# Euroopan unionin C 243/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 243 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta27. kesäkuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 243

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta27. kesäkuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2022/C 243/01 | Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 243/02 | Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, eurooppalaisesta lähestymistavasta pieniin osaamiskokonaisuuksiin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi | 10 |
| 2022/C 243/03 | Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, henkilökohtaisista oppimistileistä | 26 |
| 2022/C 243/04 | Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen | 35 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2022/C 243/01

Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta (
  1
  )

1

1

2022/C 243/02

Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, eurooppalaisesta lähestymistavasta pieniin osaamiskokonaisuuksiin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi

10

2022/C 243/03

Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, henkilökohtaisista oppimistileistä

26

2022/C 243/04

Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen

35

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 243/05 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  ) | 52 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 243/05

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET) (
  1
  )

1

52

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 243/06 | Euron kurssi — 24. kesäkuuta 2022 | 53 |
| 2022/C 243/07 | Tiivistelmä lääkkeiden myyntilupia koskevista Euroopan unionin päätöksistä ajanjaksolla 24 päivänä kesäkuuta 2022 - 24 päivänä kesäkuuta 2022
  (Julkaistu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 tai 38 artiklan nojalla
  tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 5 artikla) | 54 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 243/06

Euron kurssi — 24. kesäkuuta 2022

53

2022/C 243/07

Tiivistelmä lääkkeiden myyntilupia koskevista Euroopan unionin päätöksistä ajanjaksolla 24 päivänä kesäkuuta 2022 - 24 päivänä kesäkuuta 2022
  (Julkaistu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 tai 38 artiklan nojalla
  tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 5 artikla)

(Julkaistu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 tai 38 artiklan nojalla

tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 5 artikla

54

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 243/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 55 |
| 2022/C 243/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 57 |
| 2022/C 243/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  ) | 59 |
| 2022/C 243/11 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 61 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 243/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

55

2022/C 243/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

57

2022/C 243/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX) (
  1
  )

1

59

2022/C 243/11

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

61

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022,

vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta

(2022/C 243/01)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| 1. | Monet jäsenvaltiot ovat edistyneet hyvin sellaisten oppimista koskevien toimintapolitiikkojen ja ohjelmien toteuttamisessa, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja edistetään kestävää kehitystä koskevaa oppimista. Asiaan liittyviä toimia on kuitenkin tarpeen jatkaa ja tehostaa kaikkialla unionissa. Tämäntyyppiseen oppimiseen tähtääviä toimintalinjoja ja käytäntöjä olisi edistettävä ja tuettava edelleen. On tarpeen tunnustaa yhteennivoutuvan oppimisen tarve kestävän kehityksen ympäristö-, talous- ja sosiaalipilarien aloilla, ja kiinnittää tässä yhteydessä erityistä huomiota ympäristöpilariin. |
| --- | --- |

1.

Monet jäsenvaltiot ovat edistyneet hyvin sellaisten oppimista koskevien toimintapolitiikkojen ja ohjelmien toteuttamisessa, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja edistetään kestävää kehitystä koskevaa oppimista. Asiaan liittyviä toimia on kuitenkin tarpeen jatkaa ja tehostaa kaikkialla unionissa. Tämäntyyppiseen oppimiseen tähtääviä toimintalinjoja ja käytäntöjä olisi edistettävä ja tuettava edelleen. On tarpeen tunnustaa yhteennivoutuvan oppimisen tarve kestävän kehityksen ympäristö-, talous- ja sosiaalipilarien aloilla, ja kiinnittää tässä yhteydessä erityistä huomiota ympäristöpilariin.

| 2. | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (1), vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (2), Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevassa strategiassa 2030 ja asiaan liittyvässä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) työssä (3) korostetaan koulujen, korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten keskeistä roolia oppijoiden, vanhempien, opetusalan ammattilaisten (4) ja laajemman yhteisön saamiseksi mukaan muutoksiin, joita menestyksekäs, oikeudenmukainen ja osallistava vihreä siirtymä edellyttää. Päätelmissään aiheesta ”Luonnon monimuotoisuus – kiireellisten toimien tarve” (5) neuvosto korostaa, että investoiminen koulutuksen kaltaisiin aloihin on avainasemassa parhaiden tietojen keräämisessä ja parhaiden ratkaisujen löytämisessä. EU:n nuorisostrategiassa määritellään yhdeksi tavoitteista kestävä vihreä Eurooppa ja kehotetaan kaikkia nuoria olemaan ympäristöasioissa aktiivisia ja tiedostavia. |
| --- | --- |

2.

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa (1), vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa (2), Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevassa strategiassa 2030 ja asiaan liittyvässä Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) työssä (3) korostetaan koulujen, korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten keskeistä roolia oppijoiden, vanhempien, opetusalan ammattilaisten (4) ja laajemman yhteisön saamiseksi mukaan muutoksiin, joita menestyksekäs, oikeudenmukainen ja osallistava vihreä siirtymä edellyttää. Päätelmissään aiheesta ”Luonnon monimuotoisuus – kiireellisten toimien tarve” (5) neuvosto korostaa, että investoiminen koulutuksen kaltaisiin aloihin on avainasemassa parhaiden tietojen keräämisessä ja parhaiden ratkaisujen löytämisessä. EU:n nuorisostrategiassa määritellään yhdeksi tavoitteista kestävä vihreä Eurooppa ja kehotetaan kaikkia nuoria olemaan ympäristöasioissa aktiivisia ja tiedostavia.

| 3. | Vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskeva oppiminen tukee kaikenikäisiä oppijoita tarvittavien tietojen, taitojen ja asenteiden hankkimisessa, jotta he voivat elää kestävämmän elämäntavan mukaisesti, muuttaa kulutus- ja tuotantotapoja, omaksua terveempiä elintapoja ja edistää – yksilöinä ja yhdessä – kestävämpää taloutta ja yhteiskuntaa. Se edistää myös sellaisten taitojen ja osaamisen kehittämistä, joita tarvitaan työmarkkinoilla yhä enemmän. Se lisää ymmärrystä toisiinsa liittyvistä maailmanlaajuisista haasteista, kuten ilmastokriisistä, ympäristön tilan heikkenemisestä ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä, joilla kaikilla on ympäristöön liittyviä, sosioekonomisia ja kulttuurisia ulottuvuuksia. |
| --- | --- |

3.

Vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskeva oppiminen tukee kaikenikäisiä oppijoita tarvittavien tietojen, taitojen ja asenteiden hankkimisessa, jotta he voivat elää kestävämmän elämäntavan mukaisesti, muuttaa kulutus- ja tuotantotapoja, omaksua terveempiä elintapoja ja edistää – yksilöinä ja yhdessä – kestävämpää taloutta ja yhteiskuntaa. Se edistää myös sellaisten taitojen ja osaamisen kehittämistä, joita tarvitaan työmarkkinoilla yhä enemmän. Se lisää ymmärrystä toisiinsa liittyvistä maailmanlaajuisista haasteista, kuten ilmastokriisistä, ympäristön tilan heikkenemisestä ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymisestä, joilla kaikilla on ympäristöön liittyviä, sosioekonomisia ja kulttuurisia ulottuvuuksia.

| 4. | YK:n kestävän kehityksen tavoitteissa ja erityisesti tavoitteessa 4.7 kehotetaan kaikkia oppijoita hankkimaan vuoteen 2030 mennessä kestävän kehityksen edistämiseen tarvittavat tiedot ja taidot esimerkiksi kestävää kehitystä ja kestäviä elämäntapoja, ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, rauhan ja väkivallattomuuden kulttuurin edistämistä, maailmankansalaisuutta sekä kulttuurien monimuotoisuutta ja kulttuurin osuutta kestävässä kehityksessä arvostavan koulutuksen kautta (6). |
| --- | --- |

4.

YK:n kestävän kehityksen tavoitteissa ja erityisesti tavoitteessa 4.7 kehotetaan kaikkia oppijoita hankkimaan vuoteen 2030 mennessä kestävän kehityksen edistämiseen tarvittavat tiedot ja taidot esimerkiksi kestävää kehitystä ja kestäviä elämäntapoja, ihmisoikeuksia, sukupuolten tasa-arvoa, rauhan ja väkivallattomuuden kulttuurin edistämistä, maailmankansalaisuutta sekä kulttuurien monimuotoisuutta ja kulttuurin osuutta kestävässä kehityksessä arvostavan koulutuksen kautta (6).

| 5. | Eurooppalaista koulutusaluetta koskevassa tiedonannossa (7), Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (8), eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (9) ja tiedonannossa ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (10) vaaditaan koulutuspolitiikan ja investointien suuntaamista osallistavaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään tulevaa selviytymiskykyä ja vaurautta ajatellen. |
| --- | --- |

5.

