkcije na drugih spletnih posredniških storitvah

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | „spletni brskalnik“ pomeni programsko aplikacijo, ki uporabnikom omogoča dostop do spletnih vsebin na strežnikih, ki so povezani z omrežji, kot je internet, in interakcijo z njimi, vključno s samostojnimi spletnimi brskalniki in spletnimi brskalniki, integriranimi ali vdelanimi v programsko opremo ali podobno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10a)

(10a)

„spletni brskalnik“ pomeni programsko aplikacijo, ki uporabnikom omogoča dostop do spletnih vsebin na strežnikih, ki so povezani z omrežji, kot je internet, in interakcijo z njimi, vključno s samostojnimi spletnimi brskalniki in spletnimi brskalniki, integriranimi ali vdelanimi v programsko opremo ali podobno;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | „virtualni pomočniki“ pomeni programsko opremo, ki je vključena v blago ali medsebojno povezana z njim, v smislu Direktive (EU) 2019/771, ki lahko obdela zahteve, naloge ali vprašanja na podlagi avdio, slikovnih ali drugih kognitivno-računalniških tehnologij, vključno s storitvami razširjene resničnosti, ter na podlagi teh zahtev, nalog ali vprašanj dostopa do svojih storitev in storitev tretjih strani ali takšne storitve nadzoruje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10b)

(10b)

„virtualni pomočniki“ pomeni programsko opremo, ki je vključena v blago ali medsebojno povezana z njim, v smislu Direktive (EU) 2019/771, ki lahko obdela zahteve, naloge ali vprašanja na podlagi avdio, slikovnih ali drugih kognitivno-računalniških tehnologij, vključno s storitvami razširjene resničnosti, ter na podlagi teh zahtev, nalog ali vprašanj dostopa do svojih storitev in storitev tretjih strani ali takšne storitve nadzoruje;

Sprememba 71

Sprememba 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 c (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10c) | „povezana televizija“ pomeni sistemsko programsko opremo ali programsko aplikacijo, ki nadzoruje televizijski sprejemnik, povezan z internetom, kar omogoča izvajanje programskih aplikacij, tudi za pretočno predvajanje glasbe in videa, in prikazovanje slik; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10c)

(10c)

„povezana televizija“ pomeni sistemsko programsko opremo ali programsko aplikacijo, ki nadzoruje televizijski sprejemnik, povezan z internetom, kar omogoča izvajanje programskih aplikacij, tudi za pretočno predvajanje glasbe in videa, in prikazovanje slik;

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | „pomožna storitev“ pomeni storitve, ki se zagotavljajo v okviru jedrnih platformnih storitev ali skupaj z njimi, vključno s plačilnimi storitvami, kot so opredeljene v členu 4(3),
  in
  tehničnimi storitvami, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev, kot so opredeljene v členu 3(j) Direktive (EU) 2015/2366, ter storitvami izpolnjevanja naročil, identifikacije ali oglaševanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14)

„pomožna storitev“ pomeni storitve, ki se zagotavljajo v okviru jedrnih platformnih storitev ali skupaj z njimi, vključno s plačilnimi storitvami, kot so opredeljene v členu 4(3),
  in
  tehničnimi storitvami, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev, kot so opredeljene v členu 3(j) Direktive (EU) 2015/2366, ter storitvami izpolnjevanja naročil, identifikacije ali oglaševanja;

in

| (14) | „pomožna storitev“ pomeni storitve, ki se zagotavljajo v okviru jedrnih platformnih storitev ali skupaj z njimi, vključno s plačilnimi storitvami, kot so opredeljene v členu 4(3), tehničnimi storitvami, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev, kot so opredeljene v členu 3(j) Direktive (EU) 2015/2366,
  sistemi plačevanja v aplikaciji
  ter storitvami izpolnjevanja naročil
  , vključno z dostavo paketov, kot je opredeljena v členu 2(2) Uredbe (EU) 2018/644, tovornega prometa
  , identifikacije ali oglaševanja; |
| --- | --- |

(14)

„pomožna storitev“ pomeni storitve, ki se zagotavljajo v okviru jedrnih platformnih storitev ali skupaj z njimi, vključno s plačilnimi storitvami, kot so opredeljene v členu 4(3), tehničnimi storitvami, ki podpirajo opravljanje plačilnih storitev, kot so opredeljene v členu 3(j) Direktive (EU) 2015/2366,
  sistemi plačevanja v aplikaciji
  ter storitvami izpolnjevanja naročil
  , vključno z dostavo paketov, kot je opredeljena v členu 2(2) Uredbe (EU) 2018/644, tovornega prometa
  , identifikacije ali oglaševanja;

sistemi plačevanja v aplikaciji

, vključno z dostavo paketov, kot je opredeljena v členu 2(2) Uredbe (EU) 2018/644, tovornega prometa

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | „sistem plačevanja v aplikaciji“ pomeni aplikacijo, storitev ali uporabniški vmesnik, s katerim se obdelajo plačila uporabnikov aplikacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14a)

(14a)

„sistem plačevanja v aplikaciji“ pomeni aplikacijo, storitev ali uporabniški vmesnik, s katerim se obdelajo plačila uporabnikov aplikacije;

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | „razvrstitev“ pomeni relativno mesto vidnosti blaga ali storitev, ki se ponujajo preko
  spletnih posredniških storitev ali spletnih
  storitev
  družbenega mreženja
  , oziroma pomen, ki se pripiše rezultatom iskanja spletnih iskalnikov, kot jih predstavijo, organizirajo ali sporočijo ponudniki
  spletnih posredniških storitev ali spletnih
  storitev
  socialnega mreženja oziroma ponudniki spletnih iskalnikov
  , ne glede na tehnična sredstva, ki se uporabijo za tako predstavitev, organizacijo ali sporočilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18)

„razvrstitev“ pomeni relativno mesto vidnosti blaga ali storitev, ki se ponujajo preko
  spletnih posredniških storitev ali spletnih
  storitev
  družbenega mreženja
  , oziroma pomen, ki se pripiše rezultatom iskanja spletnih iskalnikov, kot jih predstavijo, organizirajo ali sporočijo ponudniki
  spletnih posredniških storitev ali spletnih
  storitev
  socialnega mreženja oziroma ponudniki spletnih iskalnikov
  , ne glede na tehnična sredstva, ki se uporabijo za tako predstavitev, organizacijo ali sporočilo;

spletnih posredniških storitev ali spletnih

družbenega mreženja

spletnih posredniških storitev ali spletnih

socialnega mreženja oziroma ponudniki spletnih iskalnikov

| (18) | „razvrstitev“ pomeni relativno mesto vidnosti blaga ali storitev, ki se ponujajo preko
  jedrnih platformnih
  storitev, oziroma pomen, ki se pripiše rezultatom iskanja spletnih iskalnikov, kot jih predstavijo, organizirajo ali sporočijo ponudniki
  jedrnih platformnih
  storitev, ne glede na tehnična sredstva, ki se uporabijo za tako predstavitev, organizacijo ali sporočilo; |
| --- | --- |

(18)

„razvrstitev“ pomeni relativno mesto vidnosti blaga ali storitev, ki se ponujajo preko
  jedrnih platformnih
  storitev, oziroma pomen, ki se pripiše rezultatom iskanja spletnih iskalnikov, kot jih predstavijo, organizirajo ali sporočijo ponudniki
  jedrnih platformnih
  storitev, ne glede na tehnična sredstva, ki se uporabijo za tako predstavitev, organizacijo ali sporočilo;

jedrnih platformnih

jedrnih platformnih

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 18 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | „rezultati iskanja“ pomenijo kakršnekoli informacije v katerikoli obliki, vključno z besedili, grafiko, glasom ali drugimi oblikami, ki so dane v odgovor na pisno ali ustno iskalno poizvedbo in so s to poizvedbo povezane, ne glede na to, ali so informacije organski rezultat, plačan rezultat, neposreden odgovor ali katerikoli proizvod, storitev ali informacija, ponujena v povezavi z organskimi rezultati ali prikazana skupaj z njimi oziroma delno ali v celoti vključena vanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18a)

(18a)

„rezultati iskanja“ pomenijo kakršnekoli informacije v katerikoli obliki, vključno z besedili, grafiko, glasom ali drugimi oblikami, ki so dane v odgovor na pisno ali ustno iskalno poizvedbo in so s to poizvedbo povezane, ne glede na to, ali so informacije organski rezultat, plačan rezultat, neposreden odgovor ali katerikoli proizvod, storitev ali informacija, ponujena v povezavi z organskimi rezultati ali prikazana skupaj z njimi oziroma delno ali v celoti vključena vanje;

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | „interoperabilnost“ pomeni zmožnost izmenjave informacij in vzajemne uporabe informacij, ki so bile izmenjane, tako da vsi elementi strojne ali programske opreme, ki so pomembni za izbrano storitev in ki jih njen ponudnik uporablja, učinkovito delujejo s strojno ali programsko opremo, pomembno za izbrane storitve, ki jih ponujajo tretji ponudniki storitev, ki se razlikujejo od elementov, preko katerih se prvotno zagotavljajo zadevne informacije. To vključuje možnost dostopa do informacij, ne da bi bilo treba uporabiti aplikacijsko programsko opremo ali druge tehnologije za konverzijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(23a)

(23a)

„interoperabilnost“ pomeni zmožnost izmenjave informacij in vzajemne uporabe informacij, ki so bile izmenjane, tako da vsi elementi strojne ali programske opreme, ki so pomembni za izbrano storitev in ki jih njen ponudnik uporablja, učinkovito delujejo s strojno ali programsko opremo, pomembno za izbrane storitve, ki jih ponujajo tretji ponudniki storitev, ki se razlikujejo od elementov, preko katerih se prvotno zagotavljajo zadevne informacije. To vključuje možnost dostopa do informacij, ne da bi bilo treba uporabiti aplikacijsko programsko opremo ali druge tehnologije za konverzijo.

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ponudnik jedrnih platformnih storitev
  se imenuje za vratarja, če: | 1.   
  Podjetje
  se imenuje za vratarja, če: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Ponudnik jedrnih platformnih storitev
  se imenuje za vratarja, če:

1.   
  Podjetje
  se imenuje za vratarja, če:

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotavlja jedrno platformno storitev, ki je pomembna vstopna točka, preko katere poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotavlja jedrno platformno storitev, ki je pomembna vstopna točka, preko katere poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike, ter

| (b) | zagotavlja jedrno platformno storitev, ki je pomembna vstopna točka, preko katere poslovni
  in končni
  uporabniki dosežejo
  druge
  končne uporabnike, ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja jedrno platformno storitev, ki je pomembna vstopna točka, preko katere poslovni
  in končni
  uporabniki dosežejo
  druge
  končne uporabnike, ter

in končni

druge

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 3 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Predpostavlja se, da
  ponudnik jedrnih platformnih storitev
  izpolnjuje: | 2.   Predpostavlja se, da
  podjetje
  izpolnjuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Predpostavlja se, da
  ponudnik jedrnih platformnih storitev
  izpolnjuje:

2.   Predpostavlja se, da
  podjetje
  izpolnjuje:

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zahtevo iz točke 1(a), kadar
  podjetje, ki mu pripada,
  v zadnjih treh poslovnih letih doseže letni promet v EGP vsaj
  6,5  milijarde
  EUR ali kadar povprečna tržna kapitalizacija ali enakovredna pravična tržna vrednost podjetja
  , ki mu pripada,
  v zadnjem poslovnem letu znaša najmanj
  65
   milijard EUR, in jedrno platformno storitev zagotavlja v najmanj treh državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zahtevo iz točke 1(a), kadar
  podjetje, ki mu pripada,
  v zadnjih treh poslovnih letih doseže letni promet v EGP vsaj
  6,5  milijarde
  EUR ali kadar povprečna tržna kapitalizacija ali enakovredna pravična tržna vrednost podjetja
  , ki mu pripada,
  v zadnjem poslovnem letu znaša najmanj
  65
   milijard EUR, in jedrno platformno storitev zagotavlja v najmanj treh državah članicah;

podjetje, ki mu pripada,

6,5  milijarde

, ki mu pripada,

65

| (a) | zahtevo iz točke 1(a), kadar v zadnjih treh poslovnih letih doseže letni promet v EGP vsaj
  8 milijard
  EUR ali kadar povprečna tržna kapitalizacija ali enakovredna pravična tržna vrednost podjetja v zadnjem poslovnem letu znaša najmanj
  80
   milijard EUR, in jedrno platformno storitev zagotavlja v najmanj treh državah članicah; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo iz točke 1(a), kadar v zadnjih treh poslovnih letih doseže letni promet v EGP vsaj
  8 milijard
  EUR ali kadar povprečna tržna kapitalizacija ali enakovredna pravična tržna vrednost podjetja v zadnjem poslovnem letu znaša najmanj
  80
   milijard EUR, in jedrno platformno storitev zagotavlja v najmanj treh državah članicah;

8 milijard

80

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 1

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| zahtevo iz točke 1(b), kadar zagotavlja
  jedrno platformno
  storitev,
  ki
  ima več kot 45 milijonov
  mesečno aktivnih
  končnih uporabnikov, ki imajo sedež ali se nahajajo v 
  Uniji
  ,
  in
  več kot 10 000
  letno aktivnih
  poslovnih uporabnikov s sedežem v 
  Uniji
  v zadnjem poslovnem letu; | zahtevo iz točke 1(b), kadar zagotavlja
  eno ali več jedrnih platformnih
  storitev,
  izmed katerih
  ima
  vsaka
  več kot 45 milijonov končnih uporabnikov
  mesečno
  , ki imajo sedež ali se nahajajo v 
  EGS
  ,
  ali
  več kot 10 000 poslovnih uporabnikov
  letno
  s sedežem v 
  EGS
  v zadnjem poslovnem letu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

zahtevo iz točke 1(b), kadar zagotavlja
  jedrno platformno
  storitev,
  ki
  ima več kot 45 milijonov
  mesečno aktivnih
  končnih uporabnikov, ki imajo sedež ali se nahajajo v 
  Uniji
  ,
  in
  več kot 10 000
  letno aktivnih
  poslovnih uporabnikov s sedežem v 
  Uniji
  v zadnjem poslovnem letu;

jedrno platformno

ki

mesečno aktivnih

Uniji

in

letno aktivnih

Uniji

zahtevo iz točke 1(b), kadar zagotavlja
  eno ali več jedrnih platformnih
  storitev,
  izmed katerih
  ima
  vsaka
  več kot 45 milijonov končnih uporabnikov
  mesečno
  , ki imajo sedež ali se nahajajo v 
  EGS
  ,
  ali
  več kot 10 000 poslovnih uporabnikov
  letno
  s sedežem v 
  EGS
  v zadnjem poslovnem letu;

eno ali več jedrnih platformnih

izmed katerih

vsaka

mesečno

EGS

ali

letno

EGS

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 2

Člen 3 – odstavek 2 – točka b – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| za namene prvega pododstavka se mesečno aktivni končni uporabniki nanašajo na povprečno število mesečno aktivnih končnih uporabnikov v večjem delu zadnjega poslovnega leta; | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

za namene prvega pododstavka se mesečno aktivni končni uporabniki nanašajo na povprečno število mesečno aktivnih končnih uporabnikov v večjem delu zadnjega poslovnega leta;

za namene prvega pododstavka se mesečno aktivni končni uporabniki nanašajo na povprečno število mesečno aktivnih končnih uporabnikov v večjem delu zadnjega poslovnega leta;

črtano

črtano

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zahtevo iz točke 1(c), kadar so bile mejne vrednosti iz točke (b) dosežene v vsakem od zadnjih
  treh
  poslovnih let. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zahtevo iz točke 1(c), kadar so bile mejne vrednosti iz točke (b) dosežene v vsakem od zadnjih
  treh
  poslovnih let.

treh

| (c) | zahtevo iz točke 1(c), kadar so bile mejne vrednosti iz točke (b) dosežene v vsakem od zadnjih
  dveh
  poslovnih let. |
| --- | --- |

(c)

zahtevo iz točke 1(c), kadar so bile mejne vrednosti iz točke (b) dosežene v vsakem od zadnjih
  dveh
  poslovnih let.

dveh

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Za namene točke (b): |
| | (i) | se število končnih uporabnikov na mesec in število poslovnih uporabnikov na leto izmeri ob upoštevanju kazalnikov iz Priloge k tej uredbi ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene točke (b):

Za namene točke (b):

(i)

(i)

se število končnih uporabnikov na mesec in število poslovnih uporabnikov na leto izmeri ob upoštevanju kazalnikov iz Priloge k tej uredbi ter

se število končnih uporabnikov na mesec in število poslovnih uporabnikov na leto izmeri ob upoštevanju kazalnikov iz Priloge k tej uredbi ter

| (ii) | se končni uporabniki na mesec nanašajo na povprečno število končnih uporabnikov na mesec v obdobju vsaj zadnjih šestih mesecev zadnjega poslovnega leta; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

se končni uporabniki na mesec nanašajo na povprečno število končnih uporabnikov na mesec v obdobju vsaj zadnjih šestih mesecev zadnjega poslovnega leta;

se končni uporabniki na mesec nanašajo na povprečno število končnih uporabnikov na mesec v obdobju vsaj zadnjih šestih mesecev zadnjega poslovnega leta;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar
  ponudnik jedrnih platformnih storitev
  dosega vse mejne vrednosti iz odstavka 2, o tem uradno obvesti Komisijo v 
  treh
  mesecih po izpolnitvi navedenih pragov in ji predloži zadevne informacije iz odstavka 2. Navedeno uradno obvestilo vključuje zadevne informacije iz odstavka 2 za vsako jedrno platformno storitev
  ponudnika
  , ki izpolnjuje mejne vrednosti iz točke 2(b). Uradno obvestilo se posodobi vedno, kadar druga osnovna storitev platform individualno izpolni mejne vrednosti iz točke 2(b). | 3.   Kadar
  podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve,
  dosega vse mejne vrednosti iz odstavka 2, o tem uradno obvesti Komisijo
  brez odlašanja in najpozneje
  v 
  dveh
  mesecih po izpolnitvi navedenih pragov in ji predloži zadevne informacije iz odstavka 2. Navedeno uradno obvestilo vključuje zadevne informacije iz odstavka 2 za vsako jedrno platformno storitev
  podjetja
  , ki izpolnjuje mejne vrednosti iz točke 2(b). Uradno obvestilo se posodobi vedno, kadar druga osnovna storitev platform individualno izpolni mejne vrednosti iz točke 2(b). |
| Če
  zadevni ponudnik jedrne platformne storitve
  ne sporoči uradno informacij v skladu s tem odstavkom, Komisiji to ne prepreči, da bi
  te ponudnike
  kadar koli imenovala za vratarje v skladu z odstavkom 4. | Če
  zadevno podjetje, ki zagotavlja jedrno platformno storitev,
  ne sporoči uradno informacij v skladu s tem odstavkom, Komisiji to ne prepreči, da bi
  ta podjetja
  kadar koli imenovala za vratarje v skladu z odstavkom 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar
  ponudnik jedrnih platformnih storitev
  dosega vse mejne vrednosti iz odstavka 2, o tem uradno obvesti Komisijo v 
  treh
  mesecih po izpolnitvi navedenih pragov in ji predloži zadevne informacije iz odstavka 2. Navedeno uradno obvestilo vključuje zadevne informacije iz odstavka 2 za vsako jedrno platformno storitev
  ponudnika
  , ki izpolnjuje mejne vrednosti iz točke 2(b). Uradno obvestilo se posodobi vedno, kadar druga osnovna storitev platform individualno izpolni mejne vrednosti iz točke 2(b).

3.   Kadar
  podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve,
  dosega vse mejne vrednosti iz odstavka 2, o tem uradno obvesti Komisijo
  brez odlašanja in najpozneje
  v 
  dveh
  mesecih po izpolnitvi navedenih pragov in ji predloži zadevne informacije iz odstavka 2. Navedeno uradno obvestilo vključuje zadevne informacije iz odstavka 2 za vsako jedrno platformno storitev
  podjetja
  , ki izpolnjuje mejne vrednosti iz točke 2(b). Uradno obvestilo se posodobi vedno, kadar druga osnovna storitev platform individualno izpolni mejne vrednosti iz točke 2(b).

Če
  zadevni ponudnik jedrne platformne storitve
  ne sporoči uradno informacij v skladu s tem odstavkom, Komisiji to ne prepreči, da bi
  te ponudnike
  kadar koli imenovala za vratarje v skladu z odstavkom 4.

zadevni ponudnik jedrne platformne storitve

te ponudnike

Če
  zadevno podjetje, ki zagotavlja jedrno platformno storitev,
  ne sporoči uradno informacij v skladu s tem odstavkom, Komisiji to ne prepreči, da bi
  ta podjetja
  kadar koli imenovala za vratarje v skladu z odstavkom 4.

zadevno podjetje, ki zagotavlja jedrno platformno storitev,

ta podjetja

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 3 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje 60 dni po prejemu popolnih informacij iz odstavka 3 imenuje
  ponudnika jedrnih platformnih storitev
  , ki izpolnjuje vse mejne vrednosti iz
  odstavka
  2, za vratarja
  , razen če navedeni ponudnik z uradnim obvestilom ne
  predloži
  dovolj utemeljenih argumentov
  , s katerimi dokaže, da v okoliščinah, v katerih se zadevne jedrne platformne storitve zagotavljajo,
  in ob upoštevanju elementov iz odstavka 6 ponudnik
  ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1. | Komisija brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje 60 dni po prejemu popolnih informacij iz odstavka 3 imenuje
  podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve in
  ki izpolnjuje vse mejne vrednosti iz
  odstavkov 1 in
  2, za vratarja
  . Podjetje lahko v uradnem obvestilu
  predloži
  prepričljive argumente
  , s katerimi dokaže, da v okoliščinah, v katerih se zadevne jedrne platformne storitve zagotavljajo,
  podjetje
  ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje 60 dni po prejemu popolnih informacij iz odstavka 3 imenuje
  ponudnika jedrnih platformnih storitev
  , ki izpolnjuje vse mejne vrednosti iz
  odstavka
  2, za vratarja
  , razen če navedeni ponudnik z uradnim obvestilom ne
  predloži
  dovolj utemeljenih argumentov
  , s katerimi dokaže, da v okoliščinah, v katerih se zadevne jedrne platformne storitve zagotavljajo,
  in ob upoštevanju elementov iz odstavka 6 ponudnik
  ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1.

ponudnika jedrnih platformnih storitev

odstavka

, razen če navedeni ponudnik z uradnim obvestilom ne

dovolj utemeljenih argumentov

in ob upoštevanju elementov iz odstavka 6 ponudnik

Komisija brez nepotrebnega odlašanja in najpozneje 60 dni po prejemu popolnih informacij iz odstavka 3 imenuje
  podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve in
  ki izpolnjuje vse mejne vrednosti iz
  odstavkov 1 in
  2, za vratarja
  . Podjetje lahko v uradnem obvestilu
  predloži
  prepričljive argumente
  , s katerimi dokaže, da v okoliščinah, v katerih se zadevne jedrne platformne storitve zagotavljajo,
  podjetje
  ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1.

podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve in

odstavkov 1 in

. Podjetje lahko v uradnem obvestilu

prepričljive argumente

podjetje

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 3 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar vratar predloži ustrezno utemeljene trditve, s katerimi dokaže, da ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, Komisija uporabi odstavek 6, da oceni, ali so merila iz odstavka 1 izpolnjena. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar vratar predloži ustrezno utemeljene trditve, s katerimi dokaže, da ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, Komisija uporabi odstavek 6, da oceni, ali so merila iz odstavka 1 izpolnjena.

Kadar vratar predloži ustrezno utemeljene trditve, s katerimi dokaže, da ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 1, Komisija uporabi odstavek 6, da oceni, ali so merila iz odstavka 1 izpolnjena.

črtano

črtano

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 4 a (novo)

Člen 3 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Če podjetje, ki zagotavlja jedrno platformno storitev, ne obvesti Komisije in v roku, ki ga določi Komisija, ne predloži vseh ustreznih informacij, ki se zahtevajo v odstavku 3 in so potrebne za odločitev glede njegovega imenovanja za vratarja v skladu z odstavkoma 2 in 6, sme Komisija to podjetje kadarkoli imenovati za vratarja na podlagi informacij, s katerimi Komisija razpolaga v skladu s členom 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Če podjetje, ki zagotavlja jedrno platformno storitev, ne obvesti Komisije in v roku, ki ga določi Komisija, ne predloži vseh ustreznih informacij, ki se zahtevajo v odstavku 3 in so potrebne za odločitev glede njegovega imenovanja za vratarja v skladu z odstavkoma 2 in 6, sme Komisija to podjetje kadarkoli imenovati za vratarja na podlagi informacij, s katerimi Komisija razpolaga v skladu s členom 4.

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 5

Člen 3 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37, s katerimi določi metodologijo za ugotavljanje, ali so dosežene kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2, in jo po potrebi redno prilagaja tržnim in tehnološkim spremembam
  , zlasti
  v 
  zvezi z mejnimi vrednostmi
  iz
  točke 2(a)
  . | 5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37, s katerimi določi metodologijo za ugotavljanje, ali so dosežene kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2
  tega člena
  , in jo po potrebi redno prilagaja tržnim in tehnološkim spremembam
  . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v 
  skladu s členom 37, s katerimi posodobi seznam kazalnikov
  iz
  Priloge k tej uredbi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37, s katerimi določi metodologijo za ugotavljanje, ali so dosežene kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2, in jo po potrebi redno prilagaja tržnim in tehnološkim spremembam
  , zlasti
  v 
  zvezi z mejnimi vrednostmi
  iz
  točke 2(a)
  .

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37, s katerimi določi metodologijo za ugotavljanje, ali so dosežene kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2
  tega člena
  , in jo po potrebi redno prilagaja tržnim in tehnološkim spremembam
  . Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v 
  skladu s členom 37, s katerimi posodobi seznam kazalnikov
  iz
  Priloge k tej uredbi
  .

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko
  v skladu s postopkom iz člena 15 za vratarja določi
  vsakega ponudnika jedrnih platformnih storitev
  , ki izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 1, vendar ne izpolnjuje vseh pragov iz odstavka 2
  , ali ki predloži ustrezno utemeljene argumente v skladu z odstavkom 4
  . | Komisija v skladu s postopkom iz člena 15 za vratarja določi
  vsako podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, z izjemo srednjih, malih ali mikropodjetij, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES
  , ki izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 1
  tega člena
  , vendar ne izpolnjuje vseh pragov iz odstavka 2
  tega člena
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  lahko
  v skladu s postopkom iz člena 15 za vratarja določi
  vsakega ponudnika jedrnih platformnih storitev
  , ki izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 1, vendar ne izpolnjuje vseh pragov iz odstavka 2
  , ali ki predloži ustrezno utemeljene argumente v skladu z odstavkom 4
  .

lahko

vsakega ponudnika jedrnih platformnih storitev

, ali ki predloži ustrezno utemeljene argumente v skladu z odstavkom 4

Komisija v skladu s postopkom iz člena 15 za vratarja določi
  vsako podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, z izjemo srednjih, malih ali mikropodjetij, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES
  , ki izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 1
  tega člena
  , vendar ne izpolnjuje vseh pragov iz odstavka 2
  tega člena
  .

vsako podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, z izjemo srednjih, malih ali mikropodjetij, kot so opredeljena v Priporočilu Komisije 2003/361/ES

tega člena

tega člena

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | velikost, vključno s prometom in tržno kapitalizacijo, operacije in položaj
  ponudnika jedrnih platformnih storitev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

velikost, vključno s prometom in tržno kapitalizacijo, operacije in položaj
  ponudnika jedrnih platformnih storitev
  ;

ponudnika jedrnih platformnih storitev

| (a) | velikost, vključno s prometom in tržno kapitalizacijo, operacije in položaj
  podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve
  ; |
| --- | --- |

(a)

velikost, vključno s prometom in tržno kapitalizacijo, operacije in položaj
  podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve
  ;

podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka c

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ovire za vstop, ki izhajajo iz omrežnih učinkov in prednosti na podlagi podatkov, zlasti v zvezi z dostopom
  ponudnika
  do osebnih in neosebnih podatkov in njihovim zbiranjem ali analitično zmogljivostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ovire za vstop, ki izhajajo iz omrežnih učinkov in prednosti na podlagi podatkov, zlasti v zvezi z dostopom
  ponudnika
  do osebnih in neosebnih podatkov in njihovim zbiranjem ali analitično zmogljivostjo;

ponudnika

| (c) | ovire za vstop, ki izhajajo iz omrežnih učinkov in prednosti na podlagi podatkov, zlasti v zvezi z dostopom
  podjetja
  do osebnih in neosebnih podatkov in njihovim zbiranjem ali analitično zmogljivostjo; |
| --- | --- |

(c)

ovire za vstop, ki izhajajo iz omrežnih učinkov in prednosti na podlagi podatkov, zlasti v zvezi z dostopom
  podjetja
  do osebnih in neosebnih podatkov in njihovim zbiranjem ali analitično zmogljivostjo;

podjetja

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka d

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | učinke v zvezi z obsegom in področjem uporabe, od katerih ima
  ponudnik
  koristi, med drugim glede podatkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

učinke v zvezi z obsegom in področjem uporabe, od katerih ima
  ponudnik
  koristi, med drugim glede podatkov;

ponudnik

| (d) | učinke v zvezi z obsegom in področjem uporabe, od katerih ima
  podjetje
  koristi, med drugim glede podatkov; |
| --- | --- |

(d)

učinke v zvezi z obsegom in področjem uporabe, od katerih ima
  podjetje
  koristi, med drugim glede podatkov;

podjetje

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | stopnjo večdomnosti pri uporabnikih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

stopnjo večdomnosti pri uporabnikih;

stopnjo večdomnosti pri uporabnikih;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka e b (novo)

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | sposobnost podjetja za izvajanje konglomeratnih strategij, zlasti prek vertikalne integracije ali pomembnega vzvoda na povezanih trgih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

sposobnost podjetja za izvajanje konglomeratnih strategij, zlasti prek vertikalne integracije ali pomembnega vzvoda na povezanih trgih;

sposobnost podjetja za izvajanje konglomeratnih strategij, zlasti prek vertikalne integracije ali pomembnega vzvoda na povezanih trgih;

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 3

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija pri oceni upošteva predvidljivi razvoj teh elementov. | Komisija pri oceni upošteva predvidljivi razvoj teh elementov
  , vključno z vsemi načrtovanimi koncentracijami, ki vključujejo drugega ponudnika jedrnih platformnih storitev ali katerihkoli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pri oceni upošteva predvidljivi razvoj teh elementov.

Komisija pri oceni upošteva predvidljivi razvoj teh elementov
  , vključno z vsemi načrtovanimi koncentracijami, ki vključujejo drugega ponudnika jedrnih platformnih storitev ali katerihkoli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju
  .

, vključno z vsemi načrtovanimi koncentracijami, ki vključujejo drugega ponudnika jedrnih platformnih storitev ali katerihkoli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 4

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar ponudnik jedrne platformne storitve, ki izpolnjuje kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2, ne izvaja precejšnjega dela preiskovalnih ukrepov, ki jih je določila Komisija, in se to nadaljuje po tem, ko je bil ponudnik pozvan, da jih v razumnem roku izvede in predloži ugotovitve, ima Komisija pravico, da navedenega ponudnika imenuje za vratarja. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar ponudnik jedrne platformne storitve, ki izpolnjuje kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2, ne izvaja precejšnjega dela preiskovalnih ukrepov, ki jih je določila Komisija, in se to nadaljuje po tem, ko je bil ponudnik pozvan, da jih v razumnem roku izvede in predloži ugotovitve, ima Komisija pravico, da navedenega ponudnika imenuje za vratarja.

Kadar ponudnik jedrne platformne storitve, ki izpolnjuje kvantitativne mejne vrednosti iz odstavka 2, ne izvaja precejšnjega dela preiskovalnih ukrepov, ki jih je določila Komisija, in se to nadaljuje po tem, ko je bil ponudnik pozvan, da jih v razumnem roku izvede in predloži ugotovitve, ima Komisija pravico, da navedenega ponudnika imenuje za vratarja.

črtano

črtano

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 5

Člen 3 – odstavek 6 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar ponudnik jedrne platformne storitve, ki ne izpolnjuje kvantitativnih mejnih vrednosti iz odstavka 2, ne izvede precejšnjega dela preiskovalnih ukrepov, ki jih je določila Komisija, in se to nadaljuje po tem, ko je bil ponudnik pozvan, naj jih v razumnem roku izvede in predloži ugotovitve, ima Komisija pravico, da navedenega ponudnika imenuje za vratarja na podlagi razpoložljivih dejstev. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar ponudnik jedrne platformne storitve, ki ne izpolnjuje kvantitativnih mejnih vrednosti iz odstavka 2, ne izvede precejšnjega dela preiskovalnih ukrepov, ki jih je določila Komisija, in se to nadaljuje po tem, ko je bil ponudnik pozvan, naj jih v razumnem roku izvede in predloži ugotovitve, ima Komisija pravico, da navedenega ponudnika imenuje za vratarja na podlagi razpoložljivih dejstev.

Kadar ponudnik jedrne platformne storitve, ki ne izpolnjuje kvantitativnih mejnih vrednosti iz odstavka 2, ne izvede precejšnjega dela preiskovalnih ukrepov, ki jih je določila Komisija, in se to nadaljuje po tem, ko je bil ponudnik pozvan, naj jih v razumnem roku izvede in predloži ugotovitve, ima Komisija pravico, da navedenega ponudnika imenuje za vratarja na podlagi razpoložljivih dejstev.

črtano

črtano

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 7

Člen 3 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Komisija za
  vsakega vratarja
  ,
  določenega
  v skladu z odstavkom 4 ali odstavkom 6,
  ugotovi zadevno podjetje, ki mu pripada, ter oblikuje seznam zadevnih jedrnih platformnih storitev
  , ki se opravljajo v okviru tega istega podjetja in ki posamično delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike,
  preko
  katere dosežejo končne uporabnike, kot je navedeno v točki 1(b). | 7.   Komisija za
  vsako podjetje
  ,
  ki je imenovano za vratarja
  v skladu z odstavkom 4 ali odstavkom 6,
  v roku iz odstavka 4 ugotovi zadevne jedrne platformne storitve
  , ki se opravljajo v okviru tega istega podjetja in ki posamično delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike,
  prek
  katere dosežejo končne uporabnike, kot je navedeno v točki 1(b). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Komisija za
  vsakega vratarja
  ,
  določenega
  v skladu z odstavkom 4 ali odstavkom 6,
  ugotovi zadevno podjetje, ki mu pripada, ter oblikuje seznam zadevnih jedrnih platformnih storitev
  , ki se opravljajo v okviru tega istega podjetja in ki posamično delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike,
  preko
  katere dosežejo končne uporabnike, kot je navedeno v točki 1(b).

7.   Komisija za
  vsako podjetje
  ,
  ki je imenovano za vratarja
  v skladu z odstavkom 4 ali odstavkom 6,
  v roku iz odstavka 4 ugotovi zadevne jedrne platformne storitve
  , ki se opravljajo v okviru tega istega podjetja in ki posamično delujejo kot pomembna vstopna točka za poslovne uporabnike,
  prek
  katere dosežejo končne uporabnike, kot je navedeno v točki 1(b).

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 8

Člen 3 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Vratar izpolni obveznosti iz členov 5 in 6 v 
  šestih
  mesecih po vključitvi jedrne platformne storitve na seznam iz odstavka 7 tega člena. | 8.   Vratar izpolni obveznosti iz členov 5 in 6
  čim prej,
  v 
  vsakem primeru pa najpozneje v štirih
  mesecih po vključitvi jedrne platformne storitve na seznam iz odstavka 7 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Vratar izpolni obveznosti iz členov 5 in 6 v 
  šestih
  mesecih po vključitvi jedrne platformne storitve na seznam iz odstavka 7 tega člena.

8.   Vratar izpolni obveznosti iz členov 5 in 6
  čim prej,
  v 
  vsakem primeru pa najpozneje v štirih
  mesecih po vključitvi jedrne platformne storitve na seznam iz odstavka 7 tega člena.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija redno in najmanj
  vsaki dve leti
  pregleda, ali imenovani vratarji še naprej izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1)
  oziroma
  ali navedene zahteve izpolnjujejo
  novi ponudniki jedrnih platformnih storitev
  . Z rednim pregledom se tudi preveri, ali je treba prilagoditi seznam zadevnih jedrnih platformnih storitev vratarja. | Komisija redno in najmanj
  vsaka tri leta
  pregleda, ali imenovani vratarji še naprej izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1)
  , in najmanj vsako leto,
  ali navedene zahteve izpolnjujejo
  nove jedrne platformne storitve
  . Z rednim pregledom se tudi preveri, ali je treba prilagoditi seznam zadevnih jedrnih platformnih storitev vratarja.
  Pregled nima suspenzivnega učinka na obveznosti vratarja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija redno in najmanj
  vsaki dve leti
  pregleda, ali imenovani vratarji še naprej izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1)
  oziroma
  ali navedene zahteve izpolnjujejo
  novi ponudniki jedrnih platformnih storitev
  . Z rednim pregledom se tudi preveri, ali je treba prilagoditi seznam zadevnih jedrnih platformnih storitev vratarja.

vsaki dve leti

oziroma

novi ponudniki jedrnih platformnih storitev

Komisija redno in najmanj
  vsaka tri leta
  pregleda, ali imenovani vratarji še naprej izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1)
  , in najmanj vsako leto,
  ali navedene zahteve izpolnjujejo
  nove jedrne platformne storitve
  . Z rednim pregledom se tudi preveri, ali je treba prilagoditi seznam zadevnih jedrnih platformnih storitev vratarja.
  Pregled nima suspenzivnega učinka na obveznosti vratarja.

vsaka tri leta

, in najmanj vsako leto,

nove jedrne platformne storitve

Pregled nima suspenzivnega učinka na obveznosti vratarja.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar Komisija na podlagi navedenega pregleda v skladu s prvim pododstavkom ugotovi, da so se dejstva, na katerih je temeljilo imenovanje
  ponudnikov jedrnih platformnih storitev
  za vratarje, spremenila, sprejme ustrezen sklep. | Kadar Komisija na podlagi navedenega pregleda v skladu s prvim pododstavkom ugotovi, da so se dejstva, na katerih je temeljilo imenovanje
  podjetij, ki zagotavljajo jedrne platformne storitve
  za vratarje, spremenila, sprejme ustrezen sklep. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar Komisija na podlagi navedenega pregleda v skladu s prvim pododstavkom ugotovi, da so se dejstva, na katerih je temeljilo imenovanje
  ponudnikov jedrnih platformnih storitev
  za vratarje, spremenila, sprejme ustrezen sklep.

ponudnikov jedrnih platformnih storitev

Kadar Komisija na podlagi navedenega pregleda v skladu s prvim pododstavkom ugotovi, da so se dejstva, na katerih je temeljilo imenovanje
  podjetij, ki zagotavljajo jedrne platformne storitve
  za vratarje, spremenila, sprejme ustrezen sklep.

podjetij, ki zagotavljajo jedrne platformne storitve

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 3

Člen 4 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija objavi in posodobi seznam
  vratarjev
  ter seznam jedrnih platformnih storitev, v zvezi s katerimi morajo stalno izpolnjevati obveznosti iz členov 5 in 6. | 3.   Komisija objavi in posodobi seznam
  podjetij, ki so imenovana za vratarje,
  ter seznam jedrnih platformnih storitev, v zvezi s katerimi morajo stalno izpolnjevati obveznosti iz členov 5 in 6.
  Komisija objavi letno poročilo z izsledki svojih dejavnosti spremljanja, vključno z učinkom na poslovne uporabnike, zlasti mala in srednja podjetja, ter končne uporabnike, in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija objavi in posodobi seznam
  vratarjev
  ter seznam jedrnih platformnih storitev, v zvezi s katerimi morajo stalno izpolnjevati obveznosti iz členov 5 in 6.

3.   Komisija objavi in posodobi seznam
  podjetij, ki so imenovana za vratarje,
  ter seznam jedrnih platformnih storitev, v zvezi s katerimi morajo stalno izpolnjevati obveznosti iz členov 5 in 6.
  Komisija objavi letno poročilo z izsledki svojih dejavnosti spremljanja, vključno z učinkom na poslovne uporabnike, zlasti mala in srednja podjetja, ter končne uporabnike, in ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotovi, da osebnih podatkov, ki izhajajo iz teh jedrnih platformnih storitev, ne združuje z osebnimi podatki iz nobenih drugih storitev, ki jih zagotavlja vratar, ali osebnimi podatki iz storitev tretjih oseb in končnih uporabnikov ne vpisuje v svoje druge storitve, da bi združil osebne podatke, razen če je imel končni uporabnik izrecno izbiro in je dal privolitev v smislu Uredbe (EU) 2016/679; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotovi, da osebnih podatkov, ki izhajajo iz teh jedrnih platformnih storitev, ne združuje z osebnimi podatki iz nobenih drugih storitev, ki jih zagotavlja vratar, ali osebnimi podatki iz storitev tretjih oseb in končnih uporabnikov ne vpisuje v svoje druge storitve, da bi združil osebne podatke, razen če je imel končni uporabnik izrecno izbiro in je dal privolitev v smislu Uredbe (EU) 2016/679;

| (a) | zagotovi, da osebnih podatkov, ki izhajajo iz teh jedrnih platformnih storitev, ne združuje
  ali jih navzkrižno uporablja
  z osebnimi podatki iz nobenih drugih storitev, ki jih zagotavlja vratar, ali osebnimi podatki iz storitev tretjih oseb in končnih uporabnikov ne vpisuje v svoje druge storitve, da bi združil osebne podatke, razen če je imel končni uporabnik izrecno izbiro
  na izrecen in jasen način
  in je dal privolitev v smislu Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da osebnih podatkov, ki izhajajo iz teh jedrnih platformnih storitev, ne združuje
  ali jih navzkrižno uporablja
  z osebnimi podatki iz nobenih drugih storitev, ki jih zagotavlja vratar, ali osebnimi podatki iz storitev tretjih oseb in končnih uporabnikov ne vpisuje v svoje druge storitve, da bi združil osebne podatke, razen če je imel končni uporabnik izrecno izbiro
  na izrecen in jasen način
  in je dal privolitev v smislu Uredbe (EU) 2016/679;

ali jih navzkrižno uporablja

na izrecen in jasen način

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | poslovnim uporabnikom
  omogoča
  ,
  da
  končnim uporabnikom
  ponujajo enake proizvode
  ali
  storitve
  preko spletnih posredniških storitev tretjih oseb po cenah ali pod pogoji, ki se razlikujejo od cen ali pogojev, ponujenih prek spletnih posredniških storitev vratarja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

poslovnim uporabnikom
  omogoča
  ,
  da
  končnim uporabnikom
  ponujajo enake proizvode
  ali
  storitve
  preko spletnih posredniških storitev tretjih oseb po cenah ali pod pogoji, ki se razlikujejo od cen ali pogojev, ponujenih prek spletnih posredniških storitev vratarja;

omogoča

da

ponujajo enake proizvode

storitve

| (b) | poslovnim uporabnikom
  ne nalaga pogodbenih obveznosti
  ,
  zaradi katerih
  končnim uporabnikom
  ne bi mogli ponujati enakih proizvodov
  ali
  storitev
  preko spletnih posredniških storitev tretjih oseb
  ali prek lastnega neposrednega spletnega prodajnega kanala
  po cenah ali pod pogoji, ki se razlikujejo od cen ali pogojev, ponujenih prek spletnih posredniških storitev vratarja; |
| --- | --- |

(b)

poslovnim uporabnikom
  ne nalaga pogodbenih obveznosti
  ,
  zaradi katerih
  končnim uporabnikom
  ne bi mogli ponujati enakih proizvodov
  ali
  storitev
  preko spletnih posredniških storitev tretjih oseb
  ali prek lastnega neposrednega spletnega prodajnega kanala
  po cenah ali pod pogoji, ki se razlikujejo od cen ali pogojev, ponujenih prek spletnih posredniških storitev vratarja;

ne nalaga pogodbenih obveznosti

zaradi katerih

ne bi mogli ponujati enakih proizvodov

storitev

ali prek lastnega neposrednega spletnega prodajnega kanala

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | poslovnim uporabnikom omogoča
  promocijo ponudb
  končnim uporabnikom, ki so jih pridobili
  preko
  jedrne platformne storitve
  , sklepanje pogodb s temi končnimi uporabniki ne glede na to
  ,
  ali v ta namen uporabljajo jedrne platformne storitve vratarja ali ne
  , ter
  omogočanje končnim uporabnikom,
  da
  imajo prek jedrnih platformnih storitev vratarja dostop do vsebine, naročnin, funkcij
  ali
  drugih elementov in jih uporabljajo s pomočjo programske aplikacije poslovnega uporabnika
  ,
  kadar so končni uporabniki te elemente pridobili od zadevnega poslovnega uporabnika, ne da bi uporabljali
  jedrne platformne storitve vratarja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

poslovnim uporabnikom omogoča
  promocijo ponudb
  končnim uporabnikom, ki so jih pridobili
  preko
  jedrne platformne storitve
  , sklepanje pogodb s temi končnimi uporabniki ne glede na to
  ,
  ali v ta namen uporabljajo jedrne platformne storitve vratarja ali ne
  , ter
  omogočanje končnim uporabnikom,
  da
  imajo prek jedrnih platformnih storitev vratarja dostop do vsebine, naročnin, funkcij
  ali
  drugih elementov in jih uporabljajo s pomočjo programske aplikacije poslovnega uporabnika
  ,
  kadar so končni uporabniki te elemente pridobili od zadevnega poslovnega uporabnika, ne da bi uporabljali
  jedrne platformne storitve vratarja;

promocijo ponudb

preko

, sklepanje pogodb s temi končnimi uporabniki ne glede na to

ali v ta namen uporabljajo jedrne platformne storitve vratarja ali ne

omogočanje končnim uporabnikom,

imajo prek jedrnih platformnih storitev vratarja dostop do vsebine, naročnin, funkcij

drugih elementov in jih uporabljajo s pomočjo programske aplikacije poslovnega uporabnika

kadar so končni uporabniki te elemente pridobili od zadevnega poslovnega uporabnika, ne da bi uporabljali

| (c) | poslovnim uporabnikom omogoča
  , da
  končnim uporabnikom, ki so jih pridobili
  prek
  jedrne platformne storitve
  ali prek drugih kanalov
  ,
  sporočajo in promovirajo ponudbe, tudi pod drugačnimi nakupnimi pogoji
  , ter da
  sklepajo pogodbe s temi končnimi uporabniki
  ali
  prejemajo plačila za opravljene storitve ne glede na to
  ,
  ali v ta namen uporabljajo
  jedrne platformne storitve vratarja; |
| --- | --- |

(c)

poslovnim uporabnikom omogoča
  , da
  končnim uporabnikom, ki so jih pridobili
  prek
  jedrne platformne storitve
  ali prek drugih kanalov
  ,
  sporočajo in promovirajo ponudbe, tudi pod drugačnimi nakupnimi pogoji
  , ter da
  sklepajo pogodbe s temi končnimi uporabniki
  ali
  prejemajo plačila za opravljene storitve ne glede na to
  ,
  ali v ta namen uporabljajo
  jedrne platformne storitve vratarja;

, da

prek

ali prek drugih kanalov

sporočajo in promovirajo ponudbe, tudi pod drugačnimi nakupnimi pogoji

sklepajo pogodbe s temi končnimi uporabniki

prejemajo plačila za opravljene storitve ne glede na to

ali v ta namen uporabljajo

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | končnim uporabnikom omogoča, da imajo prek jedrnih platformnih storitev vratarja dostop do vsebine, naročnin, funkcij ali drugih elementov in da jih uporabljajo s pomočjo programske aplikacije poslovnega uporabnika, tudi če so končni uporabniki te elemente pridobili od zadevnega poslovnega uporabnika, ne da bi pri tem uporabili jedrne platformne storitve vratarja, razen če lahko vratar dokaže, da tak dostop ogroža varstvo podatkov končnih uporabnikov ali kibernetsko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

končnim uporabnikom omogoča, da imajo prek jedrnih platformnih storitev vratarja dostop do vsebine, naročnin, funkcij ali drugih elementov in da jih uporabljajo s pomočjo programske aplikacije poslovnega uporabnika, tudi če so končni uporabniki te elemente pridobili od zadevnega poslovnega uporabnika, ne da bi pri tem uporabili jedrne platformne storitve vratarja, razen če lahko vratar dokaže, da tak dostop ogroža varstvo podatkov končnih uporabnikov ali kibernetsko varnost;

končnim uporabnikom omogoča, da imajo prek jedrnih platformnih storitev vratarja dostop do vsebine, naročnin, funkcij ali drugih elementov in da jih uporabljajo s pomočjo programske aplikacije poslovnega uporabnika, tudi če so končni uporabniki te elemente pridobili od zadevnega poslovnega uporabnika, ne da bi pri tem uporabili jedrne platformne storitve vratarja, razen če lahko vratar dokaže, da tak dostop ogroža varstvo podatkov končnih uporabnikov ali kibernetsko varnost;

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka d

Člen 5 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | poslovnim uporabnikom ne preprečuje ali jih ne omejuje, da bi se v zvezi s katero koli prakso vratarjev obrnili na zadevni javni organ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

poslovnim uporabnikom ne preprečuje ali jih ne omejuje, da bi se v zvezi s katero koli prakso vratarjev obrnili na zadevni javni organ;

| (d) | poslovnim uporabnikom
  in končnim uporabnikom niti neposredno niti posredno
  ne preprečuje ali jih ne omejuje, da bi se v zvezi s katero koli prakso vratarjev obrnili na zadevni javni organ
  , tudi na nacionalno sodišče
  ; |
| --- | --- |

(d)

poslovnim uporabnikom
  in končnim uporabnikom niti neposredno niti posredno
  ne preprečuje ali jih ne omejuje, da bi se v zvezi s katero koli prakso vratarjev obrnili na zadevni javni organ
  , tudi na nacionalno sodišče
  ;

in končnim uporabnikom niti neposredno niti posredno

, tudi na nacionalno sodišče

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka e

Člen 5 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | od poslovnih uporabnikov ne zahteva, da v okviru storitev, ki jih ponujajo z jedrnimi platformnimi storitvami vratarja, uporabljajo ali ponujajo identifikacijsko storitev tega vratarja ali zagotavljajo interoperabilnost z njo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

od poslovnih uporabnikov ne zahteva, da v okviru storitev, ki jih ponujajo z jedrnimi platformnimi storitvami vratarja, uporabljajo ali ponujajo identifikacijsko storitev tega vratarja ali zagotavljajo interoperabilnost z njo;

| (e) | od poslovnih uporabnikov ne zahteva, da v okviru storitev, ki jih ponujajo z jedrnimi platformnimi storitvami vratarja, uporabljajo ali ponujajo identifikacijsko
  ali drugo pomožno
  storitev tega vratarja ali zagotavljajo interoperabilnost z njo; |
| --- | --- |

(e)

od poslovnih uporabnikov ne zahteva, da v okviru storitev, ki jih ponujajo z jedrnimi platformnimi storitvami vratarja, uporabljajo ali ponujajo identifikacijsko
  ali drugo pomožno
  storitev tega vratarja ali zagotavljajo interoperabilnost z njo;

ali drugo pomožno

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka f

Člen 5 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | od poslovnih uporabnikov ali končnih uporabnikov ne zahteva, da se naročijo na katero koli drugo jedrno platformno storitev
  , ki je opredeljena v skladu s členom 3 ali izpolnjuje mejne vrednosti iz člena 3(2)(b),
  ali se registrirajo vanjo kot pogoj za dostop do katere koli njegove jedrne platformne storitve, določene v skladu z navedenim členom, ali vpis ali registracijo vanjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

od poslovnih uporabnikov ali končnih uporabnikov ne zahteva, da se naročijo na katero koli drugo jedrno platformno storitev
  , ki je opredeljena v skladu s členom 3 ali izpolnjuje mejne vrednosti iz člena 3(2)(b),
  ali se registrirajo vanjo kot pogoj za dostop do katere koli njegove jedrne platformne storitve, določene v skladu z navedenim členom, ali vpis ali registracijo vanjo;

, ki je opredeljena v skladu s členom 3 ali izpolnjuje mejne vrednosti iz člena 3(2)(b),

| (f) | od poslovnih uporabnikov ali končnih uporabnikov ne zahteva, da se naročijo na katero koli drugo jedrno platformno storitev ali se registrirajo vanjo kot pogoj za
  možnost uporabe ali
  dostop do katere koli njegove jedrne platformne storitve, določene v skladu z navedenim členom, ali vpis ali registracijo vanjo; |
| --- | --- |

(f)

od poslovnih uporabnikov ali končnih uporabnikov ne zahteva, da se naročijo na katero koli drugo jedrno platformno storitev ali se registrirajo vanjo kot pogoj za
  možnost uporabe ali
  dostop do katere koli njegove jedrne platformne storitve, določene v skladu z navedenim členom, ali vpis ali registracijo vanjo;

možnost uporabe ali

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

Člen 5 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | oglaševalcem in založnikom
  , ki jim zagotavlja storitve oglaševanja
  ,
  na njihovo zahtevo predloži informacije o ceni
  , ki
  sta jo plačala oglaševalec in založnik
  ,
  ter znesku ali nadomestilu
  ,
  plačanem založniku za objavo zadevnega oglasa in vsako posamezno zadevno storitev oglaševanja, ki jo je opravil vratar. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

oglaševalcem in založnikom
  , ki jim zagotavlja storitve oglaševanja
  ,
  na njihovo zahtevo predloži informacije o ceni
  , ki
  sta jo plačala oglaševalec in založnik
  ,
  ter znesku ali nadomestilu
  ,
  plačanem založniku za objavo zadevnega oglasa in vsako posamezno zadevno storitev oglaševanja, ki jo je opravil vratar.

, ki jim zagotavlja storitve oglaševanja

na njihovo zahtevo predloži informacije o ceni

sta jo plačala oglaševalec in založnik

ter znesku ali nadomestilu

plačanem založniku za objavo zadevnega oglasa in vsako posamezno zadevno storitev oglaševanja, ki jo je opravil vratar.

| (g) | oglaševalcem in založnikom
  ali tretjim osebam
  ,
  ki jih pooblastijo oglaševalci ali založniki
  , ki
  jim zagotavlja storitve digitalnega oglaševanja
  ,
  omogoča brezplačen, visokokakovosten
  ,
  učinkovit in stalen dostop do celovitih informacij v realnem času o vidnosti in razpoložljivosti portfelja oglasov, med katerimi so informacije o: |
| --- | --- |

(g)

oglaševalcem in založnikom
  ali tretjim osebam
  ,
  ki jih pooblastijo oglaševalci ali založniki
  , ki
  jim zagotavlja storitve digitalnega oglaševanja
  ,
  omogoča brezplačen, visokokakovosten
  ,
  učinkovit in stalen dostop do celovitih informacij v realnem času o vidnosti in razpoložljivosti portfelja oglasov, med katerimi so informacije o:

ali tretjim osebam

ki jih pooblastijo oglaševalci ali založniki

jim zagotavlja storitve digitalnega oglaševanja

omogoča brezplačen, visokokakovosten

učinkovit in stalen dostop do celovitih informacij v realnem času o vidnosti in razpoložljivosti portfelja oglasov, med katerimi so informacije o:

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka i (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (i) | pogojih oblikovanja cen v zvezi s ponudbami oglaševalcev in oglaševalskih posrednikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

(i)

pogojih oblikovanja cen v zvezi s ponudbami oglaševalcev in oglaševalskih posrednikov;

pogojih oblikovanja cen v zvezi s ponudbami oglaševalcev in oglaševalskih posrednikov;

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka ii (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka ii (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ii) | mehanizmih določanja cen in sistemih za izračun pristojbin v dražbenem postopku, tudi o necenovnih merilih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

(ii)

mehanizmih določanja cen in sistemih za izračun pristojbin v dražbenem postopku, tudi o necenovnih merilih;

mehanizmih določanja cen in sistemih za izračun pristojbin v dražbenem postopku, tudi o necenovnih merilih;

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka iii (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka iii (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iii) | ceni in pristojbinah, ki jih plačata oglaševalec in založnik, vključno z vsemi odbitki in doplačili; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

(iii)

ceni in pristojbinah, ki jih plačata oglaševalec in založnik, vključno z vsemi odbitki in doplačili;

ceni in pristojbinah, ki jih plačata oglaševalec in založnik, vključno z vsemi odbitki in doplačili;

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka iv (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka iv (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iv) | znesku in nadomestilu, izplačanemu založniku za objavo določenega oglasa, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

(iv)

znesku in nadomestilu, izplačanemu založniku za objavo določenega oglasa, ter

znesku in nadomestilu, izplačanemu založniku za objavo določenega oglasa, ter

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka v (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g – točka v (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (v) | znesku in nadomestilu, izplačanemu založniku za vsako od zadevnih oglaševalskih storitev, ki jih zagotavlja vratar. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

(v)

znesku in nadomestilu, izplačanemu založniku za vsako od zadevnih oglaševalskih storitev, ki jih zagotavlja vratar.

znesku in nadomestilu, izplačanemu založniku za vsako od zadevnih oglaševalskih storitev, ki jih zagotavlja vratar.