Eurooppalaista koulutusaluetta koskevassa tiedonannossa (7), Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (8), eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (9) ja tiedonannossa ”Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten” (10) vaaditaan koulutuspolitiikan ja investointien suuntaamista osallistavaan vihreään ja digitaaliseen siirtymään tulevaa selviytymiskykyä ja vaurautta ajatellen.

| 6. | Elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä (11) määriteltyjen avaintaitojen tarkoituksena on tukea ihmisiä kaikkialla Euroopassa, jotta he voivat hankkia tietoja, taitoja ja asenteita, joita itsensä toteuttaminen ja kehittäminen, työllistyminen, sosiaalinen osallisuus, kestävä elämäntapa, menestyksekäs elämä rauhanomaisessa yhteiskunnassa, terveystietoinen elämänhallinta ja aktiivinen kansalaisuus edellyttävät nopean ja perusteellisen muutoksen aikana. |
| --- | --- |

6.

Elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä (11) määriteltyjen avaintaitojen tarkoituksena on tukea ihmisiä kaikkialla Euroopassa, jotta he voivat hankkia tietoja, taitoja ja asenteita, joita itsensä toteuttaminen ja kehittäminen, työllistyminen, sosiaalinen osallisuus, kestävä elämäntapa, menestyksekäs elämä rauhanomaisessa yhteiskunnassa, terveystietoinen elämänhallinta ja aktiivinen kansalaisuus edellyttävät nopean ja perusteellisen muutoksen aikana.

| 7. | Euroopan osaamisohjelmassa (12) ilmaistaan tuki työmarkkinoiden vihreiden ydintaitojen kehittämiselle, jotta voidaan luoda ympäristötietoisten ammattilaisten ja vihreän talouden toimijoiden sukupolvi sekä nivoa ympäristö- ja ilmastonäkökohdat osaksi yleissivistävää koulutusta, korkeakoulutusta, ammatillista koulutusta ja tutkimusta. Eurooppa tarvitsee erittäin päteviä ammattilaisia tukemaan vihreää siirtymää, jotta se nousisi maailman johtavaksi alueeksi kestävän teknologian alalla. |
| --- | --- |

7.

Euroopan osaamisohjelmassa (12) ilmaistaan tuki työmarkkinoiden vihreiden ydintaitojen kehittämiselle, jotta voidaan luoda ympäristötietoisten ammattilaisten ja vihreän talouden toimijoiden sukupolvi sekä nivoa ympäristö- ja ilmastonäkökohdat osaksi yleissivistävää koulutusta, korkeakoulutusta, ammatillista koulutusta ja tutkimusta. Eurooppa tarvitsee erittäin päteviä ammattilaisia tukemaan vihreää siirtymää, jotta se nousisi maailman johtavaksi alueeksi kestävän teknologian alalla.

| 8. | Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta annetussa neuvoston suosituksessa (13) ja Osnabrückin julistuksessa tunnustetaan ammatillisen koulutuksen ratkaiseva merkitys digitaalisen ja vihreän siirtymän kannalta. |
| --- | --- |

8.

Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta annetussa neuvoston suosituksessa (13) ja Osnabrückin julistuksessa tunnustetaan ammatillisen koulutuksen ratkaiseva merkitys digitaalisen ja vihreän siirtymän kannalta.

| 9. | Eurooppalaisessa ilmastosopimuksessa kehotetaan yksilöitä, yhteisöjä ja organisaatioita osallistumaan ilmastotoimiin ja rakentamaan vihreää Eurooppaa tarjoamalla mahdollisuuksia oppia ilmastonmuutoksesta, kehittää ja toteuttaa ratkaisuja ja olla yhteydessä muihin, jotta ratkaisujen vaikutus voidaan moninkertaistaa. Ilmastoasioita edistävän koulutuksen koalition tarkoituksena on luoda yhteisö, jota johtavat oppilaat ja opiskelijat sekä opettajat yhdessä koulujensa ja verkostojensa sekä muiden koulutusalan toimijoiden kanssa, tuottaa mahdollisimman monia merkityksellisiä oppimiskokemuksia ja vähentää hajanaisuutta koulutusalan eri osa-alueiden ja ihmisten välillä. |
| --- | --- |

9.

Eurooppalaisessa ilmastosopimuksessa kehotetaan yksilöitä, yhteisöjä ja organisaatioita osallistumaan ilmastotoimiin ja rakentamaan vihreää Eurooppaa tarjoamalla mahdollisuuksia oppia ilmastonmuutoksesta, kehittää ja toteuttaa ratkaisuja ja olla yhteydessä muihin, jotta ratkaisujen vaikutus voidaan moninkertaistaa. Ilmastoasioita edistävän koulutuksen koalition tarkoituksena on luoda yhteisö, jota johtavat oppilaat ja opiskelijat sekä opettajat yhdessä koulujensa ja verkostojensa sekä muiden koulutusalan toimijoiden kanssa, tuottaa mahdollisimman monia merkityksellisiä oppimiskokemuksia ja vähentää hajanaisuutta koulutusalan eri osa-alueiden ja ihmisten välillä.

| 10. | Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa (14) esitetään visio laadukkaasta, osallistavasta ja esteettömästä eurooppalaisesta digitaalisesta koulutuksesta, korostetaan digitaaliteknologian merkitystä vihreän siirtymän tehokkaana mahdollistajana ja edistetään samalla siirtymistä kohti kestävää käyttäytymistä digitaalisten tuotteiden kehittämisessä ja käytössä. |
| --- | --- |

10.

Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa (14) esitetään visio laadukkaasta, osallistavasta ja esteettömästä eurooppalaisesta digitaalisesta koulutuksesta, korostetaan digitaaliteknologian merkitystä vihreän siirtymän tehokkaana mahdollistajana ja edistetään samalla siirtymistä kohti kestävää käyttäytymistä digitaalisten tuotteiden kehittämisessä ja käytössä.

| 11. | Uusi eurooppalainen Bauhaus tuo Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan kulttuurisen ja luovan ulottuvuuden sekä pyrkii osoittamaan, miten kestävä innovointi tuo mukanaan konkreettisia ja myönteisiä muutoksia arkeen, myös koulurakennuksiin ja muihin oppimisympäristöihin. |
| --- | --- |

11.

Uusi eurooppalainen Bauhaus tuo Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan kulttuurisen ja luovan ulottuvuuden sekä pyrkii osoittamaan, miten kestävä innovointi tuo mukanaan konkreettisia ja myönteisiä muutoksia arkeen, myös koulurakennuksiin ja muihin oppimisympäristöihin.

| 12. | Unesco on kestävää kehitystä edistävän koulutuksen ohjelmallaan pyrkinyt tekemään koulutuksesta keskeisemmän ja näkyvämmän osan kansainvälisiä toimia, joilla vastataan ilmastokriisiin, ja saavuttamaan kaikki kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevan tavoitteen 4.7. Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Pariisin sopimuksen nojalla osapuolet sitoutuvat korostamaan ilmastonmuutokseen liittyviä kysymyksiä kestävän kehityksen yhteydessä kaikissa ulottuvuuksissa, erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvää koulutusta, yleistä tietoisuutta, yleisön osallistumista ja tiedon julkista saatavuutta, sekä tekemään asiaan liittyvää yhteistyötä. |
| --- | --- |

12.

Unesco on kestävää kehitystä edistävän koulutuksen ohjelmallaan pyrkinyt tekemään koulutuksesta keskeisemmän ja näkyvämmän osan kansainvälisiä toimia, joilla vastataan ilmastokriisiin, ja saavuttamaan kaikki kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevan tavoitteen 4.7. Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Pariisin sopimuksen nojalla osapuolet sitoutuvat korostamaan ilmastonmuutokseen liittyviä kysymyksiä kestävän kehityksen yhteydessä kaikissa ulottuvuuksissa, erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvää koulutusta, yleistä tietoisuutta, yleisön osallistumista ja tiedon julkista saatavuutta, sekä tekemään asiaan liittyvää yhteistyötä.

| 13. | Nuoret ovat entistä tietoisempia kestävän kehityksen kysymyksistä, erityisesti ympäristö- ja ilmastokysymyksistä, ja he haluavat edistää niitä. Toukokuussa 2022 julkaistun Eurobarometri-kyselyn tulokset osoittavat, että EU:n nuoret pitävät ympäristön suojelua ja ilmastonmuutoksen torjuntaa yhtenä keskeisistä painopisteistä, joihin Euroopan nuorison teemavuonna (2022) olisi keskityttävä. Jo vuoden 2018 OECD:n tiedoista (15) ilmenee, että 15-vuotiaat ovat hyvin tietoisia ilmastonmuutoksesta ja ympäristökriisistä sekä tarpeesta puuttua niihin. Samat OECD:n tiedot osoittavat kuitenkin, että huomattavasti harvempi opiskelija tuntee tarvetta toimia todellisen muutoksen aikaansaamiseksi. Ilmasto- ja ympäristökriisin laajuus voi johtaa siihen, että oppijat tuntevat olonsa lannistuneiksi ja voimattomiksi, mitä virheelliset tiedot ja disinformaatio saattavat pahentaa. |
| --- | --- |

13.