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | pri konkuriranju poslovnim uporabnikom ne uporablja podatkov, ki niso javno dostopni in ki jih ti poslovni uporabniki ustvarijo z uporabo ustreznih jedrnih platformnih storitev ali pomožnih storitev, tudi če te podatke ustvarijo končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov, ki uporabljajo jedrne platformne storitve ali pomožne storitve, ali jih predložijo ti poslovni uporabniki ali končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

pri konkuriranju poslovnim uporabnikom ne uporablja podatkov, ki niso javno dostopni in ki jih ti poslovni uporabniki ustvarijo z uporabo ustreznih jedrnih platformnih storitev ali pomožnih storitev, tudi če te podatke ustvarijo končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov, ki uporabljajo jedrne platformne storitve ali pomožne storitve, ali jih predložijo ti poslovni uporabniki ali končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov;

pri konkuriranju poslovnim uporabnikom ne uporablja podatkov, ki niso javno dostopni in ki jih ti poslovni uporabniki ustvarijo z uporabo ustreznih jedrnih platformnih storitev ali pomožnih storitev, tudi če te podatke ustvarijo končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov, ki uporabljajo jedrne platformne storitve ali pomožne storitve, ali jih predložijo ti poslovni uporabniki ali končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov;

Sprememba 235

Sprememba 235

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka g b (novo)

Člen 5 – odstavek 1 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | od trenutka, ko končni uporabniki prvič uporabljajo katero koli predhodno nameščeno jedrno platformno storitev v operacijskem sistemu, končne uporabnike pozove, naj spremenijo privzete nastavitve za to jedrno platformno storitev v drugo možnost s seznama glavnih storitev tretje strani, ki so na voljo, ter končnim uporabnikom omogočijo in tehnično zagotovijo, da v kateri koli fazi ne namestijo vnaprej nameščenih programskih aplikacij v okviru osrednje storitve platforme, brez poseganja v možnost vratarja, da omeji tako odstranitev v zvezi s programskimi aplikacijami, ki so bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave in jih tretje osebe tehnično ne morejo ponujati kot samostojnih aplikacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gb)

(gb)

od trenutka, ko končni uporabniki prvič uporabljajo katero koli predhodno nameščeno jedrno platformno storitev v operacijskem sistemu, končne uporabnike pozove, naj spremenijo privzete nastavitve za to jedrno platformno storitev v drugo možnost s seznama glavnih storitev tretje strani, ki so na voljo, ter končnim uporabnikom omogočijo in tehnično zagotovijo, da v kateri koli fazi ne namestijo vnaprej nameščenih programskih aplikacij v okviru osrednje storitve platforme, brez poseganja v možnost vratarja, da omeji tako odstranitev v zvezi s programskimi aplikacijami, ki so bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave in jih tretje osebe tehnično ne morejo ponujati kot samostojnih aplikacij;

od trenutka, ko končni uporabniki prvič uporabljajo katero koli predhodno nameščeno jedrno platformno storitev v operacijskem sistemu, končne uporabnike pozove, naj spremenijo privzete nastavitve za to jedrno platformno storitev v drugo možnost s seznama glavnih storitev tretje strani, ki so na voljo, ter končnim uporabnikom omogočijo in tehnično zagotovijo, da v kateri koli fazi ne namestijo vnaprej nameščenih programskih aplikacij v okviru osrednje storitve platforme, brez poseganja v možnost vratarja, da omeji tako odstranitev v zvezi s programskimi aplikacijami, ki so bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave in jih tretje osebe tehnično ne morejo ponujati kot samostojnih aplikacij;

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pri konkuriranju poslovnim uporabnikom ne uporablja podatkov, ki niso javno dostopni in se ustvarijo z dejavnostmi navedenih poslovnih uporabnikov, vključno s končnimi uporabniki teh poslovnih uporabnikov, njegovimi jedrnimi platformnimi storitvami ali jih predložijo zadevni poslovni uporabniki njegovih jedrnih platformnih storitev ali končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

pri konkuriranju poslovnim uporabnikom ne uporablja podatkov, ki niso javno dostopni in se ustvarijo z dejavnostmi navedenih poslovnih uporabnikov, vključno s končnimi uporabniki teh poslovnih uporabnikov, njegovimi jedrnimi platformnimi storitvami ali jih predložijo zadevni poslovni uporabniki njegovih jedrnih platformnih storitev ali končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov;

pri konkuriranju poslovnim uporabnikom ne uporablja podatkov, ki niso javno dostopni in se ustvarijo z dejavnostmi navedenih poslovnih uporabnikov, vključno s končnimi uporabniki teh poslovnih uporabnikov, njegovimi jedrnimi platformnimi storitvami ali jih predložijo zadevni poslovni uporabniki njegovih jedrnih platformnih storitev ali končni uporabniki teh poslovnih uporabnikov;

črtano

črtano

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | za lastne komercialne namene in za namene vključevanja oglasov tretjih oseb v svoje storitve ne združuje osebnih podatkov za ciljno ali mikrociljno usmerjeno oglaševanje, razen če je končni uporabnik, ki ni mladoletnik, vratarju dal jasno, izrecno, obnovljeno in informirano privolitev v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) 2016/679. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

za lastne komercialne namene in za namene vključevanja oglasov tretjih oseb v svoje storitve ne združuje osebnih podatkov za ciljno ali mikrociljno usmerjeno oglaševanje, razen če je končni uporabnik, ki ni mladoletnik, vratarju dal jasno, izrecno, obnovljeno in informirano privolitev v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) 2016/679.

za lastne komercialne namene in za namene vključevanja oglasov tretjih oseb v svoje storitve ne združuje osebnih podatkov za ciljno ali mikrociljno usmerjeno oglaševanje, razen če je končni uporabnik, ki ni mladoletnik, vratarju dal jasno, izrecno, obnovljeno in informirano privolitev v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) 2016/679.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | končnim uporabnikom omogoča odstranitev vseh predhodno nameščenih programskih aplikacij iz njegove jedrne platformne storitve brez poseganja v možnost vratarja, da omeji tako odstranitev v zvezi s programskimi aplikacijami, ki so bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave in jih tretje osebe tehnično ne morejo ponujati kot samostojnih aplikacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

končnim uporabnikom omogoča odstranitev vseh predhodno nameščenih programskih aplikacij iz njegove jedrne platformne storitve brez poseganja v možnost vratarja, da omeji tako odstranitev v zvezi s programskimi aplikacijami, ki so bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave in jih tretje osebe tehnično ne morejo ponujati kot samostojnih aplikacij;

končnim uporabnikom omogoča odstranitev vseh predhodno nameščenih programskih aplikacij iz njegove jedrne platformne storitve brez poseganja v možnost vratarja, da omeji tako odstranitev v zvezi s programskimi aplikacijami, ki so bistvene za delovanje operacijskega sistema ali naprave in jih tretje osebe tehnično ne morejo ponujati kot samostojnih aplikacij;

črtano

črtano

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | omogoča namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij tretjih oseb ali trgovin s programskimi aplikacijami, ki uporabljajo operacijske sisteme navedenega vratarja ali so interoperabilne z njimi, ter omogoča, da se do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami dostopa s sredstvi, ki niso jedrne platformne storitve navedenega vratarja. Vratarju se ne prepreči sprejemanje sorazmernih ukrepov, s katerimi zagotovi, da programske aplikacije tretjih oseb ali trgovine s programskimi aplikacijami ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

omogoča namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij tretjih oseb ali trgovin s programskimi aplikacijami, ki uporabljajo operacijske sisteme navedenega vratarja ali so interoperabilne z njimi, ter omogoča, da se do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami dostopa s sredstvi, ki niso jedrne platformne storitve navedenega vratarja. Vratarju se ne prepreči sprejemanje sorazmernih ukrepov, s katerimi zagotovi, da programske aplikacije tretjih oseb ali trgovine s programskimi aplikacijami ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar;

| (c) | dovoljuje in tehnično
  omogoča namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij tretjih oseb ali trgovin s programskimi aplikacijami, ki uporabljajo operacijske sisteme navedenega vratarja ali so interoperabilne z njimi, ter omogoča, da se do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami dostopa s sredstvi, ki niso
  ustrezne
  jedrne platformne storitve navedenega vratarja.
  Vratar končne uporabnike po potrebi zaprosi, naj se odločijo, ali bosta prenesena aplikacija ali trgovina z aplikacijami njihovi privzeti nastavitvi.
  Vratarju se ne prepreči sprejemanje
  potrebnih in
  sorazmernih ukrepov, s katerimi zagotovi, da programske aplikacije tretjih oseb ali trgovine s programskimi aplikacijami ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar
  , ali varstva podatkov uporabnikov in kibernetske varnosti, če vratar te potrebne in sorazmerne ukrepe ustrezno utemelji
  ; |
| --- | --- |

(c)

dovoljuje in tehnično
  omogoča namestitev in učinkovito uporabo programskih aplikacij tretjih oseb ali trgovin s programskimi aplikacijami, ki uporabljajo operacijske sisteme navedenega vratarja ali so interoperabilne z njimi, ter omogoča, da se do teh programskih aplikacij ali trgovin s programskimi aplikacijami dostopa s sredstvi, ki niso
  ustrezne
  jedrne platformne storitve navedenega vratarja.
  Vratar končne uporabnike po potrebi zaprosi, naj se odločijo, ali bosta prenesena aplikacija ali trgovina z aplikacijami njihovi privzeti nastavitvi.
  Vratarju se ne prepreči sprejemanje
  potrebnih in
  sorazmernih ukrepov, s katerimi zagotovi, da programske aplikacije tretjih oseb ali trgovine s programskimi aplikacijami ne ogrožajo celovitosti strojne opreme ali operacijskega sistema, ki ga zagotavlja vratar
  , ali varstva podatkov uporabnikov in kibernetske varnosti, če vratar te potrebne in sorazmerne ukrepe ustrezno utemelji
  ;

dovoljuje in tehnično

ustrezne

Vratar končne uporabnike po potrebi zaprosi, naj se odločijo, ali bosta prenesena aplikacija ali trgovina z aplikacijami njihovi privzeti nastavitvi.

potrebnih in

, ali varstva podatkov uporabnikov in kibernetske varnosti, če vratar te potrebne in sorazmerne ukrepe ustrezno utemelji

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pri razvrščanju storitev in proizvodov, ki jih zagotavlja vratar sam ali katera koli tretja oseba, ki pripada istemu podjetju, ne obravnava ugodneje v primerjavi s podobnimi storitvami ali proizvodi tretje osebe ter za
  tako razvrščanje
  uporablja pravične in nediskriminatorne pogoje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

pri razvrščanju storitev in proizvodov, ki jih zagotavlja vratar sam ali katera koli tretja oseba, ki pripada istemu podjetju, ne obravnava ugodneje v primerjavi s podobnimi storitvami ali proizvodi tretje osebe ter za
  tako razvrščanje
  uporablja pravične in nediskriminatorne pogoje;

tako razvrščanje

| (d) | pri razvrščanju
  in drugih nastavitvah
  storitev in proizvodov, ki jih zagotavlja vratar sam ali katera koli tretja oseba, ki pripada istemu podjetju, ne obravnava ugodneje v primerjavi s podobnimi storitvami ali proizvodi tretje osebe ter za
  te storitve ali proizvode
  uporablja
  pregledne,
  pravične in nediskriminatorne pogoje; |
| --- | --- |

(d)

pri razvrščanju
  in drugih nastavitvah
  storitev in proizvodov, ki jih zagotavlja vratar sam ali katera koli tretja oseba, ki pripada istemu podjetju, ne obravnava ugodneje v primerjavi s podobnimi storitvami ali proizvodi tretje osebe ter za
  te storitve ali proizvode
  uporablja
  pregledne,
  pravične in nediskriminatorne pogoje;

in drugih nastavitvah

te storitve ali proizvode

pregledne,

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka e

Člen 6 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zagotovi, da tehnično
  ne omeji možnosti končnih uporabnikov, da zamenjajo ali se naročijo na druge programske aplikacije in storitve
  , do katerih se dostopa z operacijskim sistemom vratarja
  , vključno z izbiro ponudnika dostopa do interneta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

zagotovi, da tehnično
  ne omeji možnosti končnih uporabnikov, da zamenjajo ali se naročijo na druge programske aplikacije in storitve
  , do katerih se dostopa z operacijskim sistemom vratarja
  , vključno z izbiro ponudnika dostopa do interneta;

zagotovi, da tehnično

, do katerih se dostopa z operacijskim sistemom vratarja

| (e) | niti tehnično niti drugače
  ne omeji možnosti končnih uporabnikov, da zamenjajo ali se naročijo na druge programske aplikacije in storitve, vključno z izbiro ponudnika dostopa do interneta; |
| --- | --- |

(e)

niti tehnično niti drugače
  ne omeji možnosti končnih uporabnikov, da zamenjajo ali se naročijo na druge programske aplikacije in storitve, vključno z izbiro ponudnika dostopa do interneta;

niti tehnično niti drugače

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | ne uporablja praks, ki bi končnim uporabnikom po nepotrebnem oteževale odjavo od jedrne platformne storitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

ne uporablja praks, ki bi končnim uporabnikom po nepotrebnem oteževale odjavo od jedrne platformne storitve;

ne uporablja praks, ki bi končnim uporabnikom po nepotrebnem oteževale odjavo od jedrne platformne storitve;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | poslovnim uporabnikom in ponudnikom pomožnih storitev
  omogoča
  dostop do istih funkcij operacijskega sistema, strojne opreme ali programske opreme,
  kot
  so na voljo vratarju ali jih
  vratar uporablja pri zagotavljanju morebitnih pomožnih storitev
  ,
  ter njihovo interoperabilnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

poslovnim uporabnikom in ponudnikom pomožnih storitev
  omogoča
  dostop do istih funkcij operacijskega sistema, strojne opreme ali programske opreme,
  kot
  so na voljo vratarju ali jih
  vratar uporablja pri zagotavljanju morebitnih pomožnih storitev
  ,
  ter njihovo interoperabilnost;

omogoča

kot

vratar uporablja pri zagotavljanju morebitnih pomožnih storitev

ter njihovo interoperabilnost;

| (f) | poslovnim uporabnikom
  , ponudnikom storitev
  in ponudnikom
  strojne opreme omogoča brezplačen dostop do istih funkcij strojne in programske opreme, do katerih se dostopa prek operacijskega sistema ali jih ta upravlja, kot so na voljo za storitve ali strojno opremo, ki jih zagotavlja vratar, ter tudi interoperabilnost z istimi funkcijami, če za operacijski sistem velja opredelitev iz člena 3(7). Ponudnikom
  pomožnih storitev
  se poleg tega dovolita
  dostop do istih funkcij operacijskega sistema, strojne opreme ali programske opreme,
  ki
  so na voljo
  za pomožne storitve, ki jih zagotavlja vratar, in tudi interoperabilnost z istimi funkcijami, ne glede na to, ali so te funkcije programske opreme del operacijskega sistema. Vratarju se ne prepreči, da sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da interoperabilnost ne ogroža celovitosti funkcij operacijskega sistema ali strojne ali programske opreme, ki jih zagotavlja, varstva podatkov končnih uporabnikov ali kibernetske varnosti, če te potrebne ukrepe ustrezno utemelji. |
| --- | --- |

(f)

poslovnim uporabnikom
  , ponudnikom storitev
  in ponudnikom
  strojne opreme omogoča brezplačen dostop do istih funkcij strojne in programske opreme, do katerih se dostopa prek operacijskega sistema ali jih ta upravlja, kot so na voljo za storitve ali strojno opremo, ki jih zagotavlja vratar, ter tudi interoperabilnost z istimi funkcijami, če za operacijski sistem velja opredelitev iz člena 3(7). Ponudnikom
  pomožnih storitev
  se poleg tega dovolita
  dostop do istih funkcij operacijskega sistema, strojne opreme ali programske opreme,
  ki
  so na voljo
  za pomožne storitve, ki jih zagotavlja vratar, in tudi interoperabilnost z istimi funkcijami, ne glede na to, ali so te funkcije programske opreme del operacijskega sistema. Vratarju se ne prepreči, da sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da interoperabilnost ne ogroža celovitosti funkcij operacijskega sistema ali strojne ali programske opreme, ki jih zagotavlja, varstva podatkov končnih uporabnikov ali kibernetske varnosti, če te potrebne ukrepe ustrezno utemelji.

, ponudnikom storitev

strojne opreme omogoča brezplačen dostop do istih funkcij strojne in programske opreme, do katerih se dostopa prek operacijskega sistema ali jih ta upravlja, kot so na voljo za storitve ali strojno opremo, ki jih zagotavlja vratar, ter tudi interoperabilnost z istimi funkcijami, če za operacijski sistem velja opredelitev iz člena 3(7). Ponudnikom

se poleg tega dovolita

ki

za pomožne storitve, ki jih zagotavlja vratar, in tudi interoperabilnost z istimi funkcijami, ne glede na to, ali so te funkcije programske opreme del operacijskega sistema. Vratarju se ne prepreči, da sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da interoperabilnost ne ogroža celovitosti funkcij operacijskega sistema ali strojne ali programske opreme, ki jih zagotavlja, varstva podatkov končnih uporabnikov ali kibernetske varnosti, če te potrebne ukrepe ustrezno utemelji.

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | ponudnikom medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, na njihovo zahtevo in brezplačno omogoči, da se povežejo z vratarjevimi medosebnimi komunikacijskimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3(7). Medsebojno povezovanje se zagotavlja pod objektivno enakimi pogoji, kot so na voljo vratarju, njegovim hčerinskim družbam ali partnerjem oz. kot jih uporabljajo, in je enako kakovostno – saj to omogoča funkcionalno interaktivnost s temi storitvami –, hkrati pa se poskrbi za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

ponudnikom medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, na njihovo zahtevo in brezplačno omogoči, da se povežejo z vratarjevimi medosebnimi komunikacijskimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3(7). Medsebojno povezovanje se zagotavlja pod objektivno enakimi pogoji, kot so na voljo vratarju, njegovim hčerinskim družbam ali partnerjem oz. kot jih uporabljajo, in je enako kakovostno – saj to omogoča funkcionalno interaktivnost s temi storitvami –, hkrati pa se poskrbi za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov;

ponudnikom medosebnih komunikacijskih storitev, neodvisnih od številke, na njihovo zahtevo in brezplačno omogoči, da se povežejo z vratarjevimi medosebnimi komunikacijskimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3(7). Medsebojno povezovanje se zagotavlja pod objektivno enakimi pogoji, kot so na voljo vratarju, njegovim hčerinskim družbam ali partnerjem oz. kot jih uporabljajo, in je enako kakovostno – saj to omogoča funkcionalno interaktivnost s temi storitvami –, hkrati pa se poskrbi za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov;

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka f b (novo)

Člen 6 – odstavek 1 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | vsem ponudnikom storitev družbenega omrežja na njihovo zahtevo in brezplačno omogoči, da se medsebojno povežejo prek vratarjevih storitev družbenega omrežja, če zanj velja opredelitev iz člena 3(7). Medsebojno povezovanje se zagotavlja pod objektivno enakimi pogoji, kot so na voljo vratarju, njegovim hčerinskim družbam ali partnerjem ali kot jih uporabljajo, in je enako kakovostno – saj to omogoča funkcionalno interaktivnost s temi storitvami –, hkrati pa se poskrbi za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. Za izvajanje te obveznosti velja specifikacija Komisije v skladu s členom 10(2a); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

vsem ponudnikom storitev družbenega omrežja na njihovo zahtevo in brezplačno omogoči, da se medsebojno povežejo prek vratarjevih storitev družbenega omrežja, če zanj velja opredelitev iz člena 3(7). Medsebojno povezovanje se zagotavlja pod objektivno enakimi pogoji, kot so na voljo vratarju, njegovim hčerinskim družbam ali partnerjem ali kot jih uporabljajo, in je enako kakovostno – saj to omogoča funkcionalno interaktivnost s temi storitvami –, hkrati pa se poskrbi za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. Za izvajanje te obveznosti velja specifikacija Komisije v skladu s členom 10(2a);

vsem ponudnikom storitev družbenega omrežja na njihovo zahtevo in brezplačno omogoči, da se medsebojno povežejo prek vratarjevih storitev družbenega omrežja, če zanj velja opredelitev iz člena 3(7). Medsebojno povezovanje se zagotavlja pod objektivno enakimi pogoji, kot so na voljo vratarju, njegovim hčerinskim družbam ali partnerjem ali kot jih uporabljajo, in je enako kakovostno – saj to omogoča funkcionalno interaktivnost s temi storitvami –, hkrati pa se poskrbi za visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. Za izvajanje te obveznosti velja specifikacija Komisije v skladu s členom 10(2a);

Sprememba 129

Sprememba 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka g

Člen 6 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | oglaševalcem in založnikom na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja nabora oglasov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

oglaševalcem in založnikom na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja nabora oglasov;

| (g) | oglaševalcem in založnikom
  ali tretjim osebam, ki jih ti pooblastijo,
  na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja nabora oglasov
  , vključno z zbirnimi in nezbirnimi podatki ter podatki o uspešnosti, in sicer na način, ki oglaševalcem in založnikom omogoča, da uporabljajo lastna orodja za preverjanje in merjenje, s katerimi lahko ocenijo uspešnost jedrnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji
  ; |
| --- | --- |

(g)

oglaševalcem in založnikom
  ali tretjim osebam, ki jih ti pooblastijo,
  na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja dostop do svojih orodij za merjenje uspešnosti ter informacij, ki jih oglaševalci in založniki potrebujejo za izvedbo svojega neodvisnega preverjanja nabora oglasov
  , vključno z zbirnimi in nezbirnimi podatki ter podatki o uspešnosti, in sicer na način, ki oglaševalcem in založnikom omogoča, da uporabljajo lastna orodja za preverjanje in merjenje, s katerimi lahko ocenijo uspešnost jedrnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji
  ;

ali tretjim osebam, ki jih ti pooblastijo,

, vključno z zbirnimi in nezbirnimi podatki ter podatki o uspešnosti, in sicer na način, ki oglaševalcem in založnikom omogoča, da uporabljajo lastna orodja za preverjanje in merjenje, s katerimi lahko ocenijo uspešnost jedrnih storitev, ki jih zagotavljajo vratarji

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka h

Člen 6 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | zagotavlja
  učinkovito prenosljivost podatkov,
  ustvarjenih z
  dejavnostjo
  poslovnega uporabnika ali končnega uporabnika
  , in
  zlasti končnim uporabnikom
  zagotavlja orodja za
  lažje
  uresničevanje prenosljivosti podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679,
  vključno z zagotavljanjem stalnega dostopa
  v realnem času; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

zagotavlja
  učinkovito prenosljivost podatkov,
  ustvarjenih z
  dejavnostjo
  poslovnega uporabnika ali končnega uporabnika
  , in
  zlasti končnim uporabnikom
  zagotavlja orodja za
  lažje
  uresničevanje prenosljivosti podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679,
  vključno z zagotavljanjem stalnega dostopa
  v realnem času;

zagotavlja

ustvarjenih z

poslovnega uporabnika ali končnega uporabnika

zlasti končnim uporabnikom

lažje

vključno z zagotavljanjem stalnega dostopa

| (h) | končnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti končni uporabnik, na njihovo zahtevo in brezplačno zagotovi
  učinkovito prenosljivost podatkov,
  ki jih predložijo končni uporabniki ali jih ustvarijo s svojo
  dejavnostjo
  pri uporabi jedrne platformne storitve
  , in
  sicer tudi tako, da brezplačno
  zagotavlja orodja za
  učinkovito
  uresničevanje prenosljivosti
  teh
  podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679,
  poleg tega pa zagotavlja stalni dostop
  v realnem času; |
| --- | --- |

(h)

končnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti končni uporabnik, na njihovo zahtevo in brezplačno zagotovi
  učinkovito prenosljivost podatkov,
  ki jih predložijo končni uporabniki ali jih ustvarijo s svojo
  dejavnostjo
  pri uporabi jedrne platformne storitve
  , in
  sicer tudi tako, da brezplačno
  zagotavlja orodja za
  učinkovito
  uresničevanje prenosljivosti
  teh
  podatkov v skladu z Uredbo (EU) 2016/679,
  poleg tega pa zagotavlja stalni dostop
  v realnem času;

končnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti končni uporabnik, na njihovo zahtevo in brezplačno zagotovi

ki jih predložijo končni uporabniki ali jih ustvarijo s svojo

pri uporabi jedrne platformne storitve

sicer tudi tako, da brezplačno

učinkovito

teh

poleg tega pa zagotavlja stalni dostop

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka i

Člen 6 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | poslovnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti poslovni uporabnik,
  brezplačno zagotavlja učinkovit, visokokakovosten in
  stalen dostop v realnem času ter uporabo zbirnih
  ali
  nezbirnih podatkov, ki jih pri uporabi zadevnih jedrnih platformnih storitev zagotovijo ali ustvarijo tisti poslovni uporabniki in končni uporabniki, ki so povezani s proizvodi ali storitvami, ki jih zagotavljajo ti poslovni uporabniki; za osebne podatke zagotavlja dostop in uporabo samo, kadar sta neposredno povezana z uporabo, ki jo končni uporabnik izvaja v zvezi s proizvodi ali storitvami, ki jih zadevni poslovni uporabnik ponuja preko zadevne jedrne platformne storitve, in če se končni uporabnik odloči za tako izmenjavo s privolitvijo v smislu Uredbe (EU) 2016/679; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

poslovnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti poslovni uporabnik,
  brezplačno zagotavlja učinkovit, visokokakovosten in
  stalen dostop v realnem času ter uporabo zbirnih
  ali
  nezbirnih podatkov, ki jih pri uporabi zadevnih jedrnih platformnih storitev zagotovijo ali ustvarijo tisti poslovni uporabniki in končni uporabniki, ki so povezani s proizvodi ali storitvami, ki jih zagotavljajo ti poslovni uporabniki; za osebne podatke zagotavlja dostop in uporabo samo, kadar sta neposredno povezana z uporabo, ki jo končni uporabnik izvaja v zvezi s proizvodi ali storitvami, ki jih zadevni poslovni uporabnik ponuja preko zadevne jedrne platformne storitve, in če se končni uporabnik odloči za tako izmenjavo s privolitvijo v smislu Uredbe (EU) 2016/679;

brezplačno zagotavlja učinkovit, visokokakovosten in

ali

| (i) | poslovnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti poslovni uporabnik,
  na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja
  stalen dostop v realnem času ter uporabo zbirnih
  in
  nezbirnih podatkov, ki jih pri uporabi zadevnih jedrnih platformnih storitev
  ali pomožnih storitev, ki jih ponuja vratar,
  zagotovijo ali ustvarijo tisti poslovni uporabniki in končni uporabniki, ki so povezani s proizvodi ali storitvami, ki jih zagotavljajo ti poslovni uporabniki
  ; med drugim poslovnemu uporabniku na zahtevo omogoči dostop do podatkov in njihovo analizo „in situ“ brez prenosa teh podatkov od vratarja ter mu zagotovi tudi potrebna orodja;
  za osebne podatke zagotavlja dostop in uporabo samo, kadar sta neposredno povezana z uporabo, ki jo končni uporabnik izvaja v zvezi s proizvodi ali storitvami, ki jih zadevni poslovni uporabnik ponuja preko zadevne jedrne platformne storitve, in če se končni uporabnik odloči za tako izmenjavo s privolitvijo v smislu Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(i)

poslovnim uporabnikom ali tretjim osebam, ki jih pooblasti poslovni uporabnik,
  na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja
  stalen dostop v realnem času ter uporabo zbirnih
  in
  nezbirnih podatkov, ki jih pri uporabi zadevnih jedrnih platformnih storitev
  ali pomožnih storitev, ki jih ponuja vratar,
  zagotovijo ali ustvarijo tisti poslovni uporabniki in končni uporabniki, ki so povezani s proizvodi ali storitvami, ki jih zagotavljajo ti poslovni uporabniki
  ; med drugim poslovnemu uporabniku na zahtevo omogoči dostop do podatkov in njihovo analizo „in situ“ brez prenosa teh podatkov od vratarja ter mu zagotovi tudi potrebna orodja;
  za osebne podatke zagotavlja dostop in uporabo samo, kadar sta neposredno povezana z uporabo, ki jo končni uporabnik izvaja v zvezi s proizvodi ali storitvami, ki jih zadevni poslovni uporabnik ponuja preko zadevne jedrne platformne storitve, in če se končni uporabnik odloči za tako izmenjavo s privolitvijo v smislu Uredbe (EU) 2016/679;

na njihovo zahtevo brezplačno zagotavlja

in

ali pomožnih storitev, ki jih ponuja vratar,

; med drugim poslovnemu uporabniku na zahtevo omogoči dostop do podatkov in njihovo analizo „in situ“ brez prenosa teh podatkov od vratarja ter mu zagotovi tudi potrebna orodja;

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka k

Člen 6 – odstavek 1 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | za poslovne uporabnike uporablja pravične in nediskriminatorne splošne pogoje za dostop do
  trgovine s programskimi aplikacijami
  ,
  določene
  v skladu s členom 3 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(k)

za poslovne uporabnike uporablja pravične in nediskriminatorne splošne pogoje za dostop do
  trgovine s programskimi aplikacijami
  ,
  določene
  v skladu s členom 3 te uredbe.

trgovine s programskimi aplikacijami

določene

| (k) | za poslovne uporabnike uporablja
  pregledne,
  pravične
  , razumne
  in nediskriminatorne splošne pogoje za dostop do
  svojih jedrnih platformnih storitev
  ,
  določenih
  v skladu s členom 3 te uredbe
  , pri čemer ti pogoji niso manj ugodni od pogojev, ki veljajo za njegove lastne storitve
  . |
| --- | --- |

(k)

za poslovne uporabnike uporablja
  pregledne,
  pravične
  , razumne
  in nediskriminatorne splošne pogoje za dostop do
  svojih jedrnih platformnih storitev
  ,
  določenih
  v skladu s členom 3 te uredbe
  , pri čemer ti pogoji niso manj ugodni od pogojev, ki veljajo za njegove lastne storitve
  .

pregledne,

, razumne

svojih jedrnih platformnih storitev

določenih

, pri čemer ti pogoji niso manj ugodni od pogojev, ki veljajo za njegove lastne storitve

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen
  6
   – odstavek 2 | Člen
  5
   – odstavek 2 |
| 2.   Za namene odstavka 1(
  a
  ) podatki, ki niso javno dostopni, vključujejo vse zbirne in nezbirne podatke, ki jih ustvarijo poslovni uporabniki in o katerih se lahko sklepa ali ki se lahko zberejo iz komercialnih dejavnosti poslovnih uporabnikov ali njihovih strank v jedrni platformni storitvi vratarja. | 2.   Za namene točke (
  ga
  ) odstavka 1 podatki, ki niso javno dostopni, vključujejo vse zbirne in nezbirne podatke, ki jih ustvarijo poslovni uporabniki in o katerih se lahko sklepa ali ki se lahko zberejo iz komercialnih dejavnosti poslovnih uporabnikov ali njihovih strank v jedrni platformni storitvi
  ali pomožnih storitvah
  vratarja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen
  6
   – odstavek 2

6

Člen
  5
   – odstavek 2

5

2.   Za namene odstavka 1(
  a
  ) podatki, ki niso javno dostopni, vključujejo vse zbirne in nezbirne podatke, ki jih ustvarijo poslovni uporabniki in o katerih se lahko sklepa ali ki se lahko zberejo iz komercialnih dejavnosti poslovnih uporabnikov ali njihovih strank v jedrni platformni storitvi vratarja.