Nuoret ovat entistä tietoisempia kestävän kehityksen kysymyksistä, erityisesti ympäristö- ja ilmastokysymyksistä, ja he haluavat edistää niitä. Toukokuussa 2022 julkaistun Eurobarometri-kyselyn tulokset osoittavat, että EU:n nuoret pitävät ympäristön suojelua ja ilmastonmuutoksen torjuntaa yhtenä keskeisistä painopisteistä, joihin Euroopan nuorison teemavuonna (2022) olisi keskityttävä. Jo vuoden 2018 OECD:n tiedoista (15) ilmenee, että 15-vuotiaat ovat hyvin tietoisia ilmastonmuutoksesta ja ympäristökriisistä sekä tarpeesta puuttua niihin. Samat OECD:n tiedot osoittavat kuitenkin, että huomattavasti harvempi opiskelija tuntee tarvetta toimia todellisen muutoksen aikaansaamiseksi. Ilmasto- ja ympäristökriisin laajuus voi johtaa siihen, että oppijat tuntevat olonsa lannistuneiksi ja voimattomiksi, mitä virheelliset tiedot ja disinformaatio saattavat pahentaa.

| 14. | On erittäin tärkeää, että koulutusjärjestelmät ja -laitokset reagoivat nuorten voimistuvaan ääneen ilmastokriisistä ja luonnon monimuotoisuutta koskevasta kriisistä sekä ottavat nuoret mukaan suunnittelemaan ratkaisuja, jotka liittyvät vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaan oppimiseen, ja toteuttamaan toimia kestävää tulevaisuutta varten. Euroopan nuorison teemavuodella 2022 on tärkeä rooli nuorten osallistumisen edistämisessä. |
| --- | --- |

14.

On erittäin tärkeää, että koulutusjärjestelmät ja -laitokset reagoivat nuorten voimistuvaan ääneen ilmastokriisistä ja luonnon monimuotoisuutta koskevasta kriisistä sekä ottavat nuoret mukaan suunnittelemaan ratkaisuja, jotka liittyvät vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaan oppimiseen, ja toteuttamaan toimia kestävää tulevaisuutta varten. Euroopan nuorison teemavuodella 2022 on tärkeä rooli nuorten osallistumisen edistämisessä.

| 15. | Covid-19-pandemia on tuonut korostetusti esiin läheisen yhteytemme luontoon ja asettanut koulutusjärjestelmät uudenlaiseen keskiöön. On opittu uusista koulutusmahdollisuuksista, kuten monimuoto-oppimisen strategioista eri ympäristöissä (myös verkossa), oppijoiden sitoutumisesta ja itsenäisyydestä sekä virallisen koulutuksen ja laajemman yhteisön välisistä yhteyksistä. Pandemia on myös lisännyt pitkäaikaista huolta lasten, nuorten ja aikuisten fyysisestä, henkisestä ja emotionaalisesta hyvinvoinnista. |
| --- | --- |

15.

Covid-19-pandemia on tuonut korostetusti esiin läheisen yhteytemme luontoon ja asettanut koulutusjärjestelmät uudenlaiseen keskiöön. On opittu uusista koulutusmahdollisuuksista, kuten monimuoto-oppimisen strategioista eri ympäristöissä (myös verkossa), oppijoiden sitoutumisesta ja itsenäisyydestä sekä virallisen koulutuksen ja laajemman yhteisön välisistä yhteyksistä. Pandemia on myös lisännyt pitkäaikaista huolta lasten, nuorten ja aikuisten fyysisestä, henkisestä ja emotionaalisesta hyvinvoinnista.

| 16. | Yksittäiset varhaiskasvatuslaitokset, koulut, korkeakoulut, tutkimusorganisaatiot, ammatillisen koulutuksen tarjoajat ja paikallisyhteisöt toimivat yhä aktiivisemmin ilmastokriisiin ja luonnon monimuotoisuutta koskevaan kriisiin liittyvissä kysymyksissä. Kestävyyttä ei kuitenkaan vielä ole sisällytetty järjestelmällisesti osaksi koulutusta EU:ssa. |
| --- | --- |

16.

Yksittäiset varhaiskasvatuslaitokset, koulut, korkeakoulut, tutkimusorganisaatiot, ammatillisen koulutuksen tarjoajat ja paikallisyhteisöt toimivat yhä aktiivisemmin ilmastokriisiin ja luonnon monimuotoisuutta koskevaan kriisiin liittyvissä kysymyksissä. Kestävyyttä ei kuitenkaan vielä ole sisällytetty järjestelmällisesti osaksi koulutusta EU:ssa.

| 17. | Monissa maissa toimintapolitiikkoihin, strategioihin ja opetussuunnitelmiin on sisällytetty kestävyyttä koskeva oppiminen ja vastaavia muita toimivia konsepteja, kuten kestävää kehitystä edistävä koulutus ja maailmankansalaisuuteen kasvattaminen. Opetusalan ammattilaiset tarvitsevat kuitenkin lisää kohdennettua tukea, asiantuntemusta ja koulutusmahdollisuuksia, jotta he voivat sisällyttää vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen periaatteet opetus- ja koulutuskäytäntöihinsä. He kokevat usein, ettei heillä ole riittävästi valmiuksia käsitellä ekoahdistusta ja ekopessimismiä eikä auttaa oppijoita käsittelemään ilmasto- ja ympäristökysymyksiä myönteisesti. |
| --- | --- |

17.

Monissa maissa toimintapolitiikkoihin, strategioihin ja opetussuunnitelmiin on sisällytetty kestävyyttä koskeva oppiminen ja vastaavia muita toimivia konsepteja, kuten kestävää kehitystä edistävä koulutus ja maailmankansalaisuuteen kasvattaminen. Opetusalan ammattilaiset tarvitsevat kuitenkin lisää kohdennettua tukea, asiantuntemusta ja koulutusmahdollisuuksia, jotta he voivat sisällyttää vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen periaatteet opetus- ja koulutuskäytäntöihinsä. He kokevat usein, ettei heillä ole riittävästi valmiuksia käsitellä ekoahdistusta ja ekopessimismiä eikä auttaa oppijoita käsittelemään ilmasto- ja ympäristökysymyksiä myönteisesti.

| 18. | Koko laitosta koskevia, kaikki toiminta-alueet kattavia lähestymistapoja kestävyyteen ei aina ole riittävästi. Tällaisiin lähestymistapoihin voivat sisältyä opetus ja oppiminen, hallinto, tutkimus ja innovointi sekä infrastruktuuri, tilat ja toiminnot, ja niiden pitäisi sitouttaa oppijoita, henkilöstöä, vanhempia sekä paikallisia ja laajempia yhteisöjä. |
| --- | --- |

18.

Koko laitosta koskevia, kaikki toiminta-alueet kattavia lähestymistapoja kestävyyteen ei aina ole riittävästi. Tällaisiin lähestymistapoihin voivat sisältyä opetus ja oppiminen, hallinto, tutkimus ja innovointi sekä infrastruktuuri, tilat ja toiminnot, ja niiden pitäisi sitouttaa oppijoita, henkilöstöä, vanhempia sekä paikallisia ja laajempia yhteisöjä.

| 19. | On tutkittava edelleen mahdollisuuksia täydentää ja vahvistaa muita koulutusalan ohjelmia. Vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevalla opetuksella ja oppimisella voidaan tukea kattavasti toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, jotka koskevat terveyttä, hyvinvointia ja osallisuutta, aktiivista kansalaisuutta ja maailmankansalaisuutta, yhteisvastuuta, opiskelijakeskeistä oppimista, tutkimusta ja innovointia sekä digitaalista muutosta, myös tekoälyä (16). |
| --- | --- |

19.

On tutkittava edelleen mahdollisuuksia täydentää ja vahvistaa muita koulutusalan ohjelmia. Vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevalla opetuksella ja oppimisella voidaan tukea kattavasti toimintapolitiikkoja ja ohjelmia, jotka koskevat terveyttä, hyvinvointia ja osallisuutta, aktiivista kansalaisuutta ja maailmankansalaisuutta, yhteisvastuuta, opiskelijakeskeistä oppimista, tutkimusta ja innovointia sekä digitaalista muutosta, myös tekoälyä (16).

| 20. | Nivomalla koulutusulottuvuus järjestelmällisesti osaksi muita vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen liittyviä toimintapolitiikkoja koko eliniän kattavasta näkökulmasta voidaan tukea näiden toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa. Näin voidaan myös yhdistää yhteiskunnan ja talouden eri sektorit ja sisällyttää kestävyys tehokkaasti osaksi koulutusta. |
| --- | --- |

20.

Nivomalla koulutusulottuvuus järjestelmällisesti osaksi muita vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen liittyviä toimintapolitiikkoja koko eliniän kattavasta näkökulmasta voidaan tukea näiden toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa. Näin voidaan myös yhdistää yhteiskunnan ja talouden eri sektorit ja sisällyttää kestävyys tehokkaasti osaksi koulutusta.

| 21. | Tässä suosituksessa otetaan kaikilta osin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Siinä tunnustetaan, että oppilaitosten itsemääräämisoikeuden taso vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Joissakin jäsenvaltioissa oppilaitoksilla, opettajankoulutuslaitoksilla sekä opettajilla ja kouluttajilla on laaja itsemääräämisoikeus. Suositus pannaan täytäntöön kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

21.