2.   Za namene točke (
  ga
  ) odstavka 1 podatki, ki niso javno dostopni, vključujejo vse zbirne in nezbirne podatke, ki jih ustvarijo poslovni uporabniki in o katerih se lahko sklepa ali ki se lahko zberejo iz komercialnih dejavnosti poslovnih uporabnikov ali njihovih strank v jedrni platformni storitvi
  ali pomožnih storitvah
  vratarja.

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Ukrepi, ki jih vratar izvaja
  za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6
  , morajo biti učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti
  . Vratar zagotovi, da
  se ti
  ukrepi
  izvajajo
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES ter zakonodajo o kibernetski varnosti, varstvu potrošnikov in varnosti proizvodov. | 1.   
  Vratar izvaja učinkovite ukrepe
  za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6
  ter to izpolnjevanje obveznosti dokaže, ko je k temu pozvan
  . Vratar zagotovi, da
  so
  ukrepi
  , ki jih izvaja,
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES ter zakonodajo o kibernetski varnosti, varstvu potrošnikov in varnosti proizvodov
  , kot tudi z zahtevami o dostopnosti za invalide v skladu z Direktivo (EU) 2019/882
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Ukrepi, ki jih vratar izvaja
  za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6
  , morajo biti učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti
  . Vratar zagotovi, da
  se ti
  ukrepi
  izvajajo
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES ter zakonodajo o kibernetski varnosti, varstvu potrošnikov in varnosti proizvodov.

1.   
  Vratar izvaja učinkovite ukrepe
  za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6
  ter to izpolnjevanje obveznosti dokaže, ko je k temu pozvan
  . Vratar zagotovi, da
  so
  ukrepi
  , ki jih izvaja,
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES ter zakonodajo o kibernetski varnosti, varstvu potrošnikov in varnosti proizvodov
  , kot tudi z zahtevami o dostopnosti za invalide v skladu z Direktivo (EU) 2019/882
  .

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  V šestih mesecih po imenovanju in ob uporabi odstavka 8 člena 3 vratar Komisiji predloži poročilo, v katerem so podrobno in pregledno opisani ukrepi, ki se izvajajo za izpolnjevanje obveznosti iz členov 5 in 6. To poročilo posodobi vsaj enkrat letno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  V šestih mesecih po imenovanju in ob uporabi odstavka 8 člena 3 vratar Komisiji predloži poročilo, v katerem so podrobno in pregledno opisani ukrepi, ki se izvajajo za izpolnjevanje obveznosti iz členov 5 in 6. To poročilo posodobi vsaj enkrat letno.

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 b (novo)

Člen 7 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Vratar Komisiji skupaj s poročilom iz odstavka 1a in v enakem roku predloži nezaupen povzetek svojega poročila, ki ga Komisija nemudoma objavi. Vratar nezaupni povzetek posodobi vsaj enkrat letno v skladu s podrobnim poročilom. |
| | Vratar lahko za izpolnitev obveznosti iz člena 6 in kadar upravičeno dvomi o ustrezni metodi ali metodah za njihovo izpolnjevanje, od Komisije zahteva, da začne postopek za prejemanje in obravnavanje zahtevkov za pojasnila in nato podrobneje določi ustrezne ukrepe, ki naj bi jih vratar sprejel za učinkovito in sorazmerno izpolnjevanje teh obveznosti. Podrobnejša določitev obveznosti iz člena 6 je omejena na zadeve, povezane z učinkovitim in sorazmernim izpolnjevanjem obveznosti. Pri tem se lahko Komisija odloči, da se bo posvetovala s tretjimi osebami, katerih stališča v zvezi z ukrepi, ki naj bi jih izvajal vratar, so po njenem mnenju potrebna. Postopek ne sme trajati dlje, kot je določeno v členu 3(8), po svoji presoji pa ga lahko Komisija podaljša za dva meseca, če se dialog ni končal pred iztekom navedenega obdobja. |
| | Komisija sama presodi, ali naj ta postopek začne, pri čemer ustrezno upošteva načela enakega obravnavanja, sorazmernosti in dolžnega pravnega postopanja. Kadar se Komisija odloči, da postopka ne bo začela, zadevnemu vratarju predloži pisno utemeljitev. Komisija lahko ob koncu postopka s sklepom določi tudi ukrepe, ki jih mora zadevni vratar izvesti na podlagi zaključka tega postopka iz odstavka 1b. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Vratar Komisiji skupaj s poročilom iz odstavka 1a in v enakem roku predloži nezaupen povzetek svojega poročila, ki ga Komisija nemudoma objavi. Vratar nezaupni povzetek posodobi vsaj enkrat letno v skladu s podrobnim poročilom.

Vratar lahko za izpolnitev obveznosti iz člena 6 in kadar upravičeno dvomi o ustrezni metodi ali metodah za njihovo izpolnjevanje, od Komisije zahteva, da začne postopek za prejemanje in obravnavanje zahtevkov za pojasnila in nato podrobneje določi ustrezne ukrepe, ki naj bi jih vratar sprejel za učinkovito in sorazmerno izpolnjevanje teh obveznosti. Podrobnejša določitev obveznosti iz člena 6 je omejena na zadeve, povezane z učinkovitim in sorazmernim izpolnjevanjem obveznosti. Pri tem se lahko Komisija odloči, da se bo posvetovala s tretjimi osebami, katerih stališča v zvezi z ukrepi, ki naj bi jih izvajal vratar, so po njenem mnenju potrebna. Postopek ne sme trajati dlje, kot je določeno v členu 3(8), po svoji presoji pa ga lahko Komisija podaljša za dva meseca, če se dialog ni končal pred iztekom navedenega obdobja.

Vratar lahko za izpolnitev obveznosti iz člena 6 in kadar upravičeno dvomi o ustrezni metodi ali metodah za njihovo izpolnjevanje, od Komisije zahteva, da začne postopek za prejemanje in obravnavanje zahtevkov za pojasnila in nato podrobneje določi ustrezne ukrepe, ki naj bi jih vratar sprejel za učinkovito in sorazmerno izpolnjevanje teh obveznosti. Podrobnejša določitev obveznosti iz člena 6 je omejena na zadeve, povezane z učinkovitim in sorazmernim izpolnjevanjem obveznosti. Pri tem se lahko Komisija odloči, da se bo posvetovala s tretjimi osebami, katerih stališča v zvezi z ukrepi, ki naj bi jih izvajal vratar, so po njenem mnenju potrebna. Postopek ne sme trajati dlje, kot je določeno v členu 3(8), po svoji presoji pa ga lahko Komisija podaljša za dva meseca, če se dialog ni končal pred iztekom navedenega obdobja.

Komisija sama presodi, ali naj ta postopek začne, pri čemer ustrezno upošteva načela enakega obravnavanja, sorazmernosti in dolžnega pravnega postopanja. Kadar se Komisija odloči, da postopka ne bo začela, zadevnemu vratarju predloži pisno utemeljitev. Komisija lahko ob koncu postopka s sklepom določi tudi ukrepe, ki jih mora zadevni vratar izvesti na podlagi zaključka tega postopka iz odstavka 1b.

Komisija sama presodi, ali naj ta postopek začne, pri čemer ustrezno upošteva načela enakega obravnavanja, sorazmernosti in dolžnega pravnega postopanja. Kadar se Komisija odloči, da postopka ne bo začela, zadevnemu vratarju predloži pisno utemeljitev. Komisija lahko ob koncu postopka s sklepom določi tudi ukrepe, ki jih mora zadevni vratar izvesti na podlagi zaključka tega postopka iz odstavka 1b.

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar Komisija ugotovi, da ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti v skladu z odstavkom 1 ali jih izvaja, ne zagotavljajo učinkovitega izpolnjevanja zadevnih obveznosti iz člena 6, lahko s sklepom določi ukrepe, ki jih zadevni vratar
  izvede
  . Komisija sprejme
  tak
  sklep v 
  šestih
  mesecih po začetku postopka v skladu s členom 18. | 2.   Kadar Komisija ugotovi, da ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti v skladu z odstavkom 1 ali jih izvaja, ne zagotavljajo učinkovitega izpolnjevanja zadevnih obveznosti iz člena 6, lahko s sklepom določi ukrepe, ki jih
  mora
  zadevni vratar
  izvesti
  . Komisija sprejme
  ta
  sklep
  čim prej in
  v 
  vsakem primeru najpozneje v štirih
  mesecih po začetku postopka v skladu s členom 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar Komisija ugotovi, da ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti v skladu z odstavkom 1 ali jih izvaja, ne zagotavljajo učinkovitega izpolnjevanja zadevnih obveznosti iz člena 6, lahko s sklepom določi ukrepe, ki jih zadevni vratar
  izvede
  . Komisija sprejme
  tak
  sklep v 
  šestih
  mesecih po začetku postopka v skladu s členom 18.

2.   Kadar Komisija ugotovi, da ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti v skladu z odstavkom 1 ali jih izvaja, ne zagotavljajo učinkovitega izpolnjevanja zadevnih obveznosti iz člena 6, lahko s sklepom določi ukrepe, ki jih
  mora
  zadevni vratar
  izvesti
  . Komisija sprejme
  ta
  sklep
  čim prej in
  v 
  vsakem primeru najpozneje v štirih
  mesecih po začetku postopka v skladu s členom 18.

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  v zvezi sprejetjem
  sklepa iz odstavka 2
  sporoči predhodne ugotovitve
  v 
  treh mesecih
  po začetku postopka. V 
  njih
  pojasni ukrepe, ki jih namerava sprejeti ali za katere meni, da bi jih moral zadevni ponudnik jedrnih platformnih storitev sprejeti za učinkovito obravnavanje predhodnih ugotovitev. | 4.   Komisija
  za namene sprejetja
  sklepa iz odstavka 2
  čim prej in
  v 
  vsakem primeru najpozneje dva meseca
  po začetku postopka
  sporoči predhodne ugotovitve in objavi njihov kratek povzetek
  . V 
  predhodnih ugotovitvah
  pojasni ukrepe, ki jih namerava sprejeti ali za katere meni, da bi jih moral zadevni ponudnik jedrnih platformnih storitev sprejeti za učinkovito obravnavanje predhodnih ugotovitev.
  Komisija lahko zainteresirane tretje osebe povabi, da predložijo svoje pripombe v roku, ki ga navede v objavi. Komisija pri objavi upošteva pravni interes podjetij za varovanje poslovnih skrivnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Komisija
  v zvezi sprejetjem
  sklepa iz odstavka 2
  sporoči predhodne ugotovitve
  v 
  treh mesecih
  po začetku postopka. V 
  njih
  pojasni ukrepe, ki jih namerava sprejeti ali za katere meni, da bi jih moral zadevni ponudnik jedrnih platformnih storitev sprejeti za učinkovito obravnavanje predhodnih ugotovitev.

4.   Komisija
  za namene sprejetja
  sklepa iz odstavka 2
  čim prej in
  v 
  vsakem primeru najpozneje dva meseca
  po začetku postopka
  sporoči predhodne ugotovitve in objavi njihov kratek povzetek
  . V 
  predhodnih ugotovitvah
  pojasni ukrepe, ki jih namerava sprejeti ali za katere meni, da bi jih moral zadevni ponudnik jedrnih platformnih storitev sprejeti za učinkovito obravnavanje predhodnih ugotovitev.
  Komisija lahko zainteresirane tretje osebe povabi, da predložijo svoje pripombe v roku, ki ga navede v objavi. Komisija pri objavi upošteva pravni interes podjetij za varovanje poslovnih skrivnosti.

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 7

Člen 7 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Vratar lahko zahteva začetek postopka v skladu s členom 18, da Komisija določi, ali so ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti ali jih izvaja v skladu s členom 6, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah. Vratar
  lahko skupaj s
  svojo zahtevo
  predloži
  utemeljeno predložitev, v kateri pojasni zlasti, zakaj so ukrepi, ki jih namerava izvesti ali jih izvaja, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah. | 7.   Vratar lahko
  v roku za izvedbo iz člena 3(8)
  zahteva začetek postopka v skladu s členom 18, da Komisija določi, ali so ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti ali jih izvaja v skladu s členom 6, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah. Vratar
  v
  svojo zahtevo
  vključi
  utemeljeno predložitev, v kateri pojasni zlasti, zakaj so ukrepi, ki jih namerava izvesti ali jih izvaja, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah.
  Komisija sprejme sklep v šestih mesecih po začetku postopka v skladu s členom 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Vratar lahko zahteva začetek postopka v skladu s členom 18, da Komisija določi, ali so ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti ali jih izvaja v skladu s členom 6, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah. Vratar
  lahko skupaj s
  svojo zahtevo
  predloži
  utemeljeno predložitev, v kateri pojasni zlasti, zakaj so ukrepi, ki jih namerava izvesti ali jih izvaja, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah.

7.   Vratar lahko
  v roku za izvedbo iz člena 3(8)
  zahteva začetek postopka v skladu s členom 18, da Komisija določi, ali so ukrepi, ki jih namerava vratar izvesti ali jih izvaja v skladu s členom 6, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah. Vratar
  v
  svojo zahtevo
  vključi
  utemeljeno predložitev, v kateri pojasni zlasti, zakaj so ukrepi, ki jih namerava izvesti ali jih izvaja, učinkoviti pri doseganju cilja zadevne obveznosti v posebnih okoliščinah.
  Komisija sprejme sklep v šestih mesecih po začetku postopka v skladu s členom 18.

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja izjemoma v celoti ali delno zamrzne posamezno obveznost iz členov 5 in 6 za jedrno platformno storitev s sklepom, ki ga sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), kadar vratar dokaže, da bi izpolnjevanje te konkretne obveznosti zaradi izjemnih okoliščin, ki so zunaj nadzora vratarja, ogrozilo ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji, in samo v obsegu, potrebnem za obravnavanje take grožnje njegovi uspešnosti poslovanja. Komisija si prizadeva sklep o zamrznitvi sprejeti nemudoma in najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve. | 1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja izjemoma v celoti ali delno zamrzne posamezno obveznost iz členov 5 in 6 za jedrno platformno storitev s sklepom, ki ga sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), kadar vratar dokaže, da bi izpolnjevanje te konkretne obveznosti zaradi izjemnih okoliščin, ki so zunaj nadzora vratarja, ogrozilo ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji, in samo v obsegu, potrebnem za obravnavanje take grožnje njegovi uspešnosti poslovanja. Komisija si prizadeva sklep o zamrznitvi sprejeti nemudoma in najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve.
  Sklepu o zamrznitvi priloži obrazloženo izjavo, v kateri navede razloge za zamrznitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja izjemoma v celoti ali delno zamrzne posamezno obveznost iz členov 5 in 6 za jedrno platformno storitev s sklepom, ki ga sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), kadar vratar dokaže, da bi izpolnjevanje te konkretne obveznosti zaradi izjemnih okoliščin, ki so zunaj nadzora vratarja, ogrozilo ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji, in samo v obsegu, potrebnem za obravnavanje take grožnje njegovi uspešnosti poslovanja. Komisija si prizadeva sklep o zamrznitvi sprejeti nemudoma in najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve.

1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja izjemoma v celoti ali delno zamrzne posamezno obveznost iz členov 5 in 6 za jedrno platformno storitev s sklepom, ki ga sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), kadar vratar dokaže, da bi izpolnjevanje te konkretne obveznosti zaradi izjemnih okoliščin, ki so zunaj nadzora vratarja, ogrozilo ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji, in samo v obsegu, potrebnem za obravnavanje take grožnje njegovi uspešnosti poslovanja. Komisija si prizadeva sklep o zamrznitvi sprejeti nemudoma in najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve.
  Sklepu o zamrznitvi priloži obrazloženo izjavo, v kateri navede razloge za zamrznitev.

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar se zamrznitev odobri v skladu z odstavkom 1, Komisija vsako leto pregleda svoj sklep o zamrznitvi. Po
  takem
  pregledu zamrznitev odpravi ali ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 še naprej izpolnjeni. | 2.   Kadar se zamrznitev odobri v skladu z odstavkom 1, Komisija vsako leto pregleda svoj sklep o zamrznitvi. Po pregledu zamrznitev
  v celoti ali delno
  odpravi ali
  pa
  ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 še naprej izpolnjeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar se zamrznitev odobri v skladu z odstavkom 1, Komisija vsako leto pregleda svoj sklep o zamrznitvi. Po
  takem
  pregledu zamrznitev odpravi ali ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 še naprej izpolnjeni.

2.   Kadar se zamrznitev odobri v skladu z odstavkom 1, Komisija vsako leto pregleda svoj sklep o zamrznitvi. Po pregledu zamrznitev
  v celoti ali delno
  odpravi ali
  pa
  ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 še naprej izpolnjeni.

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1. | Komisija lahko
  v nujnih primerih
  na podlagi utemeljene zahteve vratarja zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1.

Komisija lahko
  v nujnih primerih
  na podlagi utemeljene zahteve vratarja zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1.

v nujnih primerih

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija pri oceni zahteve upošteva zlasti vpliv izpolnjevanja posamezne obveznosti na ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji in na tretje osebe. Za zamrznitev se lahko uporabljajo pogoji in obveznosti, ki jih Komisija določi za zagotovitev pravičnega ravnovesja med temi interesi in cilji te uredbe. Taka zahteva se lahko poda in odobri kadar koli do ocene Komisije v skladu z odstavkom 1. | Komisija pri oceni zahteve upošteva zlasti vpliv izpolnjevanja posamezne obveznosti na ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji in na tretje osebe
  , zlasti na manjše poslovne uporabnike in potrošnike
  . Za zamrznitev se lahko uporabljajo pogoji in obveznosti, ki jih Komisija določi za zagotovitev pravičnega ravnovesja med temi interesi in cilji te uredbe. Taka zahteva se lahko poda in odobri kadar koli do ocene Komisije v skladu z odstavkom 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pri oceni zahteve upošteva zlasti vpliv izpolnjevanja posamezne obveznosti na ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji in na tretje osebe. Za zamrznitev se lahko uporabljajo pogoji in obveznosti, ki jih Komisija določi za zagotovitev pravičnega ravnovesja med temi interesi in cilji te uredbe. Taka zahteva se lahko poda in odobri kadar koli do ocene Komisije v skladu z odstavkom 1.

Komisija pri oceni zahteve upošteva zlasti vpliv izpolnjevanja posamezne obveznosti na ekonomsko upravičenost poslovanja vratarja v Uniji in na tretje osebe
  , zlasti na manjše poslovne uporabnike in potrošnike
  . Za zamrznitev se lahko uporabljajo pogoji in obveznosti, ki jih Komisija določi za zagotovitev pravičnega ravnovesja med temi interesi in cilji te uredbe. Taka zahteva se lahko poda in odobri kadar koli do ocene Komisije v skladu z odstavkom 1.

, zlasti na manjše poslovne uporabnike in potrošnike

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – naslov

Člen 9 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvzetje
  iz razlogov prevladujočega
  javnega
  interesa | Izvzetje
  zaradi javne morale,
  javnega
  zdravja ali javne varnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvzetje
  iz razlogov prevladujočega
  javnega
  interesa

iz razlogov prevladujočega

interesa

Izvzetje
  zaradi javne morale,
  javnega
  zdravja ali javne varnosti

zaradi javne morale,

zdravja ali javne varnosti

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), vratarja v celoti ali delno izvzame iz posebnih obveznosti iz členov 5 in 6 v zvezi s posamezno jedrno platformno storitvijo, določeno v skladu s členom 3(7), kadar je tako izvzetje utemeljeno na podlagi razlogov iz odstavka 2 tega člena. Komisija sprejme sklep o izvzetju najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve. | 1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), vratarja v celoti ali delno izvzame iz posebnih obveznosti iz členov 5 in 6 v zvezi s posamezno jedrno platformno storitvijo, določeno v skladu s členom 3(7), kadar je tako izvzetje utemeljeno na podlagi razlogov iz odstavka 2 tega člena. Komisija sprejme sklep o izvzetju najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve.
  Sklepu priloži obrazloženo izjavo, v kateri navede razloge za izvzetje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), vratarja v celoti ali delno izvzame iz posebnih obveznosti iz členov 5 in 6 v zvezi s posamezno jedrno platformno storitvijo, določeno v skladu s členom 3(7), kadar je tako izvzetje utemeljeno na podlagi razlogov iz odstavka 2 tega člena. Komisija sprejme sklep o izvzetju najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve.

1.   Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), vratarja v celoti ali delno izvzame iz posebnih obveznosti iz členov 5 in 6 v zvezi s posamezno jedrno platformno storitvijo, določeno v skladu s členom 3(7), kadar je tako izvzetje utemeljeno na podlagi razlogov iz odstavka 2 tega člena. Komisija sprejme sklep o izvzetju najpozneje tri mesece po prejemu popolne obrazložene zahteve.
  Sklepu priloži obrazloženo izjavo, v kateri navede razloge za izvzetje.

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kadar Komisija v skladu z odstavkom 1 odobri izvzetje, sklep o izvzetju pregleda vsako leto. Na podlagi pregleda izvzetje v celoti ali delno odpravi ali pa ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 še naprej izpolnjeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kadar Komisija v skladu z odstavkom 1 odobri izvzetje, sklep o izvzetju pregleda vsako leto. Na podlagi pregleda izvzetje v celoti ali delno odpravi ali pa ugotovi, da so pogoji iz odstavka 1 še naprej izpolnjeni.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 9 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo začasno zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sklepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1. | Komisija lahko
  v nujnih primerih
  na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo začasno zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sklepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo začasno zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sklepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1.

Komisija lahko
  v nujnih primerih
  na podlagi utemeljene zahteve vratarja ali na lastno pobudo začasno zamrzne uporabo zadevne obveznosti v zvezi z eno ali več posameznimi jedrnimi platformnimi storitvami že pred sklepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1.

v nujnih primerih

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1

Člen 10 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisija je pooblaščena
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 
  34
  , da
  posodobi obveznosti iz členov
   5 in 6, kadar na podlagi preiskave trga v skladu s členom 17
  opredeli potrebo po novih obveznostih
  za obravnavanje praks, ki omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so nepoštene na enak način kot prakse, ki se obravnavajo z obveznostmi iz členov 5 in 6. | 1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 
  37
  , da
  spremeni člene
   5 in 6,
  tako da doda obveznosti,
  kadar na podlagi preiskave trga v skladu s členom 17
  ugotovi, da je to potrebno
  za obravnavanje praks, ki omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so nepoštene na enak način kot prakse, ki se obravnavajo z obveznostmi iz členov 5 in 6.
  Komisija lahko s temi delegiranimi akti le doda nove obveznosti tistim iz členov 5 in 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Komisija je pooblaščena
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 
  34
  , da
  posodobi obveznosti iz členov
   5 in 6, kadar na podlagi preiskave trga v skladu s členom 17
  opredeli potrebo po novih obveznostih
  za obravnavanje praks, ki omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so nepoštene na enak način kot prakse, ki se obravnavajo z obveznostmi iz členov 5 in 6.

1.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 
  37
  , da
  spremeni člene
   5 in 6,
  tako da doda obveznosti,
  kadar na podlagi preiskave trga v skladu s členom 17
  ugotovi, da je to potrebno
  za obravnavanje praks, ki omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so nepoštene na enak način kot prakse, ki se obravnavajo z obveznostmi iz členov 5 in 6.
  Komisija lahko s temi delegiranimi akti le doda nove obveznosti tistim iz členov 5 in 6.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

Člen 10 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe v zvezi z zahtevami iz členov 5 in 6. V teh delegiranih aktih določi samo naslednje: |
| | (a) | v kakšnem obsegu obveznost velja za določeno jedrno platformno storitev, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 37 za dopolnitev te uredbe v zvezi z zahtevami iz členov 5 in 6. V teh delegiranih aktih določi samo naslednje:

(a)

(a)

v kakšnem obsegu obveznost velja za določeno jedrno platformno storitev,

v kakšnem obsegu obveznost velja za določeno jedrno platformno storitev,

| (b) | v kakšnem obsegu obveznost velja zgolj za podsklop poslovnih ali končnih uporabnikov ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

v kakšnem obsegu obveznost velja zgolj za podsklop poslovnih ali končnih uporabnikov ali

v kakšnem obsegu obveznost velja zgolj za podsklop poslovnih ali končnih uporabnikov ali

| (c) | kako se obveznosti izpolnjujejo, da se zagotovi njihova učinkovitost. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kako se obveznosti izpolnjujejo, da se zagotovi njihova učinkovitost.

kako se obveznosti izpolnjujejo, da se zagotovi njihova učinkovitost.

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 – točka a

Člen 10 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ni ravnovesja med pravicami in obveznostmi za poslovne uporabnike ter vratar pridobi prednost pred poslovnimi uporabniki, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar opravlja za poslovne uporabnike, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

ni ravnovesja med pravicami in obveznostmi za poslovne uporabnike ter vratar pridobi prednost pred poslovnimi uporabniki, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar opravlja za poslovne uporabnike, ali

| (a) | ni ravnovesja med pravicami in obveznostmi za poslovne uporabnike ter vratar pridobi prednost pred poslovnimi uporabniki, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar opravlja za poslovne
  ali končne
  uporabnike, ali |
| --- | --- |

(a)

ni ravnovesja med pravicami in obveznostmi za poslovne uporabnike ter vratar pridobi prednost pred poslovnimi uporabniki, ki je nesorazmerna s storitvijo, ki jo vratar opravlja za poslovne
  ali končne
  uporabnike, ali

ali končne

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V zvezi z obveznostjo iz člena 6(1)(fb) Komisija do ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirani akt v skladu s členom 37 o dopolnitvi te uredbe z določitvijo ustreznega obsega in značilnosti za medsebojno povezovanje spletnih storitev družbenega mreženja vratarjev ter standardov ali tehničnih specifikacij tega povezovanja. Ti standardi ali tehnične specifikacije zagotavljajo visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. Komisija se lahko pri njihovi pripravi posvetuje z organi za standardizacijo ali drugimi ustreznimi deležniki, kot je predvideno v Uredbi (EU) št. 1025/2012. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V zvezi z obveznostjo iz člena 6(1)(fb) Komisija do ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe] sprejme delegirani akt v skladu s členom 37 o dopolnitvi te uredbe z določitvijo ustreznega obsega in značilnosti za medsebojno povezovanje spletnih storitev družbenega mreženja vratarjev ter standardov ali tehničnih specifikacij tega povezovanja. Ti standardi ali tehnične specifikacije zagotavljajo visoko raven varnosti in varstva osebnih podatkov. Komisija se lahko pri njihovi pripravi posvetuje z organi za standardizacijo ali drugimi ustreznimi deležniki, kot je predvideno v Uredbi (EU) št. 1025/2012.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen
  11 | Člen
  6a |
| Preprečevanje izogibanja | Preprečevanje izogibanja |
| 1.   Vratar zagotovi, da so obveznosti iz členov 5 in 6 v celoti in učinkovito izpolnjene.
  Medtem ko se obveznosti iz členov 5 in 6 uporabljajo v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3, se njihovo izvajanje ne sme ogroziti z nobenim ravnanjem podjetja, ki mu pripada vratar, ne glede na to, ali je to ravnanje pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave. | 1.   Vratar zagotovi, da so obveznosti iz členov 5 in 6 v celoti in učinkovito izpolnjene. |
| | 1a.
     
  Medtem ko se obveznosti iz členov 5 in 6 uporabljajo v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3, niti vratar niti nobeno podjetje, ki mu pripada, ne izvajata nobene dejavnosti – ne glede na to, ali je ta dejavnost pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave –, ki je sicer formalno, konceptualno ali tehnično drugačna od dejavnosti, prepovedanih na podlagi členov 5 in 6, vendar ima v praksi enakovreden cilj ali učinek. |
| | 1b.
     
  Vratar se ne poslužuje praks, s katerimi bi odvračal od interoperabilnosti z uporabo tehničnih zaščitnih ukrepov, diskriminatornimi pogoji storitev, z uporabo avtorskih pravic za vmesnike za aplikacijsko programiranje ali z zavajajočimi informacijami. |
| 2.   Kadar je potrebna privolitev za zbiranje
  in
  obdelavo osebnih podatkov, da se zagotovi skladnost s to uredbo, vratar sprejme potrebne ukrepe, s katerimi poslovnim uporabnikom omogoči, da neposredno pridobijo potrebno privolitev za njihovo obdelavo, kadar je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES, ali kako drugače delujejo v skladu s predpisi in načeli Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti, med drugim tako, da poslovnim uporabnikom zagotovijo ustrezno anonimizirane podatke, kadar je to ustrezno.
  Vratar pridobitve te privolitve poslovnega uporabnika ne oteži bolj kot za svoje storitve. | 2.   Kadar je potrebna privolitev za zbiranje, obdelavo
  in deljenje
  osebnih podatkov, da se zagotovi skladnost s to uredbo, vratar sprejme potrebne ukrepe, s katerimi poslovnim uporabnikom omogoči, da neposredno pridobijo potrebno privolitev za njihovo obdelavo, kadar je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES, ali kako drugače delujejo v skladu s predpisi in načeli Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti, med drugim tako, da poslovnim uporabnikom zagotovijo ustrezno anonimizirane podatke, kadar je to ustrezno. |
| 3.   Vratar ne poslabša pogojev ali kakovosti nobene od jedrnih platformnih storitev, zagotovljenih poslovnim uporabnikom ali končnim uporabnikom, ki uveljavijo pravice ali možnosti iz členov 5 in 6, oziroma ne oteži neupravičeno uveljavljanja navedenih pravic ali možnosti. | 3.   Vratar ne poslabša pogojev ali kakovosti nobene od jedrnih platformnih storitev, zagotovljenih poslovnim uporabnikom ali končnim uporabnikom, ki uveljavijo pravice ali možnosti iz členov 5 in 6, oziroma ne oteži neupravičeno uveljavljanja navedenih pravic ali možnosti
  , tudi ne tako, da bi končnim uporabnikom ponujal različne možnosti na nenevtralen način ali vplival na neodvisnost, odločanje ali izbiro uporabnika prek strukture, funkcije ali načina delovanja uporabniškega vmesnika ali njegovega dela
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen
  11

11

Člen
  6a

6a

Preprečevanje izogibanja

Preprečevanje izogibanja

1.   Vratar zagotovi, da so obveznosti iz členov 5 in 6 v celoti in učinkovito izpolnjene.
  Medtem ko se obveznosti iz členov 5 in 6 uporabljajo v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3, se njihovo izvajanje ne sme ogroziti z nobenim ravnanjem podjetja, ki mu pripada vratar, ne glede na to, ali je to ravnanje pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave.

1.   Vratar zagotovi, da so obveznosti iz členov 5 in 6 v celoti in učinkovito izpolnjene.

1a.
     
  Medtem ko se obveznosti iz členov 5 in 6 uporabljajo v zvezi z jedrnimi platformnimi storitvami, določenimi v skladu s členom 3, niti vratar niti nobeno podjetje, ki mu pripada, ne izvajata nobene dejavnosti – ne glede na to, ali je ta dejavnost pogodbene, poslovne, tehnične ali druge narave –, ki je sicer formalno, konceptualno ali tehnično drugačna od dejavnosti, prepovedanih na podlagi členov 5 in 6, vendar ima v praksi enakovreden cilj ali učinek.

1b.
     
  Vratar se ne poslužuje praks, s katerimi bi odvračal od interoperabilnosti z uporabo tehničnih zaščitnih ukrepov, diskriminatornimi pogoji storitev, z uporabo avtorskih pravic za vmesnike za aplikacijsko programiranje ali z zavajajočimi informacijami.

2.   Kadar je potrebna privolitev za zbiranje
  in
  obdelavo osebnih podatkov, da se zagotovi skladnost s to uredbo, vratar sprejme potrebne ukrepe, s katerimi poslovnim uporabnikom omogoči, da neposredno pridobijo potrebno privolitev za njihovo obdelavo, kadar je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES, ali kako drugače delujejo v skladu s predpisi in načeli Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti, med drugim tako, da poslovnim uporabnikom zagotovijo ustrezno anonimizirane podatke, kadar je to ustrezno.
  Vratar pridobitve te privolitve poslovnega uporabnika ne oteži bolj kot za svoje storitve.

2.   Kadar je potrebna privolitev za zbiranje, obdelavo
  in deljenje
  osebnih podatkov, da se zagotovi skladnost s to uredbo, vratar sprejme potrebne ukrepe, s katerimi poslovnim uporabnikom omogoči, da neposredno pridobijo potrebno privolitev za njihovo obdelavo, kadar je to potrebno v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES, ali kako drugače delujejo v skladu s predpisi in načeli Unije na področju varstva podatkov in zasebnosti, med drugim tako, da poslovnim uporabnikom zagotovijo ustrezno anonimizirane podatke, kadar je to ustrezno.

3.   Vratar ne poslabša pogojev ali kakovosti nobene od jedrnih platformnih storitev, zagotovljenih poslovnim uporabnikom ali končnim uporabnikom, ki uveljavijo pravice ali možnosti iz členov 5 in 6, oziroma ne oteži neupravičeno uveljavljanja navedenih pravic ali možnosti.

3.   Vratar ne poslabša pogojev ali kakovosti nobene od jedrnih platformnih storitev, zagotovljenih poslovnim uporabnikom ali končnim uporabnikom, ki uveljavijo pravice ali možnosti iz členov 5 in 6, oziroma ne oteži neupravičeno uveljavljanja navedenih pravic ali možnosti
  , tudi ne tako, da bi končnim uporabnikom ponujal različne možnosti na nenevtralen način ali vplival na neodvisnost, odločanje ali izbiro uporabnika prek strukture, funkcije ali načina delovanja uporabniškega vmesnika ali njegovega dela
  .

Sprememba 153

Sprememba 153

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vratar obvesti Komisijo o vsaki nameravani koncentraciji v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 139/2004,
  ki vključuje drugega ponudnika jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju,
  ne glede na to, ali je treba o njih uradno obvestiti organ Unije za varstvo konkurence v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 ali pristojni nacionalni organ za varstvo konkurence v skladu z nacionalnimi pravili o združitvah. | Vratar obvesti Komisijo o vsaki nameravani koncentraciji v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 139/2004, ne glede na to, ali je treba o njih uradno obvestiti organ Unije za varstvo konkurence v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 ali pristojni nacionalni organ za varstvo konkurence v skladu z nacionalnimi pravili o združitvah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vratar obvesti Komisijo o vsaki nameravani koncentraciji v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 139/2004,
  ki vključuje drugega ponudnika jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju,
  ne glede na to, ali je treba o njih uradno obvestiti organ Unije za varstvo konkurence v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 ali pristojni nacionalni organ za varstvo konkurence v skladu z nacionalnimi pravili o združitvah.

ki vključuje drugega ponudnika jedrnih platformnih storitev ali katerih koli drugih storitev, ki se zagotavljajo v digitalnem sektorju,

Vratar obvesti Komisijo o vsaki nameravani koncentraciji v smislu člena 3 Uredbe (ES) št. 139/2004, ne glede na to, ali je treba o njih uradno obvestiti organ Unije za varstvo konkurence v skladu z Uredbo (ES) št. 139/2004 ali pristojni nacionalni organ za varstvo konkurence v skladu z nacionalnimi pravili o združitvah.

Sprememba 154

Sprememba 154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 12 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija o teh uradnih obvestilih seznani pristojne nacionalne organe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija o teh uradnih obvestilih seznani pristojne nacionalne organe.

Komisija o teh uradnih obvestilih seznani pristojne nacionalne organe.

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če po koncentraciji iz odstavka 1 dodatne jedrne platformne storitve individualno dosegajo mejne vrednosti iz točke (b) člena 3(2), zadevni vratar o tem obvesti Komisijo v treh mesecih od izvedbe koncentracije in Komisiji predloži informacije iz člena 3(2). | 3.   Če
  se
  po koncentraciji iz odstavka1
  pokaže, da
  dodatne jedrne platformne storitve individualno dosegajo mejne vrednosti iz točke(b) člena 3(2), zadevni vratar o tem obvesti Komisijo v treh mesecih od izvedbe koncentracije in Komisiji predloži informacije iz člena 3(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če po koncentraciji iz odstavka 1 dodatne jedrne platformne storitve individualno dosegajo mejne vrednosti iz točke (b) člena 3(2), zadevni vratar o tem obvesti Komisijo v treh mesecih od izvedbe koncentracije in Komisiji predloži informacije iz člena 3(2).

3.   Če
  se
  po koncentraciji iz odstavka1
  pokaže, da
  dodatne jedrne platformne storitve individualno dosegajo mejne vrednosti iz točke(b) člena 3(2), zadevni vratar o tem obvesti Komisijo v treh mesecih od izvedbe koncentracije in Komisiji predloži informacije iz člena 3(2).

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

Člen 12 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pristojni nacionalni organi lahko na podlagi informacij, prejetih v skladu z odstavkom 1, od Komisije zahtevajo preučitev koncentracije na podlagi člena 22 Uredbe (ES) št. 139/2004. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pristojni nacionalni organi lahko na podlagi informacij, prejetih v skladu z odstavkom 1, od Komisije zahtevajo preučitev koncentracije na podlagi člena 22 Uredbe (ES) št. 139/2004.

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 b (novo)

Člen 12 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija vsako leto objavi seznam prevzemov, o katerih so jo obvestili vratarji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Komisija vsako leto objavi seznam prevzemov, o katerih so jo obvestili vratarji.

Sprememba 158

Sprememba 158

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

Člen 13 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vratar v šestih mesecih po imenovanju v skladu s členom 3 Komisiji predloži neodvisno revidiran opis morebitnih tehnik oblikovanja profilov strank, ki jih uporablja v jedrnih platformnih storitvah, opredeljenih v skladu s členom 3. Ta opis se posodobi vsaj enkrat letno. | Vratar v šestih mesecih po imenovanju v skladu s členom 3 Komisiji
  in skupini regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni
  predloži neodvisno revidiran opis morebitnih tehnik oblikovanja profilov strank, ki jih uporablja v jedrnih platformnih storitvah, opredeljenih v skladu s členom 3. Ta opis se posodobi vsaj enkrat letno.
  Komisija v posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Evropskim odborom za varstvo podatkov, civilno družbo in strokovnjaki oblikuje standarde in postopek revizije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vratar v šestih mesecih po imenovanju v skladu s členom 3 Komisiji predloži neodvisno revidiran opis morebitnih tehnik oblikovanja profilov strank, ki jih uporablja v jedrnih platformnih storitvah, opredeljenih v skladu s členom 3. Ta opis se posodobi vsaj enkrat letno.

Vratar v šestih mesecih po imenovanju v skladu s členom 3 Komisiji
  in skupini regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni
  predloži neodvisno revidiran opis morebitnih tehnik oblikovanja profilov strank, ki jih uporablja v jedrnih platformnih storitvah, opredeljenih v skladu s členom 3. Ta opis se posodobi vsaj enkrat letno.
  Komisija v posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Evropskim odborom za varstvo podatkov, civilno družbo in strokovnjaki oblikuje standarde in postopek revizije.

in skupini regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni

Komisija v posvetovanju z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, Evropskim odborom za varstvo podatkov, civilno družbo in strokovnjaki oblikuje standarde in postopek revizije.

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vratar da pregled revidiranega opisa iz prvega odstavka na voljo javnosti, pri čemer upošteva zahteve glede poslovne skrivnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vratar da pregled revidiranega opisa iz prvega odstavka na voljo javnosti, pri čemer upošteva zahteve glede poslovne skrivnosti.

Vratar da pregled revidiranega opisa iz prvega odstavka na voljo javnosti, pri čemer upošteva zahteve glede poslovne skrivnosti.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 – točka a

Člen 14 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep;

| (a) | pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep,
  ali |
| --- | --- |

(a)

pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep,
  ali

ali

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 3 a (novo)

Člen 14 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija lahko pri preiskavi trga za podporo zaprosi tudi enega ali več pristojnih nacionalnih organov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Komisija lahko pri preiskavi trga za podporo zaprosi tudi enega ali več pristojnih nacionalnih organov.

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

Člen 15 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko izvede preiskavo trga
  zaradi preučitve
  , ali bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6), ali
  za določitev jedrnih platformnih storitev
  za vratarja v skladu s členom 3(7).
  Preiskavo trga si prizadeva zaključiti
  s sprejetjem sklepa v 
  skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4) v
  12 mesecih
  od njenega začetka
  . | 1.   Komisija lahko izvede preiskavo trga
  , da bi preučila
  , ali bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6), ali
  da bi določila jedrne platformne storitve
  za vratarja v skladu s členom 3(7).
  Komisija preiskavo zaključi
  s sprejetjem sklepa v 12 mesecih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko izvede preiskavo trga
  zaradi preučitve
  , ali bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6), ali
  za določitev jedrnih platformnih storitev
  za vratarja v skladu s členom 3(7).
  Preiskavo trga si prizadeva zaključiti
  s sprejetjem sklepa v 
  skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4) v
  12 mesecih
  od njenega začetka
  .

1.   Komisija lahko izvede preiskavo trga
  , da bi preučila
  , ali bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6), ali
  da bi določila jedrne platformne storitve
  za vratarja v skladu s členom 3(7).
  Komisija preiskavo zaključi
  s sprejetjem sklepa v 12 mesecih.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  si
  med preiskavo trga v skladu z odstavkom 1
  prizadeva
  svoje predhodne ugotovitve zadevnemu ponudniku jedrnih platformnih storitev
  sporočiti
  v šestih mesecih od začetka preiskave. V predhodnih ugotovitvah pojasni, ali začasno meni, da bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6). | 2.   Komisija med preiskavo trga v skladu z odstavkom 1 svoje predhodne ugotovitve zadevnemu ponudniku jedrnih platformnih storitev
  sporoči čim prej in v vsakem primeru najpozneje
  v šestih mesecih od začetka preiskave. V predhodnih ugotovitvah pojasni, ali začasno meni, da bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija
  si
  med preiskavo trga v skladu z odstavkom 1
  prizadeva
  svoje predhodne ugotovitve zadevnemu ponudniku jedrnih platformnih storitev
  sporočiti
  v šestih mesecih od začetka preiskave. V predhodnih ugotovitvah pojasni, ali začasno meni, da bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6).

2.   Komisija med preiskavo trga v skladu z odstavkom 1 svoje predhodne ugotovitve zadevnemu ponudniku jedrnih platformnih storitev
  sporoči čim prej in v vsakem primeru najpozneje
  v šestih mesecih od začetka preiskave. V predhodnih ugotovitvah pojasni, ali začasno meni, da bi moral biti ponudnik jedrnih platformnih storitev imenovan za vratarja v skladu s členom 3(6).

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

Člen 15 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Kadar ponudnik jedrnih platformnih storitev dosega mejne vrednosti iz člena 3(2), vendar predloži znatno utemeljene trditve v skladu s členom 3(4), si Komisija prizadeva preiskavo trga zaključiti v petih mesecih od začetka preiskave trga s sklepom v skladu z odstavkom 1. V takem primeru si prizadeva ponudniku jedrnih platformnih storitev sporočiti predhodne ugotovitve v skladu z odstavkom 2 v treh mesecih od začetka preiskave. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Kadar ponudnik jedrnih platformnih storitev dosega mejne vrednosti iz člena 3(2), vendar predloži znatno utemeljene trditve v skladu s členom 3(4), si Komisija prizadeva preiskavo trga zaključiti v petih mesecih od začetka preiskave trga s sklepom v skladu z odstavkom 1. V takem primeru si prizadeva ponudniku jedrnih platformnih storitev sporočiti predhodne ugotovitve v skladu z odstavkom 2 v treh mesecih od začetka preiskave.

črtano

črtano

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Če Komisija v skladu s členom 3(6) imenuje kot vratarja ponudnika jedrnih platformnih storitev, ki pri izvajanju svojih operacij še nima utrjenega in trajnega položaja, vendar se predvideva, da ga bo imel v bližnji prihodnosti, določi, da se zanj uporabljajo samo obveznosti iz
  člena
   5
  (b) ter točk (e), (f), (h)
  in
  (i) člena
   6
  (1), kot je opredeljeno v sklepu o imenovanju. Komisija določi, da se uporabljajo samo tiste obveznosti, ki so ustrezne in potrebne, da se zadevnemu vratarju prepreči, da bi z nepoštenimi sredstvi pridobil utrjen in trajen položaj pri izvajanju operacij
  . Tako imenovanje pregleda v skladu s 
  postopkom iz člena
   4. | 4.   Če Komisija v skladu s členom 3(6) imenuje kot vratarja ponudnika jedrnih platformnih storitev, ki pri izvajanju svojih operacij še nima utrjenega in trajnega položaja, vendar se predvideva, da ga bo imel v bližnji prihodnosti, določi, da se zanj uporabljajo samo obveznosti iz
  členov
   5 in 6. Tako imenovanje pregleda v skladu s 
  členom
   4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Če Komisija v skladu s členom 3(6) imenuje kot vratarja ponudnika jedrnih platformnih storitev, ki pri izvajanju svojih operacij še nima utrjenega in trajnega položaja, vendar se predvideva, da ga bo imel v bližnji prihodnosti, določi, da se zanj uporabljajo samo obveznosti iz
  člena
   5
  (b) ter točk (e), (f), (h)
  in
  (i) člena
   6
  (1), kot je opredeljeno v sklepu o imenovanju. Komisija določi, da se uporabljajo samo tiste obveznosti, ki so ustrezne in potrebne, da se zadevnemu vratarju prepreči, da bi z nepoštenimi sredstvi pridobil utrjen in trajen položaj pri izvajanju operacij
  . Tako imenovanje pregleda v skladu s 
  postopkom iz člena
   4.

4.   Če Komisija v skladu s členom 3(6) imenuje kot vratarja ponudnika jedrnih platformnih storitev, ki pri izvajanju svojih operacij še nima utrjenega in trajnega položaja, vendar se predvideva, da ga bo imel v bližnji prihodnosti, določi, da se zanj uporabljajo samo obveznosti iz
  členov
   5 in 6. Tako imenovanje pregleda v skladu s 
  členom
   4.

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Kadar je iz preiskave
  trga
  razvidno
  , da
  vratar sistematično krši obveznosti iz členov 5 in 6 ter
  je
  dodatno okrepil ali razširil svoj položaj vratarja
  v 
  zvezi z značilnostmi iz člena 3(1), lahko Komisija s sklepom
  ,
  sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom
  iz
  člena 32(4)
  ,
  takemu vratarju naloži kakršne koli
  ravnalne ali strukturne ukrepe, ki so
  sorazmerni s storjeno kršitvijo
  in potrebni za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Komisija zaključi preiskavo trga
  s sprejetjem sklepa
  v 12 mesecih od njenega začetka. | 1.   
  Komisija lahko izvede preiskavo trga, da bi preučila, ali je bil vratar udeležen v sistematičnem neizpolnjevanju obveznosti. Kadar je iz preiskave trga razvidno
  ,
  da vratar sistematično krši obveznosti
  iz
  členov 5 in 6
  ,
  mu lahko Komisija naloži
  ravnalne ali strukturne ukrepe, ki so
  učinkoviti
  in potrebni za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Komisija
  ima, kadar je to primerno, pravico zahtevati preskus popravnih ukrepov, da se optimizira njihova učinkovitost. Komisija
  zaključi preiskavo trga
  , tako da sprejme sklep čim prej in v vsakem primeru najpozneje
  v 12 mesecih od njenega začetka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Kadar je iz preiskave
  trga
  razvidno
  , da
  vratar sistematično krši obveznosti iz členov 5 in 6 ter
  je
  dodatno okrepil ali razširil svoj položaj vratarja
  v 
  zvezi z značilnostmi iz člena 3(1), lahko Komisija s sklepom
  ,
  sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom
  iz
  člena 32(4)
  ,
  takemu vratarju naloži kakršne koli
  ravnalne ali strukturne ukrepe, ki so
  sorazmerni s storjeno kršitvijo
  in potrebni za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Komisija zaključi preiskavo trga
  s sprejetjem sklepa
  v 12 mesecih od njenega začetka.

1.   
  Komisija lahko izvede preiskavo trga, da bi preučila, ali je bil vratar udeležen v sistematičnem neizpolnjevanju obveznosti. Kadar je iz preiskave trga razvidno
  ,
  da vratar sistematično krši obveznosti
  iz
  členov 5 in 6
  ,
  mu lahko Komisija naloži
  ravnalne ali strukturne ukrepe, ki so
  učinkoviti
  in potrebni za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Komisija
  ima, kadar je to primerno, pravico zahtevati preskus popravnih ukrepov, da se optimizira njihova učinkovitost. Komisija
  zaključi preiskavo trga
  , tako da sprejme sklep čim prej in v vsakem primeru najpozneje
  v 12 mesecih od njenega začetka.

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

Člen 16 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija lahko v skladu z odstavkom 1 vratarje za določen čas omeji pri pridobitvah na področjih, ki so pomembna za to uredbo, če so te omejitve sorazmerne in potrebne za odpravo škode, ki je nastala zaradi večkratnih kršitev, ali za preprečitev nadaljnje škode za tekmovalnost in pravičnost notranjega trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija lahko v skladu z odstavkom 1 vratarje za določen čas omeji pri pridobitvah na področjih, ki so pomembna za to uredbo, če so te omejitve sorazmerne in potrebne za odpravo škode, ki je nastala zaradi večkratnih kršitev, ali za preprečitev nadaljnje škode za tekmovalnost in pravičnost notranjega trga.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija lahko strukturne ukrepe v skladu z odstavkom 1 naloži samo, kadar ni na voljo enako učinkovitega ravnalnega ukrepa ali kadar bi bil vsak enako učinkovit ravnalni ukrep za zadevnega vratarja bolj obremenilen od strukturnega ukrepa. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Komisija lahko strukturne ukrepe v skladu z odstavkom 1 naloži samo, kadar ni na voljo enako učinkovitega ravnalnega ukrepa ali kadar bi bil vsak enako učinkovit ravnalni ukrep za zadevnega vratarja bolj obremenilen od strukturnega ukrepa.

črtano

črtano

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar Komisija vratarju v 
  petih
  letih pred sprejetjem sklepa o začetku preiskave trga zaradi morebitnega sprejetja sklepa v skladu s tem členom izda vsaj
  tri sklepe
  o neizpolnjevanju obveznosti ali globi v skladu s členom 25 oziroma 26 v zvezi s katero koli njegovo jedrno platformno storitvijo, se šteje, da vratar sistematično ne izpolnjuje obveznosti iz členov 5 in 6. | 3.   Kadar Komisija vratarju v 
  desetih
  letih pred sprejetjem sklepa o začetku preiskave trga zaradi morebitnega sprejetja sklepa v skladu s tem členom izda vsaj
  dva sklepa
  o neizpolnjevanju obveznosti ali globi v skladu s členom 25 oziroma 26 v zvezi s katero koli njegovo jedrno platformno storitvijo, se šteje, da vratar sistematično ne izpolnjuje obveznosti iz členov 5 in 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Kadar Komisija vratarju v 
  petih
  letih pred sprejetjem sklepa o začetku preiskave trga zaradi morebitnega sprejetja sklepa v skladu s tem členom izda vsaj
  tri sklepe
  o neizpolnjevanju obveznosti ali globi v skladu s členom 25 oziroma 26 v zvezi s katero koli njegovo jedrno platformno storitvijo, se šteje, da vratar sistematično ne izpolnjuje obveznosti iz členov 5 in 6.

3.   Kadar Komisija vratarju v 
  desetih
  letih pred sprejetjem sklepa o začetku preiskave trga zaradi morebitnega sprejetja sklepa v skladu s tem členom izda vsaj
  dva sklepa
  o neizpolnjevanju obveznosti ali globi v skladu s členom 25 oziroma 26 v zvezi s katero koli njegovo jedrno platformno storitvijo, se šteje, da vratar sistematično ne izpolnjuje obveznosti iz členov 5 in 6.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 4

Člen 16 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   
  Šteje se, da je vratar dodatno okrepil ali razširil svoj položaj vratarja v zvezi z značilnostmi iz člena 3(1), kadar se je njegov vpliv na notranji trg dodatno povečal, kadar se je dodatno povečal njegov pomen, ki ga ima kot vstopna točka, preko katere poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike, ali kadar ima pri izvajanju svojih operacij še bolj utrjen in trajen položaj. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   
  Šteje se, da je vratar dodatno okrepil ali razširil svoj položaj vratarja v zvezi z značilnostmi iz člena 3(1), kadar se je njegov vpliv na notranji trg dodatno povečal, kadar se je dodatno povečal njegov pomen, ki ga ima kot vstopna točka, preko katere poslovni uporabniki dosežejo končne uporabnike, ali kadar ima pri izvajanju svojih operacij še bolj utrjen in trajen položaj.

črtano

črtano

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 5

Člen 16 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija sporoči svoje ugovore zadevnemu vratarju v 
  šestih
  mesecih od začetka preiskave. Pri tem pojasni, ali predhodno meni, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, ter za kateri ukrep ali ukrepe predhodno meni, da so
  potrebni
  in
  ustrezni
  . | 5.   Komisija sporoči svoje ugovore zadevnemu vratarju
  čim prej in
  v 
  vsakem primeru najpozneje v štirih
  mesecih od začetka preiskave. Pri tem pojasni, ali predhodno meni, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, ter za kateri ukrep ali ukrepe predhodno meni, da so
  učinkoviti
  in
  potrebni
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Komisija sporoči svoje ugovore zadevnemu vratarju v 
  šestih
  mesecih od začetka preiskave. Pri tem pojasni, ali predhodno meni, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, ter za kateri ukrep ali ukrepe predhodno meni, da so
  potrebni
  in
  ustrezni
  .

5.   Komisija sporoči svoje ugovore zadevnemu vratarju
  čim prej in
  v 
  vsakem primeru najpozneje v štirih
  mesecih od začetka preiskave. Pri tem pojasni, ali predhodno meni, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, ter za kateri ukrep ali ukrepe predhodno meni, da so
  učinkoviti
  in
  potrebni
  .

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6

Člen 16 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija lahko
  kadar koli
  med preiskavo trga podaljša njeno trajanje, kadar je podaljšanje utemeljeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Podaljšanje se lahko nanaša na rok, do katerega mora Komisija sporočiti svoje ugovore, ali na rok za sprejetje končnega sklepa. Skupno trajanje katerega koli podaljšanja ali podaljšanj v skladu s tem odstavkom ne presega šestih mesecev.
  Komisija lahko upošteva zaveze v skladu s členom 23 in jih v sklepu določi za zavezujoče. | 6.   Komisija lahko med preiskavo trga podaljša njeno trajanje, kadar je
  tako
  podaljšanje utemeljeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Podaljšanje se lahko nanaša na rok, do katerega mora Komisija sporočiti svoje ugovore, ali na rok za sprejetje končnega sklepa. Skupno trajanje katerega koli podaljšanja ali podaljšanj v skladu s tem odstavkom ne presega šestih mesecev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija lahko
  kadar koli
  med preiskavo trga podaljša njeno trajanje, kadar je podaljšanje utemeljeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Podaljšanje se lahko nanaša na rok, do katerega mora Komisija sporočiti svoje ugovore, ali na rok za sprejetje končnega sklepa. Skupno trajanje katerega koli podaljšanja ali podaljšanj v skladu s tem odstavkom ne presega šestih mesecev.
  Komisija lahko upošteva zaveze v skladu s členom 23 in jih v sklepu določi za zavezujoče.

6.   Komisija lahko med preiskavo trga podaljša njeno trajanje, kadar je
  tako
  podaljšanje utemeljeno iz objektivnih razlogov in je sorazmerno. Podaljšanje se lahko nanaša na rok, do katerega mora Komisija sporočiti svoje ugovore, ali na rok za sprejetje končnega sklepa. Skupno trajanje katerega koli podaljšanja ali podaljšanj v skladu s tem odstavkom ne presega šestih mesecev.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 6 a (novo)

Člen 16 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Da bi Komisija zagotovila, da bo vratar dejansko izpolnjeval obveznosti iz členov 5 ali 6, redno pregleduje ukrepe, ki jih naloži v skladu z odstavkom 1. Komisija ima pravico te ukrepe spremeniti, če po preiskavi ugotovi, da niso učinkoviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Da bi Komisija zagotovila, da bo vratar dejansko izpolnjeval obveznosti iz členov 5 ali 6, redno pregleduje ukrepe, ki jih naloži v skladu z odstavkom 1. Komisija ima pravico te ukrepe spremeniti, če po preiskavi ugotovi, da niso učinkoviti.

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 1

Člen 17 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko izvede preiskavo trga za preučitev, ali bi bilo treba na seznam jedrnih platformnih storitev dodati eno ali več storitev v digitalnem sektorju, ali da bi se odkrile vrste praks, ki lahko omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so lahko nepoštene in se s to uredbo ne obravnavajo učinkovito. Javno poročilo objavi najpozneje v 
  24
   mesecih od začetka preiskave trga. | Komisija lahko izvede preiskavo trga za preučitev, ali bi bilo treba na seznam jedrnih platformnih storitev dodati eno ali več storitev v digitalnem sektorju, ali da bi se odkrile vrste praks, ki lahko omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so lahko nepoštene in se s to uredbo ne obravnavajo učinkovito. Javno poročilo objavi najpozneje v 
  18
   mesecih od začetka preiskave trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko izvede preiskavo trga za preučitev, ali bi bilo treba na seznam jedrnih platformnih storitev dodati eno ali več storitev v digitalnem sektorju, ali da bi se odkrile vrste praks, ki lahko omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so lahko nepoštene in se s to uredbo ne obravnavajo učinkovito. Javno poročilo objavi najpozneje v 
  24
   mesecih od začetka preiskave trga.