Tässä suosituksessa otetaan kaikilta osin huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Siinä tunnustetaan, että oppilaitosten itsemääräämisoikeuden taso vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen. Joissakin jäsenvaltioissa oppilaitoksilla, opettajankoulutuslaitoksilla sekä opettajilla ja kouluttajilla on laaja itsemääräämisoikeus. Suositus pannaan täytäntöön kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

SUOSITTELEE, ETTÄ JÄSENVALTIOT noudattaen täysimääräisesti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita ja tunnustaen, että oppilaitosten itsemääräämisoikeus vaihtelee kansallisten olosuhteiden mukaan,

| 1. | lisäävät ja lujittavat toimia, joilla tuetaan koulutusjärjestelmiä niiden toteuttaessa toimia vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen edistämiseksi, jotta kaikenikäiset ja -taustaiset oppijat voivat saada laadukasta, tasapuolista ja osallistavaa koulutusta kestävyydestä, ilmastonmuutoksesta, ympäristönsuojelusta ja luonnon monimuotoisuudesta ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristöä koskevat ja sosioekonomiset näkökohdat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | asettavat vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen yhdeksi koulutuspolitiikan ja -ohjelmien prioriteettialoista, jotta alaa voidaan tukea siten, että se voi edistää kestävää tulevaisuutta, joka on sisällytetty osaksi koulutuksen kokonaisvaltaista ymmärtämistä. panevat täytäntöön ja kehittävät edelleen kattavia ja yhteistyöhön perustuvia lähestymistapoja vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaan opetukseen ja oppimiseen ottaen mukaan kaikki asiaankuuluvat koulutusjärjestelmän osapuolet ja sidosryhmiä muilta merkityksellisiltä aloilta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | tarjoavat erilaisia oppimismahdollisuuksia virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen ympäristöissä, jotta kaikenikäiset yksilöt voivat valmistautua vihreään siirtymään, osallistua siihen aktiivisesti ja toimia ympäristön kannalta asianmukaisen, kestävän ja ilmastoneutraalin kiertotalouden sekä oikeudenmukaisten, osallistavien ja rauhanomaisten yhteiskuntien hyväksi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | harkitsevat seuraavia toimenpiteitä järjestelmän tasolla:






  a) | mukautetaan tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa koulutusstrategiat ja -suunnitelmat vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen mukaisiksi, myös ne, jotka liittyvät opetussuunnitelmiin ja arviointeihin sekä opetusalan ammattilaisten peruskoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen. tuetaan kansallisten ja muiden strategioiden ja toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa, mukaan lukien niihin liittyvät käsitteet, kuten kestävää kehitystä edistävä koulutus, jatkotoimi- ja seurantamekanismien avulla. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

mukautetaan tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa koulutusstrategiat ja -suunnitelmat vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen mukaisiksi, myös ne, jotka liittyvät opetussuunnitelmiin ja arviointeihin sekä opetusalan ammattilaisten peruskoulutukseen ja jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseen. tuetaan kansallisten ja muiden strategioiden ja toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa, mukaan lukien niihin liittyvät käsitteet, kuten kestävää kehitystä edistävä koulutus, jatkotoimi- ja seurantamekanismien avulla.

| b) | tarvittaessa investoidaan vihreisiin ja kestäviin laitteisiin, resursseihin ja infrastruktuuriin (rakennuksiin, perustuksiin ja teknologiaan) oppimista, sosiaalista kanssakäymistä ja virkistystä varten terveellisten, turvallisten, osallistavien, luovien ja kestävien oppimisympäristöjen varmistamiseksi ja tarjotaan asiaa koskevaa koulutusta. |
| --- | --- |

b)

tarvittaessa investoidaan vihreisiin ja kestäviin laitteisiin, resursseihin ja infrastruktuuriin (rakennuksiin, perustuksiin ja teknologiaan) oppimista, sosiaalista kanssakäymistä ja virkistystä varten terveellisten, turvallisten, osallistavien, luovien ja kestävien oppimisympäristöjen varmistamiseksi ja tarjotaan asiaa koskevaa koulutusta.

| c) | lisätään tietoisuutta vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen hyödyistä ja mahdollisuuksista ja tuetaan virallisen ja epävirallisen koulutuksen oppilaitoksia, mukaan lukien varhaiskasvatus, jotta ilmastonmuutosta, ympäristönsuojelua, luonnon monimuotoisuutta ja kestävyyttä koskevat kysymykset tulisivat merkityksellisiksi oppijoiden arkielämän kannalta, ja edistetään kestävyyteen tähtäävää kulttuuria. |
| --- | --- |

c)

lisätään tietoisuutta vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen hyödyistä ja mahdollisuuksista ja tuetaan virallisen ja epävirallisen koulutuksen oppilaitoksia, mukaan lukien varhaiskasvatus, jotta ilmastonmuutosta, ympäristönsuojelua, luonnon monimuotoisuutta ja kestävyyttä koskevat kysymykset tulisivat merkityksellisiksi oppijoiden arkielämän kannalta, ja edistetään kestävyyteen tähtäävää kulttuuria.

| d) | kehitetään kaikenikäisten oppijoiden tietoja, taitoja ja asenteita, jotta voidaan elää kestävämmän elämäntavan mukaisesti, edistää kestäviä kulutus- ja tuotantomalleja, omaksua terveellisempiä ja ympäristötietoisempia elintapoja ja edistää yksilöinä ja yhteisesti yhteiskuntiemme muutosta. |
| --- | --- |

d)

kehitetään kaikenikäisten oppijoiden tietoja, taitoja ja asenteita, jotta voidaan elää kestävämmän elämäntavan mukaisesti, edistää kestäviä kulutus- ja tuotantomalleja, omaksua terveellisempiä ja ympäristötietoisempia elintapoja ja edistää yksilöinä ja yhteisesti yhteiskuntiemme muutosta.

| e) | tuetaan ja parannetaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa opetusta ja oppimista tarjoamalla infrastruktuuri, digitaalisia välineitä ja resursseja sekä tukemalla opetusalan ammattilaisten digitaalisia taitoja. |
| --- | --- |

e)

tuetaan ja parannetaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa opetusta ja oppimista tarjoamalla infrastruktuuri, digitaalisia välineitä ja resursseja sekä tukemalla opetusalan ammattilaisten digitaalisia taitoja.

| f) | otetaan kaikki oppijat mielekkäällä ja koordinoidulla tavalla mukaan ehdottamaan ja laatimaan lähestymistapoja siihen, mitä, miten ja missä he oppivat vihreästä siirtymästä ja kestävästä kehityksestä niiden edistämiseksi. kannustetaan sukupuolten tasapuolista osallistumista kaikentaustaisten oppijoiden keskuudessa, mukaan lukien ne, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. voimaannutetaan kaikkia oppijoita osallistumaan päätöksentekoon oppilaitoksensa tasolla sekä paikallisissa ja laajemmissa yhteisöissään. |
| --- | --- |

f)

otetaan kaikki oppijat mielekkäällä ja koordinoidulla tavalla mukaan ehdottamaan ja laatimaan lähestymistapoja siihen, mitä, miten ja missä he oppivat vihreästä siirtymästä ja kestävästä kehityksestä niiden edistämiseksi. kannustetaan sukupuolten tasapuolista osallistumista kaikentaustaisten oppijoiden keskuudessa, mukaan lukien ne, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. voimaannutetaan kaikkia oppijoita osallistumaan päätöksentekoon oppilaitoksensa tasolla sekä paikallisissa ja laajemmissa yhteisöissään.

| g) | kehitetään ja tuetaan tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa opetussuunnitelmaohjelmia ja -kehyksiä, jotka antavat oppijoille aikaa ja tilaa kehittää kestävyysosaamista (17) varhaisesta iästä alkaen. Sukupolvien välinen oppiminen ja paikalliset esimerkit, ongelmat ja vastaukset voivat tehdä opetussuunnitelmista merkityksellisempiä oppijoille, kun niissä osoitetaan, että ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuus ja kestävyys ovat paikallisia ja niiden hyväksi voi toimia. |
| --- | --- |

g)

kehitetään ja tuetaan tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa opetussuunnitelmaohjelmia ja -kehyksiä, jotka antavat oppijoille aikaa ja tilaa kehittää kestävyysosaamista (17) varhaisesta iästä alkaen. Sukupolvien välinen oppiminen ja paikalliset esimerkit, ongelmat ja vastaukset voivat tehdä opetussuunnitelmista merkityksellisempiä oppijoille, kun niissä osoitetaan, että ilmastonmuutos, luonnon monimuotoisuus ja kestävyys ovat paikallisia ja niiden hyväksi voi toimia.