24

Komisija lahko izvede preiskavo trga za preučitev, ali bi bilo treba na seznam jedrnih platformnih storitev dodati eno ali več storitev v digitalnem sektorju, ali da bi se odkrile vrste praks, ki lahko omejujejo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev ali so lahko nepoštene in se s to uredbo ne obravnavajo učinkovito. Javno poročilo objavi najpozneje v 
  18
   mesecih od začetka preiskave trga.

18

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisija lahko uvede začasne ukrepe, če obstaja nevarnost resne in takojšnje škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

Komisija lahko uvede začasne ukrepe, če obstaja nevarnost resne in takojšnje škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev.

Komisija lahko uvede začasne ukrepe, če obstaja nevarnost resne in takojšnje škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 1

Člen 19 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko z enostavnim zahtevkom ali sklepom od podjetij in podjetniških združenj zahteva, da predložijo vse potrebne informacije, tudi zaradi spremljanja, izvajanja in izvrševanja pravil iz te uredbe. Zahteva lahko tudi dostop do podatkovnih baz in algoritmov podjetij ter z enostavnim zahtevkom ali sklepom tudi pojasnila v zvezi z njimi. | 1.   Komisija lahko z enostavnim zahtevkom ali sklepom od podjetij in podjetniških združenj zahteva, da predložijo vse potrebne informacije, tudi zaradi spremljanja, izvajanja in izvrševanja pravil iz te uredbe. Zahteva lahko tudi dostop do podatkovnih baz, algoritmov podjetij in
  informacij o testih
  ter z enostavnim zahtevkom ali sklepom tudi pojasnila v zvezi z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko z enostavnim zahtevkom ali sklepom od podjetij in podjetniških združenj zahteva, da predložijo vse potrebne informacije, tudi zaradi spremljanja, izvajanja in izvrševanja pravil iz te uredbe. Zahteva lahko tudi dostop do podatkovnih baz in algoritmov podjetij ter z enostavnim zahtevkom ali sklepom tudi pojasnila v zvezi z njimi.

1.   Komisija lahko z enostavnim zahtevkom ali sklepom od podjetij in podjetniških združenj zahteva, da predložijo vse potrebne informacije, tudi zaradi spremljanja, izvajanja in izvrševanja pravil iz te uredbe. Zahteva lahko tudi dostop do podatkovnih baz, algoritmov podjetij in
  informacij o testih
  ter z enostavnim zahtevkom ali sklepom tudi pojasnila v zvezi z njimi.

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija lahko zahteva informacije od podjetij in podjetniških združenj v skladu z odstavkom 1 tudi pred začetkom preiskave trga v skladu s členom 14
  ali postopkom v skladu s členom 18
  . | 2.   Komisija lahko zahteva informacije od podjetij in podjetniških združenj v skladu z odstavkom 1 tudi pred začetkom preiskave trga v skladu s členom 14. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija lahko zahteva informacije od podjetij in podjetniških združenj v skladu z odstavkom 1 tudi pred začetkom preiskave trga v skladu s členom 14
  ali postopkom v skladu s členom 18
  .

2.   Komisija lahko zahteva informacije od podjetij in podjetniških združenj v skladu z odstavkom 1 tudi pred začetkom preiskave trga v skladu s členom 14.

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 4

Člen 19 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Kadar Komisija zahteva predložitev podatkov od podjetij in podjetniških združenj s sklepom, navede namen zahteve, podrobno navede, katere informacije zahteva, ter določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Kadar od podjetij zahteva, da zagotovijo dostop do svojih podatkovnih baz in algoritmov, navede
  pravno podlago in
  namen zahteve
  ter
  določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Prav tako navede sankcije, ki so določene v členu 26, in navede ali naloži periodične denarne kazni, ki so določene v členu 27. Opozori tudi na pravico, da sklep predloži v pregled Sodišču. | 4.   Kadar Komisija zahteva predložitev podatkov od podjetij in podjetniških združenj s sklepom, navede namen zahteve, podrobno navede, katere informacije zahteva, ter določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Kadar od podjetij zahteva, da zagotovijo dostop do svojih podatkovnih baz in algoritmov, navede namen zahteve
  , navede, do katerih informacij morajo zagotoviti dostop
  ,
  in
  določi rok za izpolnitev zahteve. Prav tako navede sankcije, ki so določene v členu 26, in navede ali naloži periodične denarne kazni, ki so določene v členu 27. Opozori tudi na pravico, da sklep predloži v pregled Sodišču. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Kadar Komisija zahteva predložitev podatkov od podjetij in podjetniških združenj s sklepom, navede namen zahteve, podrobno navede, katere informacije zahteva, ter določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Kadar od podjetij zahteva, da zagotovijo dostop do svojih podatkovnih baz in algoritmov, navede
  pravno podlago in
  namen zahteve
  ter
  določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Prav tako navede sankcije, ki so določene v členu 26, in navede ali naloži periodične denarne kazni, ki so določene v členu 27. Opozori tudi na pravico, da sklep predloži v pregled Sodišču.

4.   Kadar Komisija zahteva predložitev podatkov od podjetij in podjetniških združenj s sklepom, navede namen zahteve, podrobno navede, katere informacije zahteva, ter določi rok, v katerem mora informacije prejeti. Kadar od podjetij zahteva, da zagotovijo dostop do svojih podatkovnih baz in algoritmov, navede namen zahteve
  , navede, do katerih informacij morajo zagotoviti dostop
  ,
  in
  določi rok za izpolnitev zahteve. Prav tako navede sankcije, ki so določene v členu 26, in navede ali naloži periodične denarne kazni, ki so določene v členu 27. Opozori tudi na pravico, da sklep predloži v pregled Sodišču.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20 – odstavek 1

Člen 20 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko
  opravi razgovor
  s 
  katero koli
  fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor zaradi zbiranja informacij
  , povezanih
  s predmetom preiskave, tudi v zvezi s spremljanjem, izvajanjem in izvrševanjem pravil iz te uredbe. | Komisija
  in pristojni nacionalni organi
  lahko
  v skladu
  s 
  členom 31c opravijo razgovor z vsako
  fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor zaradi zbiranja informacij
  v zvezi
  s predmetom preiskave, tudi v zvezi s spremljanjem, izvajanjem in izvrševanjem pravil iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko
  opravi razgovor
  s 
  katero koli
  fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor zaradi zbiranja informacij
  , povezanih
  s predmetom preiskave, tudi v zvezi s spremljanjem, izvajanjem in izvrševanjem pravil iz te uredbe.

opravi razgovor

katero koli

, povezanih

Komisija
  in pristojni nacionalni organi
  lahko
  v skladu
  s 
  členom 31c opravijo razgovor z vsako
  fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor zaradi zbiranja informacij
  v zvezi
  s predmetom preiskave, tudi v zvezi s spremljanjem, izvajanjem in izvrševanjem pravil iz te uredbe.

in pristojni nacionalni organi

v skladu

členom 31c opravijo razgovor z vsako

v zvezi

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 2

Člen 21 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Inšpekcijski pregledi na kraju samem se lahko izvajajo tudi s pomočjo revizorjev ali strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija v skladu s členom 24(2). | 2.   Inšpekcijski pregledi na kraju samem se lahko izvajajo tudi s pomočjo revizorjev ali strokovnjakov, ki
  se menjavajo po načelu rotacije in
  jih imenuje Komisija v skladu s členom 24(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Inšpekcijski pregledi na kraju samem se lahko izvajajo tudi s pomočjo revizorjev ali strokovnjakov, ki jih imenuje Komisija v skladu s členom 24(2).

2.   Inšpekcijski pregledi na kraju samem se lahko izvajajo tudi s pomočjo revizorjev ali strokovnjakov, ki
  se menjavajo po načelu rotacije in
  jih imenuje Komisija v skladu s členom 24(2).

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko v nujnih primerih zaradi tveganja resne in
  nepopravljive
  škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev s sklepom v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4) odredi začasne ukrepe
  zoper
  vratarja na podlagi prima facie ugotovitve kršitve člena 5 ali 6. | 1.   Komisija lahko v nujnih primerih zaradi tveganja resne in
  neposredne
  škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev s sklepom v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4) odredi začasne ukrepe
  glede
  vratarja na podlagi prima facie ugotovitve kršitve člena 5 ali 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko v nujnih primerih zaradi tveganja resne in
  nepopravljive
  škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev s sklepom v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4) odredi začasne ukrepe
  zoper
  vratarja na podlagi prima facie ugotovitve kršitve člena 5 ali 6.

1.   Komisija lahko v nujnih primerih zaradi tveganja resne in
  neposredne
  škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev s sklepom v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4) odredi začasne ukrepe
  glede
  vratarja na podlagi prima facie ugotovitve kršitve člena 5 ali 6.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Sklep v skladu z odstavkom 1 se
  lahko
  sprejme samo v okviru postopka, ki se je začel z namenom morebitnega sprejetja sklepa o neizpolnjevanju obveznosti v skladu s členom 25(1). Ta sklep se uporablja v določenem obdobju in ga je mogoče podaljšati, kolikor je to potrebno in primerno. | 2.   Sklep v skladu z odstavkom 1 se sprejme samo v okviru postopka, ki se je začel z namenom morebitnega sprejetja sklepa o neizpolnjevanju obveznosti v skladu s členom 25(1). Ta sklep se uporablja v določenem obdobju in ga je mogoče podaljšati, kolikor je to potrebno in primerno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Sklep v skladu z odstavkom 1 se
  lahko
  sprejme samo v okviru postopka, ki se je začel z namenom morebitnega sprejetja sklepa o neizpolnjevanju obveznosti v skladu s členom 25(1). Ta sklep se uporablja v določenem obdobju in ga je mogoče podaljšati, kolikor je to potrebno in primerno.

2.   Sklep v skladu z odstavkom 1 se sprejme samo v okviru postopka, ki se je začel z namenom morebitnega sprejetja sklepa o neizpolnjevanju obveznosti v skladu s členom 25(1). Ta sklep se uporablja v določenem obdobju in ga je mogoče podaljšati, kolikor je to potrebno in primerno.

Sprememba 183

Sprememba 183

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V nujnih primerih, ko bi lahko eden ali več vratarjev z novimi praksami ogrozilo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev in ali pa bi te prakse utegnile biti nepoštene na podlagi člena 10(2) in bi zato lahko prišlo do hude in neposredne škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev, lahko Komisija zadevnim vratarjem naloži začasne ukrepe, da do te škode ne bi prišlo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V nujnih primerih, ko bi lahko eden ali več vratarjev z novimi praksami ogrozilo tekmovalnost jedrnih platformnih storitev in ali pa bi te prakse utegnile biti nepoštene na podlagi člena 10(2) in bi zato lahko prišlo do hude in neposredne škode za poslovne ali končne uporabnike vratarjev, lahko Komisija zadevnim vratarjem naloži začasne ukrepe, da do te škode ne bi prišlo.

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 b (novo)

Člen 22 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Sklep iz odstavka 2a tega člena se lahko sprejme le v okviru preiskave trga v skladu s členom 17 in v šestih mesecih od začetka te preiskave. Začasni ukrepi se uporabljajo za določeno obdobje in se v vsakem primeru podaljšajo ali umaknejo na podlagi končnega sklepa o preiskavi trga v skladu s členom 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2b.
     
  Sklep iz odstavka 2a tega člena se lahko sprejme le v okviru preiskave trga v skladu s členom 17 in v šestih mesecih od začetka te preiskave. Začasni ukrepi se uporabljajo za določeno obdobje in se v vsakem primeru podaljšajo ali umaknejo na podlagi končnega sklepa o preiskavi trga v skladu s členom 17.

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 23 | črtano |
| obveznosti | |
| 1.
     
  Če zadevni vratar v postopku iz člena 16 ali 25 ponudi zaveze glede zadevnih jedrnih platformnih storitev za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6, lahko Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), navedene zaveze določi za zavezujoče za zadevnega vratarja in izjavi, da ni več podlage za ukrepanje. | |
| 2.
     
  Komisija lahko na zahtevo ali lastno pobudo s sklepom znova začne zadevni postopek, kadar: | |
| (a) | pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23

Člen 23

črtano

črtano

obveznosti

obveznosti

1.
     
  Če zadevni vratar v postopku iz člena 16 ali 25 ponudi zaveze glede zadevnih jedrnih platformnih storitev za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6, lahko Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), navedene zaveze določi za zavezujoče za zadevnega vratarja in izjavi, da ni več podlage za ukrepanje.

2.
     
  Komisija lahko na zahtevo ali lastno pobudo s sklepom znova začne zadevni postopek, kadar:

(a)

(a)

pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep;

pride do bistvene spremembe katerega koli od dejstev, na katerih je temeljil sklep;

| (b) | zadevni vratar ne izpolni zavez; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zadevni vratar ne izpolni zavez;

zadevni vratar ne izpolni zavez;

| (c) | je sklep temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah, ki so jih dale na razpolago stranke. |
| --- | --- |

(c)

(c)

je sklep temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah, ki so jih dale na razpolago stranke.

je sklep temeljil na nepopolnih, netočnih ali zavajajočih informacijah, ki so jih dale na razpolago stranke.

3.
     
  Če Komisija meni, da zaveze, ki jih predloži zadevni vratar, ne morejo zagotoviti učinkovitega izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6, v sklepu o zaključku zadevnega postopka obrazloži, zakaj ni določila, da so navedene zaveze zavezujoče.

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  lahko
  sprejme potrebne ukrepe za spremljanje učinkovitega izvajanja in izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6 ter sklepov, sprejetih v skladu s členi 7, 16, 22 in 23. | 1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za spremljanje učinkovitega izvajanja in izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6 ter sklepov, sprejetih v skladu s členi 7, 16, 22 in 23. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija
  lahko
  sprejme potrebne ukrepe za spremljanje učinkovitega izvajanja in izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6 ter sklepov, sprejetih v skladu s členi 7, 16, 22 in 23.

1.   Komisija sprejme potrebne ukrepe za spremljanje učinkovitega izvajanja in izpolnjevanja obveznosti iz členov 5 in 6 ter sklepov, sprejetih v skladu s členi 7, 16, 22 in 23.

Sprememba 187

Sprememba 187

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 a (novo)

Člen 24 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 24a




  Pritožbeni mehanizem





  1.
     
  Poslovni uporabniki, konkurenti in končni uporabniki osnovnih storitev platforme, pa tudi njihovi zastopniki in druge osebe s pravnim interesom, se lahko pristojnim nacionalnim organom pritožijo glede vsake prakse ali ravnanja vratarjev, ki spada na področje uporabe te uredbe, vključno z neizpolnjevanjem obveznosti.




  Pristojni nacionalni organi te pritožbe ocenijo in o njih poročajo Komisiji.




  Komisija preuči, ali obstajajo utemeljeni razlogi za začetek postopka na podlagi člena 18 ali za preiskavo trga na podlagi člena 14.






  2.
     
  Za pritožbe, prijavo kršitev te uredbe in zaščito oseb, ki prijavijo take kršitve, se uporablja Direktiva (EU) 2019/1937. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24a

Pritožbeni mehanizem

1.
     
  Poslovni uporabniki, konkurenti in končni uporabniki osnovnih storitev platforme, pa tudi njihovi zastopniki in druge osebe s pravnim interesom, se lahko pristojnim nacionalnim organom pritožijo glede vsake prakse ali ravnanja vratarjev, ki spada na področje uporabe te uredbe, vključno z neizpolnjevanjem obveznosti.

Pristojni nacionalni organi te pritožbe ocenijo in o njih poročajo Komisiji.

Komisija preuči, ali obstajajo utemeljeni razlogi za začetek postopka na podlagi člena 18 ali za preiskavo trga na podlagi člena 14.

2.
     
  Za pritožbe, prijavo kršitev te uredbe in zaščito oseb, ki prijavijo take kršitve, se uporablja Direktiva (EU) 2019/1937.

Sprememba 188

Sprememba 188

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 b (novo)

Člen 24 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 24b |
| | Funkcija za zagotavljanje skladnosti |
| | 1.
     
  Vratarji vzpostavijo funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ki je neodvisna od operativnih funkcij vratarja, in imenujejo eno ali več odgovornih oseb za zagotavljanje skladnosti, vključno z vodjo te funkcije. |
| | 2.
     
  Vratar zagotovi, da ima funkcija zagotavljanja skladnosti iz odstavka 1 zadostna pooblastila, status in vire ter dostop do upravljalnega organa vratarja, da bi lahko preverjala skladnost vratarja s to uredbo. |
| | 3.
     
  Vratar zagotovi, da imajo odgovorne osebe, imenovane v skladu z odstavkom 1, poklicne kvalifikacije, znanje, izkušnje in sposobnosti, potrebne za izpolnjevanje nalog iz odstavka 4. |
| | Poleg tega vratar zagotovi, da je vodja funkcije za zagotavljanje skladnosti, imenovan v skladu z odstavkom 1, višji vodstveni delavec, ki je posebej odgovoren za funkcijo zagotavljanja skladnosti ter je neodvisen od operativnih funkcij in upravljalnega organa vratarja. |
| | 4.
     
  Vodja funkcije zagotavljanja skladnosti poroča neposredno upravljalnemu organu vratarja ter ima pooblastila za izražanje pomislekov in opozarjanje tega organa, kadar se pojavijo tveganja neizpolnjevanja obveznosti te uredbe, pri čemer to ne posega v odgovornosti upravljalnega organa v okviru njegovih nadzornih in vodstvenih funkcij. |
| | Vodja funkcije zagotavljanja skladnosti se ne odstavi brez predhodne odobritve upravljalnega organa vratarja. |
| | 5.
     
  Osebe za zagotavljanje skladnosti, ki jih vratar imenuje v skladu z odstavkom 1, preverjajo, ali vratar izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, kar zajema vsaj naslednje naloge: |
| | (a) | organiziranje, spremljanje in nadzor ukrepov in dejavnosti vratarjev, namenjenih izpolnjevanju obveznosti iz te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 24b

Člen 24b

Funkcija za zagotavljanje skladnosti

Funkcija za zagotavljanje skladnosti

1.
     
  Vratarji vzpostavijo funkcijo za zagotavljanje skladnosti, ki je neodvisna od operativnih funkcij vratarja, in imenujejo eno ali več odgovornih oseb za zagotavljanje skladnosti, vključno z vodjo te funkcije.

2.
     
  Vratar zagotovi, da ima funkcija zagotavljanja skladnosti iz odstavka 1 zadostna pooblastila, status in vire ter dostop do upravljalnega organa vratarja, da bi lahko preverjala skladnost vratarja s to uredbo.

3.
     
  Vratar zagotovi, da imajo odgovorne osebe, imenovane v skladu z odstavkom 1, poklicne kvalifikacije, znanje, izkušnje in sposobnosti, potrebne za izpolnjevanje nalog iz odstavka 4.

Poleg tega vratar zagotovi, da je vodja funkcije za zagotavljanje skladnosti, imenovan v skladu z odstavkom 1, višji vodstveni delavec, ki je posebej odgovoren za funkcijo zagotavljanja skladnosti ter je neodvisen od operativnih funkcij in upravljalnega organa vratarja.

Poleg tega vratar zagotovi, da je vodja funkcije za zagotavljanje skladnosti, imenovan v skladu z odstavkom 1, višji vodstveni delavec, ki je posebej odgovoren za funkcijo zagotavljanja skladnosti ter je neodvisen od operativnih funkcij in upravljalnega organa vratarja.

4.
     
  Vodja funkcije zagotavljanja skladnosti poroča neposredno upravljalnemu organu vratarja ter ima pooblastila za izražanje pomislekov in opozarjanje tega organa, kadar se pojavijo tveganja neizpolnjevanja obveznosti te uredbe, pri čemer to ne posega v odgovornosti upravljalnega organa v okviru njegovih nadzornih in vodstvenih funkcij.

Vodja funkcije zagotavljanja skladnosti se ne odstavi brez predhodne odobritve upravljalnega organa vratarja.

Vodja funkcije zagotavljanja skladnosti se ne odstavi brez predhodne odobritve upravljalnega organa vratarja.

5.
     
  Osebe za zagotavljanje skladnosti, ki jih vratar imenuje v skladu z odstavkom 1, preverjajo, ali vratar izpolnjuje obveznosti iz te uredbe, kar zajema vsaj naslednje naloge:

(a)

(a)

organiziranje, spremljanje in nadzor ukrepov in dejavnosti vratarjev, namenjenih izpolnjevanju obveznosti iz te uredbe;

organiziranje, spremljanje in nadzor ukrepov in dejavnosti vratarjev, namenjenih izpolnjevanju obveznosti iz te uredbe;

| (b) | obveščanje vodstva in zaposlenih vratarja ter svetovanje o ustreznih obveznostih iz te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obveščanje vodstva in zaposlenih vratarja ter svetovanje o ustreznih obveznostih iz te uredbe;

obveščanje vodstva in zaposlenih vratarja ter svetovanje o ustreznih obveznostih iz te uredbe;

| (c) | po potrebi preverjanje izpolnjevanja zavez, ki so zavezujoče na podlagi člena 23, pri čemer to ne posega v možnost Komisije, da imenuje neodvisne zunanje strokovnjake na podlagi člena 24(2); |
| --- | --- |

(c)

(c)

po potrebi preverjanje izpolnjevanja zavez, ki so zavezujoče na podlagi člena 23, pri čemer to ne posega v možnost Komisije, da imenuje neodvisne zunanje strokovnjake na podlagi člena 24(2);

po potrebi preverjanje izpolnjevanja zavez, ki so zavezujoče na podlagi člena 23, pri čemer to ne posega v možnost Komisije, da imenuje neodvisne zunanje strokovnjake na podlagi člena 24(2);

| (d) | sodelovanje s Komisijo za namene te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

(d)

sodelovanje s Komisijo za namene te uredbe.

sodelovanje s Komisijo za namene te uredbe.

6.
     
  Vratarji Komisiji sporočijo ime in kontaktne podatke vodje funkcije zagotavljanja skladnosti.

7.
     
  Upravljalni organ vratarja določi izvajanje upravljalne ureditve, s katero poskrbi za neodvisnost funkcije zagotavljanja skladnosti, in sicer tudi z ločevanjem nalog v organizaciji vratarja in preprečevanjem nasprotij interesov; to ureditev nadzoruje in je zanjo odgovoren.

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 – točka e

Člen 25 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zavez, ki so bile določene za pravno zavezujoče v skladu s členom 23. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

zavez, ki so bile določene za pravno zavezujoče v skladu s členom 23.

zavez, ki so bile določene za pravno zavezujoče v skladu s členom 23.

črtano

črtano

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija sprejme sklep v 12 mesecih po začetku postopka na podlagi člena 18. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija sprejme sklep v 12 mesecih po začetku postopka na podlagi člena 18.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Preden Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 1, zadevnemu vratarju sporoči predhodne ugotovitve. V njih pojasni ukrepe, ki jih namerava sprejeti ali za katere meni, da bi jih moral vratar sprejeti za učinkovito obravnavanje predhodnih ugotovitev. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Preden Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 1, zadevnemu vratarju sporoči predhodne ugotovitve. V njih pojasni ukrepe, ki jih namerava sprejeti ali za katere meni, da bi jih moral vratar sprejeti za učinkovito obravnavanje predhodnih ugotovitev.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 4

Člen 25 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vratar predloži Komisiji opis ukrepov, ki jih je sprejel za zagotovitev skladnosti s sklepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1. | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Vratar predloži Komisiji opis ukrepov, ki jih je sprejel za zagotovitev skladnosti s sklepom, sprejetim v skladu z odstavkom 1.

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 26 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V sklepu, sprejetem v skladu s členom 25, lahko Komisija vratarju naloži globe v višini največ
  10
   % njegovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ugotovi, da vratar namerno ali iz malomarnosti ne izpolnjuje: | 1.   V sklepu, sprejetem v skladu s členom 25, lahko Komisija vratarju naloži globe v višini
  najmanj 4 % in
  največ
  20
   % njegovega skupnega
  svetovnega
  prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ugotovi, da vratar namerno ali iz malomarnosti ne izpolnjuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V sklepu, sprejetem v skladu s členom 25, lahko Komisija vratarju naloži globe v višini največ
  10
   % njegovega skupnega prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ugotovi, da vratar namerno ali iz malomarnosti ne izpolnjuje:

1.   V sklepu, sprejetem v skladu s členom 25, lahko Komisija vratarju naloži globe v višini
  najmanj 4 % in
  največ
  20
   % njegovega skupnega
  svetovnega
  prometa v predhodnem poslovnem letu, kadar ugotovi, da vratar namerno ali iz malomarnosti ne izpolnjuje:

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 26 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | obveznosti, da sporoči informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 12; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

obveznosti, da sporoči informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 12;

obveznosti, da sporoči informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 12;

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 26 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | obveznosti, da sporoči informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 13, ali pa predloži netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

obveznosti, da sporoči informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 13, ali pa predloži netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije;

obveznosti, da sporoči informacije, ki se zahtevajo v skladu s členom 13, ali pa predloži netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije;

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 1 – točka e

Člen 26 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | zaveze, ki je bila določena za zavezujočo s sklepom v skladu s členom 23. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

zaveze, ki je bila določena za zavezujočo s sklepom v skladu s členom 23.

zaveze, ki je bila določena za zavezujočo s sklepom v skladu s členom 23.

črtano

črtano

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka b

Člen 26 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ne sporočijo informacij, ki se zahtevajo v skladu s členom 12, ali predložijo netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

ne sporočijo informacij, ki se zahtevajo v skladu s členom 12, ali predložijo netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije;

ne sporočijo informacij, ki se zahtevajo v skladu s členom 12, ali predložijo netočne, nepopolne ali zavajajoče informacije;

črtano

črtano

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2 – točka c

Člen 26 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ne predložijo opisa, ki se zahteva v skladu s členom 13; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

ne predložijo opisa, ki se zahteva v skladu s členom 13;

ne predložijo opisa, ki se zahteva v skladu s členom 13;

črtano

črtano

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar podjetja izpolnijo zavezo, za izvršitev katere je bila naložena periodična denarna kazen, lahko Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), določi končni znesek periodične denarne kazni
  , ki je nižji od zneska iz prvotnega sklepa
  . | 2.   Kadar podjetja izpolnijo zavezo, za izvršitev katere je bila naložena periodična denarna kazen, lahko Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), določi končni znesek periodične denarne kazni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar podjetja izpolnijo zavezo, za izvršitev katere je bila naložena periodična denarna kazen, lahko Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), določi končni znesek periodične denarne kazni
  , ki je nižji od zneska iz prvotnega sklepa
  .

2.   Kadar podjetja izpolnijo zavezo, za izvršitev katere je bila naložena periodična denarna kazen, lahko Komisija s sklepom, sprejetim v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4), določi končni znesek periodične denarne kazni.

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 – odstavek 1

Člen 28 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu s členoma 26 in 27, zastarajo v 
  treh
  letih. | 1.   Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu s členoma 26 in 27, zastarajo v 
  petih
  letih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu s členoma 26 in 27, zastarajo v 
  treh
  letih.

1.   Pooblastila, prenesena na Komisijo v skladu s členoma 26 in 27, zastarajo v 
  petih
  letih.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 30 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Preden Komisija sprejme sklep v skladu s členom 7, členom 8(1), členom 9(1), členi 15, 16, 22, 23, 25 in 26 ter členom 27(2), zadevnemu vratarju ali podjetju ali podjetniškemu združenju omogoči, da
  poda
  izjavo o: | 1.   Preden Komisija sprejme sklep v skladu s členom 7, členom 8(1), členom 9(1), členi 15, 16, 22, 23, 25 in 26 ter členom 27(2), zadevnemu vratarju ali podjetju ali podjetniškemu združenju
  , tudi tretjim stranem s pravnim interesom,
  omogoči, da
  podajo
  izjavo o: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Preden Komisija sprejme sklep v skladu s členom 7, členom 8(1), členom 9(1), členi 15, 16, 22, 23, 25 in 26 ter členom 27(2), zadevnemu vratarju ali podjetju ali podjetniškemu združenju omogoči, da
  poda
  izjavo o:

1.   Preden Komisija sprejme sklep v skladu s členom 7, členom 8(1), členom 9(1), členi 15, 16, 22, 23, 25 in 26 ter členom 27(2), zadevnemu vratarju ali podjetju ali podjetniškemu združenju
  , tudi tretjim stranem s pravnim interesom,
  omogoči, da
  podajo
  izjavo o:

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2

Člen 30 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja lahko predložijo svoja opažanja o predhodnih ugotovitvah Komisije v roku, ki ga Komisija določi v predhodnih ugotovitvah in ki ne sme biti krajši od 14 dni. | 2.   Zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja
  , tudi tretje strani s pravnim interesom,
  lahko predložijo svoja opažanja o predhodnih ugotovitvah Komisije v roku, ki ga Komisija določi v predhodnih ugotovitvah in ki ne sme biti krajši od 14 dni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja lahko predložijo svoja opažanja o predhodnih ugotovitvah Komisije v roku, ki ga Komisija določi v predhodnih ugotovitvah in ki ne sme biti krajši od 14 dni.