| h) | tuetaan yhteistyötä ja verkostoitumista kestävyyden, ympäristönsuojelun ja luonnon monimuotoisuuden alalla ottamalla toimintaan mukaan muun muassa paikallisviranomaisia, nuorisotyötä tekeviä tahoja, nuorisojärjestöjä, ympäristökoulutuskeskuksia, globaalikasvatuskeskuksia, metsistä ja puistoista vastaavia tahoja, maatiloja, museoita, kirjastoja, kansalaisjärjestöjä, tutkimuslaitoksia, kuluttajajärjestöjä ja yrityksiä. Näin vahvistetaan virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

h)

tuetaan yhteistyötä ja verkostoitumista kestävyyden, ympäristönsuojelun ja luonnon monimuotoisuuden alalla ottamalla toimintaan mukaan muun muassa paikallisviranomaisia, nuorisotyötä tekeviä tahoja, nuorisojärjestöjä, ympäristökoulutuskeskuksia, globaalikasvatuskeskuksia, metsistä ja puistoista vastaavia tahoja, maatiloja, museoita, kirjastoja, kansalaisjärjestöjä, tutkimuslaitoksia, kuluttajajärjestöjä ja yrityksiä. Näin vahvistetaan virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen välisiä yhteyksiä.

| i) | tuetaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan opetuksen ja oppimisen hyvien käytäntöjen ja pedagogisen tutkimuksen laajentamista kaikilla koulutustasoilla ja kaikissa koulutustyypeissä. |
| --- | --- |

i)

tuetaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan opetuksen ja oppimisen hyvien käytäntöjen ja pedagogisen tutkimuksen laajentamista kaikilla koulutustasoilla ja kaikissa koulutustyypeissä.

| 5. | tukevat oppijoita edelleen harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:






  a) | annetaan oppijoille esikouluiästä lähtien mahdollisuus ymmärtää, käsitellä ja arvostaa luontoa ja sen monimuotoisuutta, herätellä omaa uteliaisuutta ja ihmettelyä luontoa kohtaan ja oppia toimimaan kestävyyden hyväksi yksilöinä ja yhdessä. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

annetaan oppijoille esikouluiästä lähtien mahdollisuus ymmärtää, käsitellä ja arvostaa luontoa ja sen monimuotoisuutta, herätellä omaa uteliaisuutta ja ihmettelyä luontoa kohtaan ja oppia toimimaan kestävyyden hyväksi yksilöinä ja yhdessä.

| b) | lujitetaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa laadukasta elinikäistä oppimista, mukaan lukien harjoittelu, oppisopimuskoulutus, vapaaehtoistyö, opetussuunnitelman ulkopuolinen toiminta, nuorisotyötoiminta ja muut virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen muodot sekä niiden väliset yhteydet, myös taloudellisen tuen avulla kansallisten rahoitustukijärjestelmien mukaisesti. edistetään tähän liittyvää kansalaistoimintaa ja vastaavia ohjelmia ja tunnustetaan ne. |
| --- | --- |

b)

lujitetaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa laadukasta elinikäistä oppimista, mukaan lukien harjoittelu, oppisopimuskoulutus, vapaaehtoistyö, opetussuunnitelman ulkopuolinen toiminta, nuorisotyötoiminta ja muut virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen muodot sekä niiden väliset yhteydet, myös taloudellisen tuen avulla kansallisten rahoitustukijärjestelmien mukaisesti. edistetään tähän liittyvää kansalaistoimintaa ja vastaavia ohjelmia ja tunnustetaan ne.

| c) | helpotetaan oppimismenetelmiä ja -lähestymistapoja, jotka ovat yhteistoiminnallisia, kokemusperäisiä, käytännönläheisiä ja merkityksellisiä paikallisten kontekstien ja perinteiden kannalta, sekä tuetaan tieteidenvälistä ja oppiainerajat ylittävää toimintaa. Tämä tarkoittaa sitä, että oppijoille annetaan käytännön mahdollisuuksia tarkkailla luontoa ja pitää siitä huolta sekä vähentää, korjata, käyttää uudelleen ja kierrättää materiaaleja, mikä auttaa heitä ymmärtämään kestävän elämäntavan ja kiertotalouden merkityksen. |
| --- | --- |

c)

helpotetaan oppimismenetelmiä ja -lähestymistapoja, jotka ovat yhteistoiminnallisia, kokemusperäisiä, käytännönläheisiä ja merkityksellisiä paikallisten kontekstien ja perinteiden kannalta, sekä tuetaan tieteidenvälistä ja oppiainerajat ylittävää toimintaa. Tämä tarkoittaa sitä, että oppijoille annetaan käytännön mahdollisuuksia tarkkailla luontoa ja pitää siitä huolta sekä vähentää, korjata, käyttää uudelleen ja kierrättää materiaaleja, mikä auttaa heitä ymmärtämään kestävän elämäntavan ja kiertotalouden merkityksen.

| d) | tarjotaan tosiasioihin perustuvaa ja helposti saatavilla olevaa tietoa ilmastoa, ympäristöä ja luonnon monimuotoisuutta koskevasta kriisistä ja sen syistä, kuten Århusin yleissopimuksen (18) puitteissa on sovittu. |
| --- | --- |

d)

tarjotaan tosiasioihin perustuvaa ja helposti saatavilla olevaa tietoa ilmastoa, ympäristöä ja luonnon monimuotoisuutta koskevasta kriisistä ja sen syistä, kuten Århusin yleissopimuksen (18) puitteissa on sovittu.

| e) | kehitetään ongelmanratkaisu- ja yhteistyötaitoja, edistetään kriittistä ajattelua, medialukutaitoa ja systeemiajattelua sekä tuetaan erityisiä toimia, myös vapaaehtoistyötä, jotta voidaan torjua ja vähentää pelkoa ja voimattomuutta, joita oppijat saattavat kokea maapalloa koskevissa kriiseissä. |
| --- | --- |

e)

kehitetään ongelmanratkaisu- ja yhteistyötaitoja, edistetään kriittistä ajattelua, medialukutaitoa ja systeemiajattelua sekä tuetaan erityisiä toimia, myös vapaaehtoistyötä, jotta voidaan torjua ja vähentää pelkoa ja voimattomuutta, joita oppijat saattavat kokea maapalloa koskevissa kriiseissä.

| 6. | tukevat opetusalan ammattilaisia edelleen vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen helpottamisessa harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:






  a) | tunnustetaan, että kaikki opetusalan ammattilaiset oppiaineesta tai koulutusalasta riippumatta ovat kestävyyttä opettavia ammattilaisia, joiden on tuettava oppijoitaan vihreään siirtymään valmistautumisessa. annetaan heille valmiudet lisätä oppijoidensa tietoisuutta kestävän kehityksen tavoitteista. otetaan opetusalan ammattilaiset mukaan opetussuunnitelmien ja ohjelmien kehittämiseen sekä muihin koulutusuudistuksiin, jotka liittyvät vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen, ja asianmukaisen ammatillisen kehittymisen suunnitteluun, sekä kuullaan ja tuetaan heitä näiden asioiden suhteen. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

tunnustetaan, että kaikki opetusalan ammattilaiset oppiaineesta tai koulutusalasta riippumatta ovat kestävyyttä opettavia ammattilaisia, joiden on tuettava oppijoitaan vihreään siirtymään valmistautumisessa. annetaan heille valmiudet lisätä oppijoidensa tietoisuutta kestävän kehityksen tavoitteista. otetaan opetusalan ammattilaiset mukaan opetussuunnitelmien ja ohjelmien kehittämiseen sekä muihin koulutusuudistuksiin, jotka liittyvät vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen, ja asianmukaisen ammatillisen kehittymisen suunnitteluun, sekä kuullaan ja tuetaan heitä näiden asioiden suhteen.

| b) | tuetaan vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen nivomista osaksi opettajien ja kouluttajien peruskoulutusohjelmia, jatkuvan ammatillisen kehittymisen ohjelmia ja opettajien ammatillisia standardeja ja kehyksiä, jotta voidaan tukea opetusalan ammattilaisten osaamisen kehittämistä kestävyyden osalta. |
| --- | --- |

b)

tuetaan vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen nivomista osaksi opettajien ja kouluttajien peruskoulutusohjelmia, jatkuvan ammatillisen kehittymisen ohjelmia ja opettajien ammatillisia standardeja ja kehyksiä, jotta voidaan tukea opetusalan ammattilaisten osaamisen kehittämistä kestävyyden osalta.

| c) | tuetaan mentorointijärjestelmiä ja ammatillisen kehittymisen ohjelmia laitostasolla. Tuetaan opetusalan ammattilaisia digitaalisten välineiden ja teknologioiden käytössä käytännön työssä, jotta voidaan parantaa vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen tähtäävää opetusta ja oppimista. |
| --- | --- |

c)

tuetaan mentorointijärjestelmiä ja ammatillisen kehittymisen ohjelmia laitostasolla. Tuetaan opetusalan ammattilaisia digitaalisten välineiden ja teknologioiden käytössä käytännön työssä, jotta voidaan parantaa vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen tähtäävää opetusta ja oppimista.

| d) | kehitetään edelleen ja tutkitaan opetusalan ammattilaisten mahdollisuuksia ja kannustimia osallistua kestävyyttä koskeviin ammatillisen kehittymisen ohjelmiin, esimerkiksi ottamalla ne huomioon uralla etenemisen ja urakehityksen yhteydessä sekä luomalla opetusalan ammattilaisille kestävyyskoordinaattorin kaltaisia uusia rooleja. |
| --- | --- |

d)

kehitetään edelleen ja tutkitaan opetusalan ammattilaisten mahdollisuuksia ja kannustimia osallistua kestävyyttä koskeviin ammatillisen kehittymisen ohjelmiin, esimerkiksi ottamalla ne huomioon uralla etenemisen ja urakehityksen yhteydessä sekä luomalla opetusalan ammattilaisille kestävyyskoordinaattorin kaltaisia uusia rooleja.

| e) | autetaan opetusalan ammattilaisia, muun muassa tarjoamalla riittävästi aikaa ja tilaa, käyttämään opetusmenetelmiä, jotka parantavat vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen tähtäävää opetusta ja oppimista monialaisesti, ja kehittämään oppimisen sosioemotionaalisia näkökohtia, jotta kaikista oppijoista voi tulla muutoksen aikaansaajia ja jotta he voivat oppia ajattelemaan ja toimimaan kestävämmän maailman hyväksi niin yksilöllisesti ja yhdessä kuin myös paikallisesti ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

e)

autetaan opetusalan ammattilaisia, muun muassa tarjoamalla riittävästi aikaa ja tilaa, käyttämään opetusmenetelmiä, jotka parantavat vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen tähtäävää opetusta ja oppimista monialaisesti, ja kehittämään oppimisen sosioemotionaalisia näkökohtia, jotta kaikista oppijoista voi tulla muutoksen aikaansaajia ja jotta he voivat oppia ajattelemaan ja toimimaan kestävämmän maailman hyväksi niin yksilöllisesti ja yhdessä kuin myös paikallisesti ja maailmanlaajuisesti.

| f) | tarvittaessa kannustetaan muutosvoimaiseen ja monialaiseen opetukseen ja oppimiseen ja mahdollistetaan ne käyttäen perinteisiä ja innovatiivisia oppimistapoja, kuten käytännön oppimista, STEAM-lähestymistapaa (19), hackathon-tapahtumia, yhteisöpalveluoppimista ja pelillistämistä. |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa kannustetaan muutosvoimaiseen ja monialaiseen opetukseen ja oppimiseen ja mahdollistetaan ne käyttäen perinteisiä ja innovatiivisia oppimistapoja, kuten käytännön oppimista, STEAM-lähestymistapaa (19), hackathon-tapahtumia, yhteisöpalveluoppimista ja pelillistämistä.

| g) | kehitetään ja asetetaan saataville resursseja opetusalan ammattilaisten tukemiseksi, myös arvioinnin osalta. Autetaan opetusalan ammattilaisia käyttämään perinteisiä ja uusia välineitä ja materiaaleja vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevassa opetuksessa ja koulutuksessa erilaisissa sisä- ja ulkotiloissa sekä digitaalisissa ja ei-digitaalisissa ympäristöissä. tarjotaan pääsy asiantuntijakeskuksiin, myös ympäristökoulutuskeskuksiin. |
| --- | --- |

g)

kehitetään ja asetetaan saataville resursseja opetusalan ammattilaisten tukemiseksi, myös arvioinnin osalta. Autetaan opetusalan ammattilaisia käyttämään perinteisiä ja uusia välineitä ja materiaaleja vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevassa opetuksessa ja koulutuksessa erilaisissa sisä- ja ulkotiloissa sekä digitaalisissa ja ei-digitaalisissa ympäristöissä. tarjotaan pääsy asiantuntijakeskuksiin, myös ympäristökoulutuskeskuksiin.

| h) | kannustetaan tutkimus- ja innovaatioyhteisöä toimimaan yhdessä virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen tarjoajien kanssa opetusalan ammattilaisten tukemiseksi vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen alalla. Edistetään osallistumista kokeiluhankkeisiin ja kokeilevaan tutkimukseen, jotka liittyvät ilmastokriisiin, ympäristökriisiin ja kestävyyteen. |
| --- | --- |

h)

kannustetaan tutkimus- ja innovaatioyhteisöä toimimaan yhdessä virallisen ja epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen tarjoajien kanssa opetusalan ammattilaisten tukemiseksi vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen alalla. Edistetään osallistumista kokeiluhankkeisiin ja kokeilevaan tutkimukseen, jotka liittyvät ilmastokriisiin, ympäristökriisiin ja kestävyyteen.

| 7. | tukevat edelleen virallisen ja epävirallisen koulutuksen oppilaitoksia, jotta nämä voivat tarvittaessa nivoa vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen tehokkaasti osaksi kaikkea toimintaansa, harkitsemalla seuraavia toimenpiteitä:






  a) | kannustetaan ja helpotetaan tehokkaita, koko laitosta koskevia lähestymistapoja kestävyyteen, mihin kuuluvat opetus ja oppiminen, visio, suunnittelu ja hallinto, aktiivinen oppijoiden ja henkilöstön osallistuminen, perheiden ottaminen mukaan toimintaan, rakennusten ja resurssien hallinta, kumppanuudet paikallisten ja laajempien yhteisöjen kanssa sekä tutkimus ja innovointi. tuetaan opetusalan johtajia organisaatiomuutoksen hallinnassa tarjoamalla täydennyskoulutusta ja ohjausta näitä tehtäviä varten. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

kannustetaan ja helpotetaan tehokkaita, koko laitosta koskevia lähestymistapoja kestävyyteen, mihin kuuluvat opetus ja oppiminen, visio, suunnittelu ja hallinto, aktiivinen oppijoiden ja henkilöstön osallistuminen, perheiden ottaminen mukaan toimintaan, rakennusten ja resurssien hallinta, kumppanuudet paikallisten ja laajempien yhteisöjen kanssa sekä tutkimus ja innovointi. tuetaan opetusalan johtajia organisaatiomuutoksen hallinnassa tarjoamalla täydennyskoulutusta ja ohjausta näitä tehtäviä varten.

| b) | tuetaan oppilaitoksia, jotta ne voivat suunnitella, seurata ja arvioida kestävyysstrategioitaan tai sisällyttää kestävyyden nykyisiin prosesseihinsa ja toimenpiteisiinsä (esimerkiksi koulujen kehittämissuunnitelmiin, korkeakoulujen tehtävänkuvauksiin ja strategioihin). tunnustetaan, että tämä on pitkän aikavälin prosessi, joka edellyttää pieniä, mitattavissa olevia toimia, joita seurataan ja arvioidaan jatkuvasti, myös laitosten itsearvioinnin avulla. |
| --- | --- |

b)

tuetaan oppilaitoksia, jotta ne voivat suunnitella, seurata ja arvioida kestävyysstrategioitaan tai sisällyttää kestävyyden nykyisiin prosesseihinsa ja toimenpiteisiinsä (esimerkiksi koulujen kehittämissuunnitelmiin, korkeakoulujen tehtävänkuvauksiin ja strategioihin). tunnustetaan, että tämä on pitkän aikavälin prosessi, joka edellyttää pieniä, mitattavissa olevia toimia, joita seurataan ja arvioidaan jatkuvasti, myös laitosten itsearvioinnin avulla.

| c) | kannustetaan laitosten itsemääräämisoikeuden mukaisesti varhaiskasvatuskeskuksia, kouluja, korkeakouluja, ammatillisen koulutuksen tarjoajia, aikuiskoulutuslaitoksia ja muita koulutuksen tarjoajia osallistumaan ympäristömerkkialoitteisiin, jotka voivat tuoda ympäristöön liittyviä, sosiaalisia, koulutuksellisia ja taloudellisia hyötyjä, ja tuetaan niitä tältä osin. Tarjotaan tukirakenteita tällaisille järjestelmille, esimerkiksi virastoja tai elimiä, jotka tukevat koko laitosta koskevia lähestymistapoja, mentorointia ja verkostoitumista, malleja ja ohjausta sekä taloudellista tukea. |
| --- | --- |

c)

kannustetaan laitosten itsemääräämisoikeuden mukaisesti varhaiskasvatuskeskuksia, kouluja, korkeakouluja, ammatillisen koulutuksen tarjoajia, aikuiskoulutuslaitoksia ja muita koulutuksen tarjoajia osallistumaan ympäristömerkkialoitteisiin, jotka voivat tuoda ympäristöön liittyviä, sosiaalisia, koulutuksellisia ja taloudellisia hyötyjä, ja tuetaan niitä tältä osin. Tarjotaan tukirakenteita tällaisille järjestelmille, esimerkiksi virastoja tai elimiä, jotka tukevat koko laitosta koskevia lähestymistapoja, mentorointia ja verkostoitumista, malleja ja ohjausta sekä taloudellista tukea.