2.   Zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja
  , tudi tretje strani s pravnim interesom,
  lahko predložijo svoja opažanja o predhodnih ugotovitvah Komisije v roku, ki ga Komisija določi v predhodnih ugotovitvah in ki ne sme biti krajši od 14 dni.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 3

Člen 30 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Sklepi Komisije temeljijo samo na ugovorih, v zvezi s katerimi so lahko zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja predložili pripombe. | 3.   Sklepi Komisije temeljijo samo na ugovorih, v zvezi s katerimi so lahko zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja
  ter tretje strani s pravnim interesom
  predložili pripombe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Sklepi Komisije temeljijo samo na ugovorih, v zvezi s katerimi so lahko zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja predložili pripombe.

3.   Sklepi Komisije temeljijo samo na ugovorih, v zvezi s katerimi so lahko zadevni vratarji, podjetja in podjetniška združenja
  ter tretje strani s pravnim interesom
  predložili pripombe.

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 a (novo)

Člen 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 30a |
| | Odgovornost |
| | 1.
     
  Komisija sprejme letno poročilo o stanju digitalnega gospodarstva. V njem se analizirajo tržni položaj, vpliv in poslovni modeli vratarjev na skupnem trgu. Vsebuje tudi povzetek dejavnosti Komisije, zlasti njenih nadzornih ukrepov, sprejetih v skladu s poglavjema II in IV te uredbe, ter oceno, ali so pravila o konkurenci, določbe te uredbe (in Uredbe XX/2021 akta o digitalnih storitvah) in trenutne ravni izvrševanja primerni za urejanje protikonkurenčnega ravnanja ter zagotavljanje tekmovalnosti in poštenosti digitalnih trgov. To letno poročilo vsebuje tudi oceno revizijskih poročil iz člena 13 in oceno socialnega učinka, v kateri so ovrednoteni novi digitalni proizvodi in storitve ter njihov morebitni vpliv na duševno zdravje, vedenje uporabnikov, dezinformacije, polarizacijo in demokracijo. Komisija v okviru tega mandata uskladi svoja prizadevanja za nadzor in spremljanje s tistimi, določenimi v aktu o digitalnih storitvah, da bi se dosegla čim večja sinergija. |
| | 2.
     
  Evropski parlament lahko prek svojih pristojnih odborov vsako leto pripravi mnenje o poročilu Komisije ter vanj vključi predloge za tržne preiskave novih storitev in novih praks v skladu s členom 17. |
| | 3.
     
  Komisija pisno odgovori na mnenje, ki ga je sprejel Evropski parlament, in na vsak poziv k ukrepanju v zvezi s členom 17, zapisan v mnenju, vključno z utemeljitvijo predvidenega neukrepanja, ter na vsa vprašanja, ki jih nanjo naslovi Evropski parlament ali Svet, odgovori v petih tednih od prejema. |
| | 4.
     
  Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta sodeluje v predstavitvi v Evropskem parlamentu. Predstavitev se opravi vsaj dvakrat letno. Pristojni komisar poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vsa vprašanja poslancev, kadar je k temu pozvan. Poleg tega se med Evropskim parlamentom in Komisijo na visoki ravni prek izmenjav, ki potekajo najmanj štirikrat letno, izvaja stalen dialog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 30a

Člen 30a

Odgovornost

Odgovornost

1.
     
  Komisija sprejme letno poročilo o stanju digitalnega gospodarstva. V njem se analizirajo tržni položaj, vpliv in poslovni modeli vratarjev na skupnem trgu. Vsebuje tudi povzetek dejavnosti Komisije, zlasti njenih nadzornih ukrepov, sprejetih v skladu s poglavjema II in IV te uredbe, ter oceno, ali so pravila o konkurenci, določbe te uredbe (in Uredbe XX/2021 akta o digitalnih storitvah) in trenutne ravni izvrševanja primerni za urejanje protikonkurenčnega ravnanja ter zagotavljanje tekmovalnosti in poštenosti digitalnih trgov. To letno poročilo vsebuje tudi oceno revizijskih poročil iz člena 13 in oceno socialnega učinka, v kateri so ovrednoteni novi digitalni proizvodi in storitve ter njihov morebitni vpliv na duševno zdravje, vedenje uporabnikov, dezinformacije, polarizacijo in demokracijo. Komisija v okviru tega mandata uskladi svoja prizadevanja za nadzor in spremljanje s tistimi, določenimi v aktu o digitalnih storitvah, da bi se dosegla čim večja sinergija.

2.
     
  Evropski parlament lahko prek svojih pristojnih odborov vsako leto pripravi mnenje o poročilu Komisije ter vanj vključi predloge za tržne preiskave novih storitev in novih praks v skladu s členom 17.

3.
     
  Komisija pisno odgovori na mnenje, ki ga je sprejel Evropski parlament, in na vsak poziv k ukrepanju v zvezi s členom 17, zapisan v mnenju, vključno z utemeljitvijo predvidenega neukrepanja, ter na vsa vprašanja, ki jih nanjo naslovi Evropski parlament ali Svet, odgovori v petih tednih od prejema.

4.
     
  Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta sodeluje v predstavitvi v Evropskem parlamentu. Predstavitev se opravi vsaj dvakrat letno. Pristojni komisar poda izjavo pred Evropskim parlamentom in odgovori na vsa vprašanja poslancev, kadar je k temu pozvan. Poleg tega se med Evropskim parlamentom in Komisijo na visoki ravni prek izmenjav, ki potekajo najmanj štirikrat letno, izvaja stalen dialog.

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1

Člen 31 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Informacije, zbrane v skladu s členi 3,
  12
  ,
  13
  , 19, 20 in 
  21
  , se uporabijo samo za namene te uredbe. | 1.   Informacije, zbrane v skladu s členi 3, 19, 20
  , 21
  in
  31d
  , se uporabijo samo za namene te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Informacije, zbrane v skladu s členi 3,
  12
  ,
  13
  , 19, 20 in 
  21
  , se uporabijo samo za namene te uredbe.

1.   Informacije, zbrane v skladu s členi 3, 19, 20
  , 21
  in
  31d
  , se uporabijo samo za namene te uredbe.

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Informacije, zbrane na podlagi člena 12, se uporabljajo samo za namene te uredbe in Uredbe (ES) št. 139/2004. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Informacije, zbrane na podlagi člena 12, se uporabljajo samo za namene te uredbe in Uredbe (ES) št. 139/2004.

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 b (novo)

Člen 31 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Informacije, zbrane na podlagi člena 13, se uporabljajo samo za namene te uredbe in Uredbe (EU) 2016/679. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Informacije, zbrane na podlagi člena 13, se uporabljajo samo za namene te uredbe in Uredbe (EU) 2016/679.

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 2

Člen 31 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Brez poseganja v izmenjavo in uporabo informacij, zagotovljenih za uporabo v skladu s členoma 32 in 33, Komisija, organi držav članic, njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod nadzorom teh organov, ter fizične ali pravne osebe, vključno z revizorji in strokovnjaki, imenovanimi v skladu s členom 24(2), ne razkrivajo informacij, ki jih pridobijo ali si jih izmenjajo v skladu s to uredbo, in informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Ta obveznost se uporablja tudi za vse predstavnike in strokovnjake držav članic, ki sodelujejo pri kateri koli dejavnosti svetovalnega odbora za digitalne trge v skladu s členom 32. | 2.   Brez poseganja v izmenjavo in uporabo informacij, zagotovljenih za uporabo v skladu s členoma 
  12, 13, 31d,
  32 in 33, Komisija, organi držav članic, njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod nadzorom teh organov, ter fizične ali pravne osebe, vključno z revizorji in strokovnjaki, imenovanimi v skladu s členom 24(2), ne razkrivajo informacij, ki jih pridobijo ali si jih izmenjajo v skladu s to uredbo, in informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Ta obveznost se uporablja tudi za vse predstavnike in strokovnjake držav članic, ki sodelujejo pri kateri koli dejavnosti svetovalnega odbora za digitalne trge v skladu s členom 32. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Brez poseganja v izmenjavo in uporabo informacij, zagotovljenih za uporabo v skladu s členoma 32 in 33, Komisija, organi držav članic, njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod nadzorom teh organov, ter fizične ali pravne osebe, vključno z revizorji in strokovnjaki, imenovanimi v skladu s členom 24(2), ne razkrivajo informacij, ki jih pridobijo ali si jih izmenjajo v skladu s to uredbo, in informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Ta obveznost se uporablja tudi za vse predstavnike in strokovnjake držav članic, ki sodelujejo pri kateri koli dejavnosti svetovalnega odbora za digitalne trge v skladu s členom 32.

2.   Brez poseganja v izmenjavo in uporabo informacij, zagotovljenih za uporabo v skladu s členoma 
  12, 13, 31d,
  32 in 33, Komisija, organi držav članic, njihovi uradniki, uslužbenci in druge osebe, ki delajo pod nadzorom teh organov, ter fizične ali pravne osebe, vključno z revizorji in strokovnjaki, imenovanimi v skladu s členom 24(2), ne razkrivajo informacij, ki jih pridobijo ali si jih izmenjajo v skladu s to uredbo, in informacij, za katere velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. Ta obveznost se uporablja tudi za vse predstavnike in strokovnjake držav članic, ki sodelujejo pri kateri koli dejavnosti svetovalnega odbora za digitalne trge v skladu s členom 32.

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 a (novo)

Člen 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 31a




  Evropska skupina regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni





  1.
     
  Komisija ustanovi evropsko skupino regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: skupina), in sicer v obliki strokovne skupine, ki jo sestavljajo predstavnik Komisije, predstavnik ustreznih organov Unije, predstavniki organov za konkurenco vseh držav članic in predstavniki drugih pristojnih organov za posamezne sektorje, med drugim pristojnih organov za varstvo podatkov, za elektronske komunikacije in za varstvo potrošnikov.






  2.
     
  Za namene odstavka 1 ustrezne nacionalne pristojne organe v skupini predstavljajo njihovi vodje. Komisija skupini zagotovi sekretariat, da bi olajšala njeno delo.






  3.
     
  Delo skupine se lahko organizira v strokovnih delovnih skupinah, ki oblikujejo strokovne ekipe regulatorjev z različnih področij in Komisiji zagotavljajo visoko raven strokovnega znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31a

Evropska skupina regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni

1.
     
  Komisija ustanovi evropsko skupino regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: skupina), in sicer v obliki strokovne skupine, ki jo sestavljajo predstavnik Komisije, predstavnik ustreznih organov Unije, predstavniki organov za konkurenco vseh držav članic in predstavniki drugih pristojnih organov za posamezne sektorje, med drugim pristojnih organov za varstvo podatkov, za elektronske komunikacije in za varstvo potrošnikov.

2.
     
  Za namene odstavka 1 ustrezne nacionalne pristojne organe v skupini predstavljajo njihovi vodje. Komisija skupini zagotovi sekretariat, da bi olajšala njeno delo.

3.
     
  Delo skupine se lahko organizira v strokovnih delovnih skupinah, ki oblikujejo strokovne ekipe regulatorjev z različnih področij in Komisiji zagotavljajo visoko raven strokovnega znanja.

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 b (novo)

Člen 31 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 31b |
| | Naloge evropske skupine regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni |
| | 1.
     
  Skupina Komisiji pomaga pri zagotavljanju dosledne uporabe te uredbe in spremljanju izpolnjevanja njenih določb s svetovanjem, strokovnim znanjem in priporočili. V ta namen ima skupina naslednje naloge: |
| | (a) | preučuje različne vidike sodelovanja in usklajevanja med Komisijo in državami članicami pri njihovih izvršilnih ukrepih, in sicer s spodbujanjem izmenjave informacij in primerov dobre prakse v zvezi z njihovim delom ter načelih in praksah odločanja, da bi razvile usklajen regulativni pristop; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31b

Člen 31b

Naloge evropske skupine regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni

Naloge evropske skupine regulatorjev digitalnega sektorja na visoki ravni

1.
     
  Skupina Komisiji pomaga pri zagotavljanju dosledne uporabe te uredbe in spremljanju izpolnjevanja njenih določb s svetovanjem, strokovnim znanjem in priporočili. V ta namen ima skupina naslednje naloge:

(a)

(a)

preučuje različne vidike sodelovanja in usklajevanja med Komisijo in državami članicami pri njihovih izvršilnih ukrepih, in sicer s spodbujanjem izmenjave informacij in primerov dobre prakse v zvezi z njihovim delom ter načelih in praksah odločanja, da bi razvile usklajen regulativni pristop;

preučuje različne vidike sodelovanja in usklajevanja med Komisijo in državami članicami pri njihovih izvršilnih ukrepih, in sicer s spodbujanjem izmenjave informacij in primerov dobre prakse v zvezi z njihovim delom ter načelih in praksah odločanja, da bi razvile usklajen regulativni pristop;

| (b) | Komisiji daje priporočila glede tega, ali so potrebne preiskave trga na podlagi členov 14, 15, 16 in 17; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisiji daje priporočila glede tega, ali so potrebne preiskave trga na podlagi členov 14, 15, 16 in 17;

Komisiji daje priporočila glede tega, ali so potrebne preiskave trga na podlagi členov 14, 15, 16 in 17;

| (c) | Komisiji daje priporočila glede tega, ali je treba posodobiti določbe o obveznostih v členih 5 in 6 uredbe; |
| --- | --- |

(c)

(c)

Komisiji daje priporočila glede tega, ali je treba posodobiti določbe o obveznostih v členih 5 in 6 uredbe;

Komisiji daje priporočila glede tega, ali je treba posodobiti določbe o obveznostih v členih 5 in 6 uredbe;

| (d) | Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri pripravi zakonodajnih predlogov in političnih pobud, tudi na podlagi člena 38; |
| --- | --- |

(d)

(d)

Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri pripravi zakonodajnih predlogov in političnih pobud, tudi na podlagi člena 38;

Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri pripravi zakonodajnih predlogov in političnih pobud, tudi na podlagi člena 38;

| (e) | Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri pripravi delegiranih aktov; |
| --- | --- |

(e)

(e)

Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri pripravi delegiranih aktov;

Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri pripravi delegiranih aktov;

| (f) | po potrebi Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri zgodnji pripravi izvedbenih aktov, preden jih Komisija predloži odboru v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011, in |
| --- | --- |

(f)

(f)

po potrebi Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri zgodnji pripravi izvedbenih aktov, preden jih Komisija predloži odboru v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011, in

po potrebi Komisiji svetuje in zagotavlja strokovno znanje pri zgodnji pripravi izvedbenih aktov, preden jih Komisija predloži odboru v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011, in

| (g) | Komisiji na zahtevo zagotavlja tehnično svetovanje in strokovno znanje za namene sprejetja sklepa o določitvi ukrepov na podlagi člena 7. |
| --- | --- |

(g)

(g)

Komisiji na zahtevo zagotavlja tehnično svetovanje in strokovno znanje za namene sprejetja sklepa o določitvi ukrepov na podlagi člena 7.

Komisiji na zahtevo zagotavlja tehnično svetovanje in strokovno znanje za namene sprejetja sklepa o določitvi ukrepov na podlagi člena 7.

2.
     
  Skupina Evropskemu parlamentu vsako leto poroča o svojih dejavnostih ter daje priporočila in strateške predloge v zvezi z izvrševanjem te uredbe in drugimi zadevami, s čimer prispeva k oblikovanju usklajenega regulativnega pristopa k digitalnemu enotnemu trgu.

3.
     
  Skupina sprejme svoj poslovnik v skladu s pravili strokovnih skupin Komisije, določenimi s Sklepom Komisije C(2016)3301.

4.
     
  Sestanki skupine z deležniki in vratarji se vsak mesec zabeležijo in objavijo v skladu z registrom EU za preglednost.

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 c (novo)

Člen 31 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 31c




  Vloga nacionalnih organov za konkurenco in drugih pristojnih organov





  1.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi, ki jih imenujejo države članice, Komisijo podpirajo pri preverjanju izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe in ji o tem redno poročajo.






  2.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi lahko ob usklajevanju Komisije podprejo preiskavo trga ali postopek na podlagi členov 7(2), 15, 16, 17, 19, 20 in 21, in sicer z zbiranjem informacij in zagotavljanjem strokovnega znanja.






  3.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi lahko zbirajo pritožbe v skladu s postopkom iz člena 24a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31c

Vloga nacionalnih organov za konkurenco in drugih pristojnih organov

1.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi, ki jih imenujejo države članice, Komisijo podpirajo pri preverjanju izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe in ji o tem redno poročajo.

2.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi lahko ob usklajevanju Komisije podprejo preiskavo trga ali postopek na podlagi členov 7(2), 15, 16, 17, 19, 20 in 21, in sicer z zbiranjem informacij in zagotavljanjem strokovnega znanja.

3.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi lahko zbirajo pritožbe v skladu s postopkom iz člena 24a.

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 d (novo)

Člen 31 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 31d |
| | Sodelovanje in usklajevanje z državami članicami |
| | 1.
     
  Komisija in države članice tesno sodelujejo in usklajujejo izvršilne ukrepe za zagotovitev usklajenega, učinkovitega in dopolnjujočega se izvrševanja te uredbe. |
| | 2.
     
  Kadar namerava nacionalni organ začeti preiskavo o vratarjih na podlagi nacionalne zakonodaje iz člena 1(6), pisno obvesti Komisijo o prvem formalnem preiskovalnem ukrepu, preden ga začne izvajati ali takoj po tem. Ta informacija se lahko da na voljo tudi nacionalnim organom za konkurenco in drugim pristojnim organom v drugih državah članicah. |
| | 3.
     
  Kadar namerava nacionalni organ vratarjem naložiti obveznosti na podlagi nacionalne zakonodaje iz člena 1(6), Komisiji najpozneje 60 dni pred sprejetjem tega ukrepa predloži njegov osnutek in razloge zanj. Ta informacija se lahko da na voljo tudi nacionalnim organom za konkurenco in drugim pristojnim organom v drugih državah članicah. Če Komisija v teh 60 dneh zadevnemu nacionalnemu organu sporoči, da je osnutek ukrepa v nasprotju s to uredbo ali sklepom, ki ga je Komisija sprejela na podlagi te uredbe ali ki ga namerava sprejeti v že začetem postopku, nacionalni organ ukrepa ne sprejme. |
| | 4.
     
  Komisija in nacionalni organi za konkurenco in drugih pristojni organi držav članic, ki izvršujejo pravila iz člena 1(6), se lahko obveščajo o vsaki stvarni ali pravni zadevi, pri čemer si lahko izmenjujejo tudi zaupne informacije. |
| | 5.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi držav članic, ki izvršujejo pravila iz člena 1(6), se lahko s Komisijo posvetujejo o vseh zadevah v zvezi z uporabo te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 31d

Člen 31d

Sodelovanje in usklajevanje z državami članicami

Sodelovanje in usklajevanje z državami članicami

1.
     
  Komisija in države članice tesno sodelujejo in usklajujejo izvršilne ukrepe za zagotovitev usklajenega, učinkovitega in dopolnjujočega se izvrševanja te uredbe.

2.
     
  Kadar namerava nacionalni organ začeti preiskavo o vratarjih na podlagi nacionalne zakonodaje iz člena 1(6), pisno obvesti Komisijo o prvem formalnem preiskovalnem ukrepu, preden ga začne izvajati ali takoj po tem. Ta informacija se lahko da na voljo tudi nacionalnim organom za konkurenco in drugim pristojnim organom v drugih državah članicah.

3.
     
  Kadar namerava nacionalni organ vratarjem naložiti obveznosti na podlagi nacionalne zakonodaje iz člena 1(6), Komisiji najpozneje 60 dni pred sprejetjem tega ukrepa predloži njegov osnutek in razloge zanj. Ta informacija se lahko da na voljo tudi nacionalnim organom za konkurenco in drugim pristojnim organom v drugih državah članicah. Če Komisija v teh 60 dneh zadevnemu nacionalnemu organu sporoči, da je osnutek ukrepa v nasprotju s to uredbo ali sklepom, ki ga je Komisija sprejela na podlagi te uredbe ali ki ga namerava sprejeti v že začetem postopku, nacionalni organ ukrepa ne sprejme.

4.
     
  Komisija in nacionalni organi za konkurenco in drugih pristojni organi držav članic, ki izvršujejo pravila iz člena 1(6), se lahko obveščajo o vsaki stvarni ali pravni zadevi, pri čemer si lahko izmenjujejo tudi zaupne informacije.

5.
     
  Nacionalni organi za konkurenco in drugi pristojni organi držav članic, ki izvršujejo pravila iz člena 1(6), se lahko s Komisijo posvetujejo o vseh zadevah v zvezi z uporabo te uredbe.

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1 a (novo)

Člen 32 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Za seje, na katerih se razpravlja o posebnih zadevah, lahko države članice imenujejo dodatnega predstavnika iz organa, ki ima ustrezno strokovno znanje za obravnavo teh zadev. To ne posega v pravico članov odbora, da jim pomagajo drugi strokovnjaki iz držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Za seje, na katerih se razpravlja o posebnih zadevah, lahko države članice imenujejo dodatnega predstavnika iz organa, ki ima ustrezno strokovno znanje za obravnavo teh zadev. To ne posega v pravico članov odbora, da jim pomagajo drugi strokovnjaki iz držav članic.

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 4 a (novo)

Člen 32 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Seje svetovalnega odbora za digitalne trge in Komisije s predstavniki vratarjev in deležniki se vsak mesec zabeležijo in objavijo v skladu z registrom EU za preglednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Seje svetovalnega odbora za digitalne trge in Komisije s predstavniki vratarjev in deležniki se vsak mesec zabeležijo in objavijo v skladu z registrom EU za preglednost.

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 1

Člen 33 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Če tri
  ali več
  držav članic
  od Komisije zahteva, da začne preiskavo v skladu s 
  členom
   15,
  ker menijo
  ,
  da
  obstajajo utemeljeni razlogi za
  sum
  , da
  bi bilo treba ponudnika jedrnih platformnih storitev imenovati za vratarja, Komisija v štirih mesecih preuči, ali obstajajo utemeljeni razlogi za začetek take preiskave
  . | 1.   
  Dva
  ali več
  nacionalnih organov za konkurenco ali drugih pristojnih nacionalnih organov lahko
  od Komisije zahteva, da začne preiskavo v skladu s 
  členi
  15,
  16, 17 ali 25. Zahtevo podprejo z dokazi. Komisija v štirih mesecih preuči
  ,
  ali
  obstajajo utemeljeni razlogi za
  začetek preiskave. Kadar meni, da za začetek postopka ni zadostnih razlogov, lahko zahtevo zavrne in o razlogih za to obvesti zadevne pristojne organe. Komisija rezultate te ocene objavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Če tri
  ali več
  držav članic
  od Komisije zahteva, da začne preiskavo v skladu s 
  členom
   15,
  ker menijo
  ,
  da
  obstajajo utemeljeni razlogi za
  sum
  , da
  bi bilo treba ponudnika jedrnih platformnih storitev imenovati za vratarja, Komisija v štirih mesecih preuči, ali obstajajo utemeljeni razlogi za začetek take preiskave
  .

1.   
  Dva
  ali več
  nacionalnih organov za konkurenco ali drugih pristojnih nacionalnih organov lahko
  od Komisije zahteva, da začne preiskavo v skladu s 
  členi
  15,
  16, 17 ali 25. Zahtevo podprejo z dokazi. Komisija v štirih mesecih preuči
  ,
  ali
  obstajajo utemeljeni razlogi za
  začetek preiskave. Kadar meni, da za začetek postopka ni zadostnih razlogov, lahko zahtevo zavrne in o razlogih za to obvesti zadevne pristojne organe. Komisija rezultate te ocene objavi.

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33 – odstavek 2

Člen 33 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Države članice zahtevo podprejo z dokazi. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Države članice zahtevo podprejo z dokazi.

črtano

črtano

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – naslov

Člen 36 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 36 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi
  s
  : členi 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 in 30, in sicer: | 1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s 
  katerimi določi podrobno ureditev za uporabo v zvezi z
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte
  v zvezi
  s
  : členi 3, 6, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 25 in 30, in sicer:

1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s 
  katerimi določi podrobno ureditev za uporabo v zvezi z
  :

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 36 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi o tem, kako se zagotovi izbira in kako se izrazi privolitev na podlagi člena 5(a); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi o tem, kako se zagotovi izbira in kako se izrazi privolitev na podlagi člena 5(a);

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi o tem, kako se zagotovi izbira in kako se izrazi privolitev na podlagi člena 5(a);

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 36 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi o tem, kako se predložijo informacije o ceni in nadomestilu na podlagi člena 5(g); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi o tem, kako se predložijo informacije o ceni in nadomestilu na podlagi člena 5(g);

obliko, vsebino in drugimi podrobnostmi o tem, kako se predložijo informacije o ceni in nadomestilu na podlagi člena 5(g);

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 36 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | praktično ureditvijo za sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami, določenima v členu 31d. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

praktično ureditvijo za sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami, določenima v členu 31d.

praktično ureditvijo za sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami, določenima v členu 31d.

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 2

Člen 36 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  praktičnimi ureditvami za sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami, določeni v členu 1(7).
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4). Komisija pred sprejetjem katerih koli ukrepov v skladu z odstavkom 1 objavi njihove osnutke in pozove vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe v roku, ki ga določi in ki ni krajši od enega meseca. | 2.   Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4). Komisija pred sprejetjem katerih koli ukrepov v skladu z odstavkom 1 objavi njihove osnutke in pozove vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe v roku, ki ga določi in ki ni krajši od enega meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  praktičnimi ureditvami za sodelovanje in usklajevanje med Komisijo in državami članicami, določeni v členu 1(7).
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4). Komisija pred sprejetjem katerih koli ukrepov v skladu z odstavkom 1 objavi njihove osnutke in pozove vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe v roku, ki ga določi in ki ni krajši od enega meseca.

2.   Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 32(4). Komisija pred sprejetjem katerih koli ukrepov v skladu z odstavkom 1 objavi njihove osnutke in pozove vse zainteresirane strani, da predložijo pripombe v roku, ki ga določi in ki ni krajši od enega meseca.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 a (novo)

Člen 36 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 36a




  Smernice




  Za lažje izpolnjevanje obveznosti vratarjev iz členov 5, 6, 12 in 13 in njihovo izvrševanje Komisija obveznosti iz navedenih členov dopolni s smernicami, kadar meni, da je to ustrezno. Komisija lahko po potrebi in kadar je primerno, organe za standardizacijo pooblasti, da oblikujejo standarde za lažje izvajanje obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 36a

Smernice

Za lažje izpolnjevanje obveznosti vratarjev iz členov 5, 6, 12 in 13 in njihovo izvrševanje Komisija obveznosti iz navedenih členov dopolni s smernicami, kadar meni, da je to ustrezno. Komisija lahko po potrebi in kadar je primerno, organe za standardizacijo pooblasti, da oblikujejo standarde za lažje izvajanje obveznosti.

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2

Člen 37 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisiji
  se
  podeli
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(6) in člena 
  9(1)
  za petletno obdobje z začetkom od DD
  . MM
  . LLLL. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   
  Na Komisijo
  se
  prenese
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(6) in člena
  10
  za petletno obdobje z začetkom od DD. LLLL. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Komisiji
  se
  podeli
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(6) in člena 
  9(1)
  za petletno obdobje z začetkom od DD
  . MM
  . LLLL. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   
  Na Komisijo
  se
  prenese
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(6) in člena
  10
  za petletno obdobje z začetkom od DD. LLLL. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 3

Člen 37 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastila iz člena 3(6) in člena 
  9(1)
  lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastila iz člena 3(6) in člena 
  10
  lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastila iz člena 3(6) in člena 
  9(1)
  lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastila iz člena 3(6) in člena 
  10
  lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 a (novo)

Člen 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 37a




  Sprememba Direktive (EU) 2019/1937




  V delu XX Priloge k Direktivi (EU) 2019/1937 se doda naslednja točka:





  „Uredba (EU) ... /... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o XX (EU) 2021/XXX in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (UL L ..., ...)“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 37a

Sprememba Direktive (EU) 2019/1937

V delu XX Priloge k Direktivi (EU) 2019/1937 se doda naslednja točka:

„Uredba (EU) ... /... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o XX (EU) 2021/XXX in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (UL L ..., ...)“.

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 b (novo)

Člen 37 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 37b




  Spremembe Direktive (EU) 2020/1828 o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov




  V Prilogi I se doda naslednje:





  „(X)
   
  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih)“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 37b

Spremembe Direktive (EU) 2020/1828 o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov

V Prilogi I se doda naslednje:

„(X)
   
  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih)“

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 39 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta uredba se začne uporabljati
  šest mesecev
  po začetku njene veljavnosti. | Ta uredba se začne uporabljati
  dva meseca
  po začetku njene veljavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta uredba se začne uporabljati
  šest mesecev
  po začetku njene veljavnosti.

šest mesecev

Ta uredba se začne uporabljati
  dva meseca
  po začetku njene veljavnosti.

dva meseca

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 (novo)

Priloga 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | a. | „Splošno“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

a.

a.