| d) | keskitetään osa koulutusorganisaatioiden sisäisistä ja/tai ulkoisista arviointi- ja laadunvarmistusmekanismeista kestävyyteen. Tunnustetaan korkeakoulujen tehokas sitoutuminen asianmukaisilla keinoilla, esimerkiksi rahoitusmekanismeilla. |
| --- | --- |

d)

keskitetään osa koulutusorganisaatioiden sisäisistä ja/tai ulkoisista arviointi- ja laadunvarmistusmekanismeista kestävyyteen. Tunnustetaan korkeakoulujen tehokas sitoutuminen asianmukaisilla keinoilla, esimerkiksi rahoitusmekanismeilla.

| e) | nivotaan vihreä siirtymä ja kestävä kehitys tiiviimmin osaksi ammatillisen ja korkeakoulutuksen ohjelmia, opintosuunnitelmia ja moduuleja (oppilaitosten itsemääräämisoikeuden ja akateemisen vapauden mukaisesti) eri aloilla, kuten kauppatieteiden, yhteiskuntatieteiden, kasvatustieteiden, humanististen tieteiden, taiteiden, arkkitehtuurin ja insinööritieteiden sekä maankäytön suunnittelun ja hallinnan alalla. Hyödynnetään valtiosta riippumattomien ympäristö- ja koulutusjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien elinten kehittämiä resursseja ja materiaaleja. |
| --- | --- |

e)

nivotaan vihreä siirtymä ja kestävä kehitys tiiviimmin osaksi ammatillisen ja korkeakoulutuksen ohjelmia, opintosuunnitelmia ja moduuleja (oppilaitosten itsemääräämisoikeuden ja akateemisen vapauden mukaisesti) eri aloilla, kuten kauppatieteiden, yhteiskuntatieteiden, kasvatustieteiden, humanististen tieteiden, taiteiden, arkkitehtuurin ja insinööritieteiden sekä maankäytön suunnittelun ja hallinnan alalla. Hyödynnetään valtiosta riippumattomien ympäristö- ja koulutusjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien elinten kehittämiä resursseja ja materiaaleja.

| f) | tuetaan korkeakouluja, ammatillisia oppilaitoksia ja aikuiskoulutuslaitoksia sellaisten pienten, räätälöityjen vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevien kurssien kehittämisessä, jotka voivat johtaa muun muassa pieniin osaamiskokonaisuuksiin, ammatillisen osaamisen syventämiseksi, laajentamiseksi ja päivittämiseksi. |
| --- | --- |

f)

tuetaan korkeakouluja, ammatillisia oppilaitoksia ja aikuiskoulutuslaitoksia sellaisten pienten, räätälöityjen vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevien kurssien kehittämisessä, jotka voivat johtaa muun muassa pieniin osaamiskokonaisuuksiin, ammatillisen osaamisen syventämiseksi, laajentamiseksi ja päivittämiseksi.

| g) | edistetään kumppanuuksia kaikilla aloilla ja kaikkien toimijoiden kanssa, muun muassa liike-elämän, taiteiden, kulttuuriperinnön, urheilun ja nuorisotoiminnan alalla sekä maatilojen, tutkimuslaitosten, kansalaisjärjestöjen, opetusresursseja tuottavien yritysten (jotka tarjoavat esimerkiksi teknologiaa, julkaisutoimintaa ja muita opetussuunnitelmiin liittyviä välineitä) ja koulutustutkimuksen kanssa. Tuetaan opetussuunnitelman ulkopuolisten ohjelmien, kesäohjelmien ja muiden ohjelmien kehittämistä samalla, kun tuetaan harjoittelua esimerkiksi laboratorioissa, yrityksissä, tutkimuslaitoksissa ja kansalaisjärjestöissä. |
| --- | --- |

g)

edistetään kumppanuuksia kaikilla aloilla ja kaikkien toimijoiden kanssa, muun muassa liike-elämän, taiteiden, kulttuuriperinnön, urheilun ja nuorisotoiminnan alalla sekä maatilojen, tutkimuslaitosten, kansalaisjärjestöjen, opetusresursseja tuottavien yritysten (jotka tarjoavat esimerkiksi teknologiaa, julkaisutoimintaa ja muita opetussuunnitelmiin liittyviä välineitä) ja koulutustutkimuksen kanssa. Tuetaan opetussuunnitelman ulkopuolisten ohjelmien, kesäohjelmien ja muiden ohjelmien kehittämistä samalla, kun tuetaan harjoittelua esimerkiksi laboratorioissa, yrityksissä, tutkimuslaitoksissa ja kansalaisjärjestöissä.

| h) | tuetaan ohjelmia, joilla edistetään kestävyyteen liittyvää innovointia ja yrittäjyyttä. Tuetaan korkeakouluja ja ammatillisia oppilaitoksia sellaisten kestävyyskeskittymien perustamisessa tai vahvistamisessa, jotka edistävät innovointia ja yrittäjyyttä vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä, kiertotaloutta ja luonnon monimuotoisuutta varten. |
| --- | --- |

h)

tuetaan ohjelmia, joilla edistetään kestävyyteen liittyvää innovointia ja yrittäjyyttä. Tuetaan korkeakouluja ja ammatillisia oppilaitoksia sellaisten kestävyyskeskittymien perustamisessa tai vahvistamisessa, jotka edistävät innovointia ja yrittäjyyttä vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä, kiertotaloutta ja luonnon monimuotoisuutta varten.

| 8. | ottavat tarvittaessa käyttöön kansallisia ja EU:n varoja infrastruktuuriin, koulutukseen, välineisiin ja resursseihin tehtäviin investointeihin, joilla lisätään virallisen ja epävirallisen koulutuksen kestävyyttä ja valmiutta vihreään siirtymään; kyseeseen tulevat erityisesti Erasmus+, elpymis- ja palautumistukiväline, Euroopan solidaarisuusjoukot, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan globalisaatiorahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, teknisen tuen väline, Digitaalinen Eurooppa -ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma ja InvestEU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | investoivat poliittisten haasteiden ja näiden aloitteiden vaikutusten seurantaan, tutkimukseen ja arviointiin, jotta voidaan hyödyntää opittuja kokemuksia ja tarjota tietoa poliittista päätöksentekoa varten. Tähän voi sisältyä olemassa olevien indikaattoreiden ja tavoitteiden täytäntöönpano, myös kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

9.

KEHOTTAA KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN JA KANSALLISET OLOSUHTEET ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN

| 1. | helpottamaan jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välistä yhteistyötä ja vertaisoppimista vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen alalla seuraavasti:






  a) | sovelletaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (20), jossa vihreää siirtymää koskeva koulutus on keskeinen painopistealue. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sovelletaan eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (20), jossa vihreää siirtymää koskeva koulutus on keskeinen painopistealue.

| b) | levitetään ja kannustetaan käyttämään mahdollisuuksia tarjota vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa virallista ja epävirallista koulutusta sekä edistää ja tukea sitä EU:n rahoitusohjelmissa, kuten Erasmus+, Euroopan solidaarisuusjoukot, Life-ohjelma, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan globalisaatiorahasto, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, mukaan lukien Marie Skłodowska-Curie -toimet, kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan ohjelma ja teknisen tuen väline. |
| --- | --- |

b)

levitetään ja kannustetaan käyttämään mahdollisuuksia tarjota vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa virallista ja epävirallista koulutusta sekä edistää ja tukea sitä EU:n rahoitusohjelmissa, kuten Erasmus+, Euroopan solidaarisuusjoukot, Life-ohjelma, Euroopan sosiaalirahasto plus, Euroopan globalisaatiorahasto, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, mukaan lukien Marie Skłodowska-Curie -toimet, kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan ohjelma ja teknisen tuen väline.

| c) | jaetaan hyviä käytäntöjä Erasmus+ -ohjelman henkilöstövaihdoista, hankkeista ja verkostoista, muun muassa Erasmus+ -ohjelman Eurooppalaiset yliopistot -allianssien, eTwinning-verkkoyhteisön, Erasmus+ Teacher Academies -toiminnon sekä ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjen, Marie Skłodowska-Curie -toimien ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kautta. |
| --- | --- |

c)

jaetaan hyviä käytäntöjä Erasmus+ -ohjelman henkilöstövaihdoista, hankkeista ja verkostoista, muun muassa Erasmus+ -ohjelman Eurooppalaiset yliopistot -allianssien, eTwinning-verkkoyhteisön, Erasmus+ Teacher Academies -toiminnon sekä ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjen, Marie Skłodowska-Curie -toimien ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kautta.