„Splošno“

„Splošno“

| 1. | Namen te priloge je za namene točke (b) člena 3(2) določiti metodologijo za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ za vsako jedrno platformno storitev, opredeljeno v členu 2(2). Je referenca, ki podjetju omogoča, da oceni, ali njegove jedrne platformne storitve dosegajo kvantitativne mejne vrednosti iz člena 3(2)(b) in ali se torej zanje predpostavlja, da izpolnjuje pogoj iz člena 3(1)(b). Zato je ta metodologija pomembna tudi za vsako širšo oceno na podlagi člena 3(6). Podjetje je odgovorno za kar najboljšo približno oceno v skladu s skupnimi načeli in posebno metodologijo iz te priloge. Ta priloga Komisiji nikakor ne preprečuje, da od podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, zahteva predložitev informacij, potrebnih za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“. Pri tem je Komisija vezana na roke, določene v ustreznih določbah te uredbe. Nobena določba te priloge ne bi smela biti pravna podlaga za sledenje uporabnikom. Metodologija iz te priloge prav tako ne vpliva na obveznosti iz Uredbe, zlasti tiste iz člena 3(3) in (6) ter člena 11(1). Izpolnjevanje zahtev iz člena 11(1) pomeni tudi prepoznavanje in izračun števila končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na podlagi natančnega merjenja ali najboljšega razpoložljivega približka – v skladu z dejanskimi zmogljivostmi podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, za tovrstna prepoznavanje in izračun v danem trenutku. Te meritve ali najboljši razpoložljivi približek so skladni s tistimi, ki so sporočeni v skladu s členom 13, in te tudi vključujejo. |
| --- | --- |

1.

1.

Namen te priloge je za namene točke (b) člena 3(2) določiti metodologijo za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ za vsako jedrno platformno storitev, opredeljeno v členu 2(2). Je referenca, ki podjetju omogoča, da oceni, ali njegove jedrne platformne storitve dosegajo kvantitativne mejne vrednosti iz člena 3(2)(b) in ali se torej zanje predpostavlja, da izpolnjuje pogoj iz člena 3(1)(b). Zato je ta metodologija pomembna tudi za vsako širšo oceno na podlagi člena 3(6). Podjetje je odgovorno za kar najboljšo približno oceno v skladu s skupnimi načeli in posebno metodologijo iz te priloge. Ta priloga Komisiji nikakor ne preprečuje, da od podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, zahteva predložitev informacij, potrebnih za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“. Pri tem je Komisija vezana na roke, določene v ustreznih določbah te uredbe. Nobena določba te priloge ne bi smela biti pravna podlaga za sledenje uporabnikom. Metodologija iz te priloge prav tako ne vpliva na obveznosti iz Uredbe, zlasti tiste iz člena 3(3) in (6) ter člena 11(1). Izpolnjevanje zahtev iz člena 11(1) pomeni tudi prepoznavanje in izračun števila končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na podlagi natančnega merjenja ali najboljšega razpoložljivega približka – v skladu z dejanskimi zmogljivostmi podjetja, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, za tovrstna prepoznavanje in izračun v danem trenutku. Te meritve ali najboljši razpoložljivi približek so skladni s tistimi, ki so sporočeni v skladu s členom 13, in te tudi vključujejo.

| 2. | Člen 2(16) in (17) opredeljuje pojma „končnega uporabnika“ in „poslovnega uporabnika“, ki sta skupna za vse jedrne platformne storitve. |
| --- | --- |

2.

Člen 2(16) in (17) opredeljuje pojma „končnega uporabnika“ in „poslovnega uporabnika“, ki sta skupna za vse jedrne platformne storitve.

| 3. | Za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ se v tej prilogi uporablja pojem „edinstveni uporabniki“. Pojem „edinstveni uporabniki“ zajema „končne uporabnike“ in „poslovne uporabnike“, ki se v določenem časovnem obdobju (tj. en mesec za „končne uporabnike“ in eno leto za „poslovne uporabnike“) štejejo samo enkrat za zadevno jedrno platformno storitev, ne glede na to, kolikokrat so v tem obdobju uporabljali zadevno jedrno platformno storitev. To ne vpliva na dejstvo, da lahko ista fizična ali pravna oseba hkrati predstavlja končnega uporabnika in poslovnega uporabnika za različne jedrne platformne storitve. |
| --- | --- |

3.

3.

Za prepoznavanje in izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“ se v tej prilogi uporablja pojem „edinstveni uporabniki“. Pojem „edinstveni uporabniki“ zajema „končne uporabnike“ in „poslovne uporabnike“, ki se v določenem časovnem obdobju (tj. en mesec za „končne uporabnike“ in eno leto za „poslovne uporabnike“) štejejo samo enkrat za zadevno jedrno platformno storitev, ne glede na to, kolikokrat so v tem obdobju uporabljali zadevno jedrno platformno storitev. To ne vpliva na dejstvo, da lahko ista fizična ali pravna oseba hkrati predstavlja končnega uporabnika in poslovnega uporabnika za različne jedrne platformne storitve.

| b. | „končni uporabniki“; |
| --- | --- |

b.

b.

„končni uporabniki“;

„končni uporabniki“;

| 4. | Število „edinstvenih uporabnikov“ v primeru „končnih uporabnikov“: Edinstveni uporabniki se prepoznajo v skladu z najbolj natančno metriko, ki jo sporoči podjetje, ki zagotavlja katero od jedrnih platformnih storitev, in sicer: |
| --- | --- |

4.

4.

Število „edinstvenih uporabnikov“ v primeru „končnih uporabnikov“: Edinstveni uporabniki se prepoznajo v skladu z najbolj natančno metriko, ki jo sporoči podjetje, ki zagotavlja katero od jedrnih platformnih storitev, in sicer:

| | a. | Pri zbiranju podatkov o uporabi jedrnih platformnih storitev v okoljih, kjer je potreben vpis ali prijava, naj bi bilo tveganje podvajanja na prvi pogled še najmanjše, na primer v zvezi z vedenjem uporabnikov na napravah ali platformah. Zato podjetje predloži zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih uporabnikov na zadevno jedrno platformno storitev na podlagi okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, če ti podatki obstajajo. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Pri zbiranju podatkov o uporabi jedrnih platformnih storitev v okoljih, kjer je potreben vpis ali prijava, naj bi bilo tveganje podvajanja na prvi pogled še najmanjše, na primer v zvezi z vedenjem uporabnikov na napravah ali platformah. Zato podjetje predloži zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih uporabnikov na zadevno jedrno platformno storitev na podlagi okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, če ti podatki obstajajo.

Pri zbiranju podatkov o uporabi jedrnih platformnih storitev v okoljih, kjer je potreben vpis ali prijava, naj bi bilo tveganje podvajanja na prvi pogled še najmanjše, na primer v zvezi z vedenjem uporabnikov na napravah ali platformah. Zato podjetje predloži zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih uporabnikov na zadevno jedrno platformno storitev na podlagi okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, če ti podatki obstajajo.

| b. | Pri jedrnih platformnih storitvah, do katerih končni uporabniki dostopajo (tudi) izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, podjetje predloži tudi zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih končnih uporabnikov zadevne jedrne platformne storitve na podlagi druge metrike, ki zajema tudi končne uporabnike izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, na primer na podlagi naslovov internetnega protokola, identifikatorjev piškotkov ali drugih identifikatorjev, kot so oznake za radiofrekvenčno identifikacijo, če so ti naslovi ali identifikatorji (objektivno) potrebni za zagotavljanje jedrnih platformnih storitev. |
| --- | --- |

b.

b.

Pri jedrnih platformnih storitvah, do katerih končni uporabniki dostopajo (tudi) izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, podjetje predloži tudi zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih končnih uporabnikov zadevne jedrne platformne storitve na podlagi druge metrike, ki zajema tudi končne uporabnike izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, na primer na podlagi naslovov internetnega protokola, identifikatorjev piškotkov ali drugih identifikatorjev, kot so oznake za radiofrekvenčno identifikacijo, če so ti naslovi ali identifikatorji (objektivno) potrebni za zagotavljanje jedrnih platformnih storitev.

Pri jedrnih platformnih storitvah, do katerih končni uporabniki dostopajo (tudi) izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, podjetje predloži tudi zbirne anonimizirane podatke o številu edinstvenih končnih uporabnikov zadevne jedrne platformne storitve na podlagi druge metrike, ki zajema tudi končne uporabnike izven okolij, kjer je potreben vpis ali prijava, na primer na podlagi naslovov internetnega protokola, identifikatorjev piškotkov ali drugih identifikatorjev, kot so oznake za radiofrekvenčno identifikacijo, če so ti naslovi ali identifikatorji (objektivno) potrebni za zagotavljanje jedrnih platformnih storitev.

| 5. | V členu 3(2) se tudi zahteva, da število „mesečnih končnih uporabnikov“ temelji na povprečnem številu mesečnih končnih uporabnikov v najmanj šestmesečnem obdobju zadnjega poslovnega leta. Podjetje, ki zagotavlja eno ali več jedrnih platformnih storitev, lahko v danem letu zanemari skrajne izmerjene vrednosti. Skrajne izmerjene vrednosti same po sebi pomenijo tiste, ki so zunaj običajnih vrednosti, npr. ob vrhuncu prodaje, do katerega je prišlo v enem mesecu danega leta, vendar se pri njih ne upošteva redna in predvidljiva letna prodaja. |
| --- | --- |

5.

5.

V členu 3(2) se tudi zahteva, da število „mesečnih končnih uporabnikov“ temelji na povprečnem številu mesečnih končnih uporabnikov v najmanj šestmesečnem obdobju zadnjega poslovnega leta. Podjetje, ki zagotavlja eno ali več jedrnih platformnih storitev, lahko v danem letu zanemari skrajne izmerjene vrednosti. Skrajne izmerjene vrednosti same po sebi pomenijo tiste, ki so zunaj običajnih vrednosti, npr. ob vrhuncu prodaje, do katerega je prišlo v enem mesecu danega leta, vendar se pri njih ne upošteva redna in predvidljiva letna prodaja.

| c. | „Poslovni uporabniki“ |
| --- | --- |

c.

c.

„Poslovni uporabniki“

„Poslovni uporabniki“

| 6. | Število „edinstvenih uporabnikov“ v primeru „poslovnih uporabnikov“ se, kjer je ustrezno, določi na podlagi računov, pri čemer vsak posamezni poslovni račun, ki je povezan z uporabo jedrne platformne storitve podjetja, predstavlja enega samega poslovnega uporabnika te storitve. Če se za dano jedrno platformno storitev ne uporablja poslovni račun, podjetje, ki to storitev zagotavlja, število edinstvenih poslovnih uporabnikov določi s sklicevanjem na zadevno podjetje. |
| --- | --- |

6.

6.

Število „edinstvenih uporabnikov“ v primeru „poslovnih uporabnikov“ se, kjer je ustrezno, določi na podlagi računov, pri čemer vsak posamezni poslovni račun, ki je povezan z uporabo jedrne platformne storitve podjetja, predstavlja enega samega poslovnega uporabnika te storitve. Če se za dano jedrno platformno storitev ne uporablja poslovni račun, podjetje, ki to storitev zagotavlja, število edinstvenih poslovnih uporabnikov določi s sklicevanjem na zadevno podjetje.

| d. | „Predložitev informacij“ |
| --- | --- |

d.

d.

„Predložitev informacij“

„Predložitev informacij“

| 7. | Podjetje, ki predloži informacije o številu končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev, je odgovorno za to, da so ti podatki popolni in točni. V zvezi s tem velja: |
| --- | --- |

7.

7.

Podjetje, ki predloži informacije o številu končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev, je odgovorno za to, da so ti podatki popolni in točni. V zvezi s tem velja:

| | a. | Podjetje je odgovorno za predložitev podatkov za zadevno jedrno platformno storitev, pri čemer se izogiba temu, da bi bilo v informacijah, ki jih predloži Komisiji, preštetih premalo ali preveč končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov (na primer kadar uporabniki dostopajo do jedrnih platformnih storitev prek različnih platform ali naprav). |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Podjetje je odgovorno za predložitev podatkov za zadevno jedrno platformno storitev, pri čemer se izogiba temu, da bi bilo v informacijah, ki jih predloži Komisiji, preštetih premalo ali preveč končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov (na primer kadar uporabniki dostopajo do jedrnih platformnih storitev prek različnih platform ali naprav).

Podjetje je odgovorno za predložitev podatkov za zadevno jedrno platformno storitev, pri čemer se izogiba temu, da bi bilo v informacijah, ki jih predloži Komisiji, preštetih premalo ali preveč končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov (na primer kadar uporabniki dostopajo do jedrnih platformnih storitev prek različnih platform ali naprav).

| b. | Podjetje je odgovorno za dajanje natančnih in jedrnatih pojasnil o metodologiji, uporabljeni za pridobitev informacij, ki jih predloži Komisiji, pa tudi o morebitnem tveganju za premalo ali preveč preštetih končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev ter o sprejetih rešitvah za obravnavo tega tveganja. |
| --- | --- |

b.

b.

Podjetje je odgovorno za dajanje natančnih in jedrnatih pojasnil o metodologiji, uporabljeni za pridobitev informacij, ki jih predloži Komisiji, pa tudi o morebitnem tveganju za premalo ali preveč preštetih končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev ter o sprejetih rešitvah za obravnavo tega tveganja.

Podjetje je odgovorno za dajanje natančnih in jedrnatih pojasnil o metodologiji, uporabljeni za pridobitev informacij, ki jih predloži Komisiji, pa tudi o morebitnem tveganju za premalo ali preveč preštetih končnih uporabnikov in poslovnih uporabnikov na jedrno platformno storitev ter o sprejetih rešitvah za obravnavo tega tveganja.

| c. | Kadar ima Komisija pomisleke glede točnosti podatkov, ki jih je predložilo podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ji to podjetje predloži podatke, ki temeljijo na alternativni metriki. |
| --- | --- |

c.

c.

Kadar ima Komisija pomisleke glede točnosti podatkov, ki jih je predložilo podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ji to podjetje predloži podatke, ki temeljijo na alternativni metriki.

Kadar ima Komisija pomisleke glede točnosti podatkov, ki jih je predložilo podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ji to podjetje predloži podatke, ki temeljijo na alternativni metriki.

| 8. | Za izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“: |
| --- | --- |

8.

8.

Za izračun števila „končnih uporabnikov“ in „poslovnih uporabnikov“:

| | a. | Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ne šteje jedrnih platformnih storitev, ki spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), kot različnih, če bi bil glavni razlog za to razlikovanje ta, da se zagotavljajo z različnimi domenskimi imeni – najsi bodo vrhnje državne domene (ccTLD) ali pa generične vrhnje domene (gTLD) –, ali geografski atributi. |
| --- | --- | --- |

a.

a.

Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ne šteje jedrnih platformnih storitev, ki spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), kot različnih, če bi bil glavni razlog za to razlikovanje ta, da se zagotavljajo z različnimi domenskimi imeni – najsi bodo vrhnje državne domene (ccTLD) ali pa generične vrhnje domene (gTLD) –, ali geografski atributi.

Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, ne šteje jedrnih platformnih storitev, ki spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), kot različnih, če bi bil glavni razlog za to razlikovanje ta, da se zagotavljajo z različnimi domenskimi imeni – najsi bodo vrhnje državne domene (ccTLD) ali pa generične vrhnje domene (gTLD) –, ali geografski atributi.

| b. | Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene. |
| --- | --- |

b.

b.

Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene.

Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene.

| c. | Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih sicer ponuja integrirano, vendar (i) ne spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2) ali (ii) ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene. |
| --- | --- |

c.

c.

Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih sicer ponuja integrirano, vendar (i) ne spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2) ali (ii) ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene.

Podjetje, ki zagotavlja jedrne platformne storitve, šteje kot različne jedrne platformne storitve tiste storitve, ki jih sicer ponuja integrirano, vendar (i) ne spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2) ali (ii) ki jih kljub temu, da spadajo v isto kategorijo jedrnih platformnih storitev na podlagi člena 2(2), njihovi končni uporabniki ali poslovni uporabniki ali oboji, tudi če so ti končni uporabniki ali poslovni uporabniki lahko isti, uporabljajo za različne namene.

| e. | „Posebne opredelitve pojmov“ |
| --- | --- |

e.

e.

„Posebne opredelitve pojmov“

„Posebne opredelitve pojmov“

| 9. | Posebne opredelitve pojmov glede na jedrno platformno storitev: V nadaljevanju so navedene posebne opredelitve pojmov „končni uporabniki“ in „poslovni uporabniki“ za posamezno jedrno platformno storitev. |
| --- | --- |

9.

9.

Posebne opredelitve pojmov glede na jedrno platformno storitev: V nadaljevanju so navedene posebne opredelitve pojmov „končni uporabniki“ in „poslovni uporabniki“ za posamezno jedrno platformno storitev.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga 1 – razpredelnica (novo)

Priloga 1 – razpredelnica (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

| Jedrna platformna storitev | Končni uporabniki | Poslovni uporabniki |
| --- | --- | --- |
| Spletne posredniške storitve | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletno posredniško storitev, na primer z aktivno prijavo, iskanjem, klikanjem ali drsnim premikanjem, ali so prek spletne posredniške storitve vsaj enkrat v mesecu opravili transakcijo. | Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so na seznamu spletne posredniške storitve imeli celo leto registriran vsaj en proizvod ali so v danem letu opravili transakcijo, ki jo je omogočila spletna posredniška storitev. |
| Spletni iskalniki | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletni iskalnik, na primer z iskanjem. | Število edinstvenih poslovnih uporabnikov s poslovnimi spletišči (tj. spletišče, ki se uporablja v poslovne ali poklicne namene), ki jih je spletni iskalnik v danem letu indeksiral ali ki so del njegovega indeksa. |
| Spletne storitve družbenega mreženja | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletno storitev družbenega mreženja, na primer z aktivno prijavo, odprtjem strani, drsnim premikanjem, klikanjem, vščekanjem, iskanjem, objavo ali komentiranjem. | Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so vpisani na seznam podjetij ali imajo poslovni račun v spletni storitvi družbenega mreženja in so na kakršen koli način vsaj enkrat v letu uporabili storitev, na primer z aktivno prijavo, odprtjem strani, drsnim premikanjem, klikanjem, vščekanjem, iskanjem, objavo, komentiranjem ali uporabo njenih orodij za podjetja. |
| Platformne storitve za souporabo videov | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili storitev platforme za souporabo videov, na primer s predvajanjem dela avdiovizualne vsebine, iskanjem ali nalaganjem avdiovizualne vsebine, zlasti videoposnetkov, ki jih ustvarijo uporabniki. | Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so v danem letu zagotovili vsaj eno avdiovizualno vsebino, ki je bila naložena ali predvajana v okviru storitve platforme za souporabo videov. |
| Medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu na kakršen koli način vzpostavili komunikacijo prek medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, ali so v njej sodelovali. | Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v danem letu uporabili poslovni račun ali so kako drugače na kakršen koli način vzpostavili komunikacijo prek medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, ali so v njej sodelovali, da bi neposredno komunicirali s končnim uporabnikom. |
| Operacijski sistemi | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili napravo z operacijskim sistemom, ki je bil aktiviran, posodobljen ali rabljen. | Število edinstvenih razvijalcev, ki so v danem letu objavili, posodobili ali ponudili vsaj eno programsko aplikacijo ali programsko opremo z uporabo programskega jezika ali kakršnih koli orodij za razvoj programske opreme v okviru operacijskega sistema oziroma ki kakor koli delujejo v operacijskem sistemu. |
| Računalniške storitve v oblaku | Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabljali storitve računalništva v oblaku zadevnega ponudnika storitev računalništva v oblaku v zameno za kakršno koli plačilo, ne glede na to, ali se to plačilo izvede v istem mesecu. | Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so v danem letu zagotavljali kakršne koli storitve računalništva v oblaku, ki so gostovale v infrastrukturi oblaka zadevnega ponudnika storitev računalništva v oblaku. |
| Oglaševalske storitve | Lastniška prodaja oglaševalskega prostora




  Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so bili vsaj enkrat v mesecu izpostavljeni oglasu.




  Oglaševalsko posredovanje (vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami)




  Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so bili vsaj enkrat v mesecu izpostavljeni oglasu, ki je sprožil storitev posredovanja oglaševanja. | Lastniška prodaja oglaševalskega prostora




  Število enkratnih oglaševalcev, katerih oglas se je je prikazal vsaj enkrat v danem letu.




  Oglaševalsko posredovanje (vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami)




  Število enkratnih poslovnih uporabnikov (vključno z oglaševalci, založniki ali drugimi posredniki), ki so v danem letu sodelovali prek storitve oglaševalskega posredovanja ali so jo uporabili. |

Jedrna platformna storitev

Jedrna platformna storitev

Končni uporabniki

Končni uporabniki

Poslovni uporabniki

Poslovni uporabniki

Spletne posredniške storitve

Spletne posredniške storitve

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletno posredniško storitev, na primer z aktivno prijavo, iskanjem, klikanjem ali drsnim premikanjem, ali so prek spletne posredniške storitve vsaj enkrat v mesecu opravili transakcijo.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletno posredniško storitev, na primer z aktivno prijavo, iskanjem, klikanjem ali drsnim premikanjem, ali so prek spletne posredniške storitve vsaj enkrat v mesecu opravili transakcijo.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so na seznamu spletne posredniške storitve imeli celo leto registriran vsaj en proizvod ali so v danem letu opravili transakcijo, ki jo je omogočila spletna posredniška storitev.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so na seznamu spletne posredniške storitve imeli celo leto registriran vsaj en proizvod ali so v danem letu opravili transakcijo, ki jo je omogočila spletna posredniška storitev.

Spletni iskalniki

Spletni iskalniki

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletni iskalnik, na primer z iskanjem.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletni iskalnik, na primer z iskanjem.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov s poslovnimi spletišči (tj. spletišče, ki se uporablja v poslovne ali poklicne namene), ki jih je spletni iskalnik v danem letu indeksiral ali ki so del njegovega indeksa.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov s poslovnimi spletišči (tj. spletišče, ki se uporablja v poslovne ali poklicne namene), ki jih je spletni iskalnik v danem letu indeksiral ali ki so del njegovega indeksa.

Spletne storitve družbenega mreženja

Spletne storitve družbenega mreženja

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletno storitev družbenega mreženja, na primer z aktivno prijavo, odprtjem strani, drsnim premikanjem, klikanjem, vščekanjem, iskanjem, objavo ali komentiranjem.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili spletno storitev družbenega mreženja, na primer z aktivno prijavo, odprtjem strani, drsnim premikanjem, klikanjem, vščekanjem, iskanjem, objavo ali komentiranjem.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so vpisani na seznam podjetij ali imajo poslovni račun v spletni storitvi družbenega mreženja in so na kakršen koli način vsaj enkrat v letu uporabili storitev, na primer z aktivno prijavo, odprtjem strani, drsnim premikanjem, klikanjem, vščekanjem, iskanjem, objavo, komentiranjem ali uporabo njenih orodij za podjetja.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so vpisani na seznam podjetij ali imajo poslovni račun v spletni storitvi družbenega mreženja in so na kakršen koli način vsaj enkrat v letu uporabili storitev, na primer z aktivno prijavo, odprtjem strani, drsnim premikanjem, klikanjem, vščekanjem, iskanjem, objavo, komentiranjem ali uporabo njenih orodij za podjetja.

Platformne storitve za souporabo videov

Platformne storitve za souporabo videov

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili storitev platforme za souporabo videov, na primer s predvajanjem dela avdiovizualne vsebine, iskanjem ali nalaganjem avdiovizualne vsebine, zlasti videoposnetkov, ki jih ustvarijo uporabniki.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili storitev platforme za souporabo videov, na primer s predvajanjem dela avdiovizualne vsebine, iskanjem ali nalaganjem avdiovizualne vsebine, zlasti videoposnetkov, ki jih ustvarijo uporabniki.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so v danem letu zagotovili vsaj eno avdiovizualno vsebino, ki je bila naložena ali predvajana v okviru storitve platforme za souporabo videov.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so v danem letu zagotovili vsaj eno avdiovizualno vsebino, ki je bila naložena ali predvajana v okviru storitve platforme za souporabo videov.

Medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke

Medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu na kakršen koli način vzpostavili komunikacijo prek medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, ali so v njej sodelovali.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu na kakršen koli način vzpostavili komunikacijo prek medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, ali so v njej sodelovali.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v danem letu uporabili poslovni račun ali so kako drugače na kakršen koli način vzpostavili komunikacijo prek medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, ali so v njej sodelovali, da bi neposredno komunicirali s končnim uporabnikom.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v danem letu uporabili poslovni račun ali so kako drugače na kakršen koli način vzpostavili komunikacijo prek medosebne komunikacijske storitve, neodvisne od številke, ali so v njej sodelovali, da bi neposredno komunicirali s končnim uporabnikom.

Operacijski sistemi

Operacijski sistemi

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili napravo z operacijskim sistemom, ki je bil aktiviran, posodobljen ali rabljen.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabili napravo z operacijskim sistemom, ki je bil aktiviran, posodobljen ali rabljen.

Število edinstvenih razvijalcev, ki so v danem letu objavili, posodobili ali ponudili vsaj eno programsko aplikacijo ali programsko opremo z uporabo programskega jezika ali kakršnih koli orodij za razvoj programske opreme v okviru operacijskega sistema oziroma ki kakor koli delujejo v operacijskem sistemu.

Število edinstvenih razvijalcev, ki so v danem letu objavili, posodobili ali ponudili vsaj eno programsko aplikacijo ali programsko opremo z uporabo programskega jezika ali kakršnih koli orodij za razvoj programske opreme v okviru operacijskega sistema oziroma ki kakor koli delujejo v operacijskem sistemu.

Računalniške storitve v oblaku

Računalniške storitve v oblaku

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabljali storitve računalništva v oblaku zadevnega ponudnika storitev računalništva v oblaku v zameno za kakršno koli plačilo, ne glede na to, ali se to plačilo izvede v istem mesecu.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so vsaj enkrat v mesecu uporabljali storitve računalništva v oblaku zadevnega ponudnika storitev računalništva v oblaku v zameno za kakršno koli plačilo, ne glede na to, ali se to plačilo izvede v istem mesecu.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so v danem letu zagotavljali kakršne koli storitve računalništva v oblaku, ki so gostovale v infrastrukturi oblaka zadevnega ponudnika storitev računalništva v oblaku.

Število edinstvenih poslovnih uporabnikov, ki so v danem letu zagotavljali kakršne koli storitve računalništva v oblaku, ki so gostovale v infrastrukturi oblaka zadevnega ponudnika storitev računalništva v oblaku.

Oglaševalske storitve

Oglaševalske storitve

Lastniška prodaja oglaševalskega prostora

Lastniška prodaja oglaševalskega prostora

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so bili vsaj enkrat v mesecu izpostavljeni oglasu.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so bili vsaj enkrat v mesecu izpostavljeni oglasu.

Oglaševalsko posredovanje (vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami)

Oglaševalsko posredovanje (vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in vsemi drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami)

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so bili vsaj enkrat v mesecu izpostavljeni oglasu, ki je sprožil storitev posredovanja oglaševanja.

Število edinstvenih končnih uporabnikov, ki so bili vsaj enkrat v mesecu izpostavljeni oglasu, ki je sprožil storitev posredovanja oglaševanja.

Lastniška prodaja oglaševalskega prostora

Lastniška prodaja oglaševalskega prostora

Število enkratnih oglaševalcev, katerih oglas se je je prikazal vsaj enkrat v danem letu.

Število enkratnih oglaševalcev, katerih oglas se je je prikazal vsaj enkrat v danem letu.

Oglaševalsko posredovanje (vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami)

Oglaševalsko posredovanje (vključno z oglaševalskimi omrežji, oglaševalskimi izmenjavami in drugimi oglaševalskimi posredniškimi storitvami)

Število enkratnih poslovnih uporabnikov (vključno z oglaševalci, založniki ali drugimi posredniki), ki so v danem letu sodelovali prek storitve oglaševalskega posredovanja ali so jo uporabili.

Število enkratnih poslovnih uporabnikov (vključno z oglaševalci, založniki ali drugimi posredniki), ki so v danem letu sodelovali prek storitve oglaševalskega posredovanja ali so jo uporabili.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0332/2021).

1

(26)  Uredba (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (UL L 186, 11.7.2019, str. 57).

26

(27)  Uredba (EU) .../.. Evropskega parlamenta in Sveta – predlog o enotnem trgu digitalnih storitev (Akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES.

27

(28)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

28

(29)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

29

(30)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

30

(31)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

31

(26)  Uredba (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (UL L 186, 11.7.2019, str. 57).

26

(27)  Uredba (EU) .../.. Evropskega parlamenta in Sveta – predlog o enotnem trgu digitalnih storitev (Akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES.

27

(28)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

28

(29)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

29

(30)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

30

(31)  Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (UL L 95, 15.4.2010, str. 1).

31

(32)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

32

(32)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

32

(33)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

33

(33)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

33

(34)  Obvestilo Komisije: Smernice o preglednosti v zvezi z razvrščanjem v skladu z Uredbo (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 424, 8.12.2020, str. 1).

34

(34)  Obvestilo Komisije: Smernice o preglednosti v zvezi z razvrščanjem v skladu z Uredbo (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 424, 8.12.2020, str. 1).

34

(35)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

35

(35)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

35

(36)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

36

(36)  Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (UL L 123, 12.5.2016, str. 1).

36

(38)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

38

(39)  
  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta – predlog o enotnem trgu digitalnih storitev (Akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES.

39

Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta – predlog o enotnem trgu digitalnih storitev (Akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES.

(38)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

38

---