| d) | tunnistetaan, dokumentoidaan ja jaetaan hyviä käytäntöjä, myös olemassa olevien verkkoalustojen (21) kautta, sekä tuetaan sellaisten kansallisten ja muiden organisaatioiden verkostoitumista, jotka toimivat koulutusalalla ja vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen alalla virallisen ja epävirallisen koulutuksen puitteissa. |
| --- | --- |

d)

tunnistetaan, dokumentoidaan ja jaetaan hyviä käytäntöjä, myös olemassa olevien verkkoalustojen (21) kautta, sekä tuetaan sellaisten kansallisten ja muiden organisaatioiden verkostoitumista, jotka toimivat koulutusalalla ja vihreän siirtymän ja kestävän kehityksen alalla virallisen ja epävirallisen koulutuksen puitteissa.

| e) | otetaan nuoret mukaan suosituksen täytäntöönpanoon erityisesti Euroopan nuorison teemavuoden 2022 ja EU:n nuorisodialogin kautta sen varmistamiseksi, että nuorten ja nuorisojärjestöjen mielipiteet, näkemykset ja tarpeet otetaan täysin huomioon. |
| --- | --- |

e)

otetaan nuoret mukaan suosituksen täytäntöönpanoon erityisesti Euroopan nuorison teemavuoden 2022 ja EU:n nuorisodialogin kautta sen varmistamiseksi, että nuorten ja nuorisojärjestöjen mielipiteet, näkemykset ja tarpeet otetaan täysin huomioon.

| f) | luodaan synergioita ilmastoasioita edistävän koulutuksen koalition ja uuden eurooppalaisen Bauhausin kanssa. |
| --- | --- |

f)

luodaan synergioita ilmastoasioita edistävän koulutuksen koalition ja uuden eurooppalaisen Bauhausin kanssa.

| 2. | kehittämään, jakamaan ja antamaan käyttöön vapaaehtoispohjalta resursseja, materiaaleja ja tutkimusta vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen tähtäävän oppimisen alalla yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, myös uuden eurooppalaisen kestävän kehityksen osaamiskehyksen eli GreenCompin osalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | tukemaan opetusalan ammattilaisia vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevassa opetuksessa






  a) | tarjoamalla resursseja ja tukimateriaalia käyttöön vapaaehtoispohjalta Euroopan kouluopetusalustalla, EPALEssa ja Euroopan nuorisoportaalissa, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tarjoamalla resursseja ja tukimateriaalia käyttöön vapaaehtoispohjalta Euroopan kouluopetusalustalla, EPALEssa ja Euroopan nuorisoportaalissa,

| b) | palkitsemalla vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan opetuksen ja oppimisen erinomaisia toimia EU:n palkitsemisjärjestelmien avulla, mukaan lukien eurooppalainen innovatiivisen opetuksen palkinto, eTwinning-palkinto ja eurooppalaiset ammatillisen osaamisen palkinnot. |
| --- | --- |

b)

palkitsemalla vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan opetuksen ja oppimisen erinomaisia toimia EU:n palkitsemisjärjestelmien avulla, mukaan lukien eurooppalainen innovatiivisen opetuksen palkinto, eTwinning-palkinto ja eurooppalaiset ammatillisen osaamisen palkinnot.

| 4. | seuraamaan vihreiden taitojen tai ympäristökestävyysasenteiden kehittymistä korkeakoulututkinnon ja ammatillisen koulutuksen tutkinnon suorittaneiden sekä uransa alkuvaiheessa olevien tutkijoiden keskuudessa ilman, että jäsenvaltioille luodaan uusia raportointivelvoitteita tai mahdollisia muita lisärasitteita, eurooppalaisen tutkinnon suorittaneiden seurannan kaltaisten jo olemassa olevien eurooppalaisten kyselytutkimusten avulla, esimerkiksi sisällyttämällä niihin kysymyksiä tällaisista asenteista. |
| --- | --- |

4.

| 5. | seuraamaan edistymistä vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen tähtäävässä koulutuksessa olemassa olevien eurooppalaista koulutusaluetta ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevien raporttien puitteissa ilman, että jäsenvaltioille luodaan uusia raportointivelvoitteita tai mahdollisia lisärasitteita. Tämä kattaa mahdollisten kestävyyttä koskevien indikaattoreiden tai EU:n tason tavoitteiden kehittämisen tukemisen eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) annetun neuvoston päätöslauselman mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | vahvistamaan yhteistyötä olemassa olevien kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Unescon ja muiden YK:n elinten, myös UNECEn, kanssa, jotta voidaan edistää poliittisten päättäjien, toimijoiden ja sidosryhmien kanssa eri jäsenvaltioissa ja niiden välillä vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevaa koulutusta koskevaa lähestymistapaa, johon kuuluvat tasa-arvoisuus, osallisuus ja oikeudenmukaisuus, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, kestävän kehityksen tavoitteiden sekä Unescon kestävää kehitystä edistävän koulutuksen etenemissuunnitelman 2030 mukaisesti. |
| --- | --- |

6.

| 7. | lujittamaan edelleen Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman vihreää ulottuvuutta pyrkimällä molemmissa tapauksissa kestävään liikkuvuuteen, verkkoyhteistyöhön ja vihreisiin käytäntöihin hankkeissa ja keskittymällä voimakkaasti vihreään siirtymään ja kestävään kehitykseen eri koulutus- ja nuorisoalan sidosryhmien välisessä yhteistyössä. |
| --- | --- |

7.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

O. DUSSOPT

---

(1)  COM(2019) 640 final.

1

(2)  COM(2020) 380 lopullinen.

2

(3)  Mukaan lukien uusi kehys UNECEn laatiman koulutusta ja kestävää kehitystä koskevan strategian täytäntöönpanolle vuosina 2021–2030.

3

(4)  Tässä suosituksessa ’opetusalan ammattilaisilla’ tarkoitetaan opettajia, kouluttajia, nuorisotyöntekijöitä, opettajankouluttajia ja kaikkia virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen alan ammattilaisia.

4

(5)  12210/20.

5

(6)  UNESCO, Education for sustainable development: a roadmap, 2020.

6

Education for sustainable development: a roadmap

(7)  COM(2020) 625 final.

7

(8)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

8

(9)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

9

(10)  COM(2020) 628 lopullinen.

10

(11)  Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, elinikäisen oppimisen avaintaidoista, EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

11

(12)  COM(2020) 274 final.

12

(13)  EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1.

13

(14)  COM(2020) 624 final.

14

(15)  OECD (2020), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? Vuoden 2018 PISA-tutkimus, osa VI.

15

(16)  Unescon alaisuudessa toimiva kansainvälinen tekoälyn tutkimuskeskus (IRCAI) on ensimmäinen maailmanlaajuinen keskus, joka käsittelee tekoälyä, koulutusta ja kestävää kehitystä.

16

(17)  Eurooppalaisessa kestävän kehityksen osaamiskehyksessä (GreenComp) kuvattu kestävyysosaamisen käsite kattaa tiedot, taidot ja asenteet, joita kaikenikäiset oppijat tarvitsevat elääkseen, työskennelläkseen ja toimiakseen kestävällä tavalla (mukaan lukien kriittinen ajattelu, systeemiajattelu ja yhteys luontoon). Vihreät taidot ovat ammatillisia taitoja, joita tarvitaan kaikilla aloilla ja kaikilla työmarkkinoiden tasoilla vihreän siirtymän toteuttamiseksi, mukaan lukien uusien vihreiden työpaikkojen luominen.

17

(18)  Yleissopimus tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa.

18

(19)  STEAM-lähestymistavassa (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taideala ja matematiikka) hyödynnetään luovaa potentiaalia, joka syntyy STEM-koulutuksen yhdistämisestä taidealaan, humanistisiin tieteisiin ja yhteiskuntatieteisiin.

19

(20)  Neuvoston päätöslauselma eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030), EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

20

(21)  Tähän voisivat kuulua ilmastoasioita edistävän koulutuksen koalitio, tuleva Euroopan kouluopetusalusta, Oppisoppi ja Science is Wonderful! -alusta, Euroopan nuorisoportaali, aikuiskoulutuksen eurooppalainen foorumi (EPALE), Scientix, eurooppalainen oppisopimusyhteenliittymä ja osaamissopimus.

21

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/10

---

NEUVOSTON SUOSITUS

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022

eurooppalaisesta lähestymistavasta pieniin osaamiskokonaisuuksiin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi

(2022/C 243/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 292, 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| 1. | Euroopassa yhä useampien ihmisten on päivitettävä ja kehitettävä tietojaan, taitojaan ja osaamistaan täyttääkseen virallisen koulutuksensa ja nopeasti muuttuvan yhteiskunnan ja työmarkkinoiden tarpeiden välisen kuilun. Covid-19-pandemiasta toipuminen sekä digitaalinen muutos ja vihreä siirtymä ovat nopeuttaneet elin-, oppimis- ja työskentelytapojen muutosvauhtia. Ne ovat myös korostaneet, että ihmisten on oltava paremmin varautuneita nykyisten ja tulevien haasteiden käsittelyyn. Pandemia on vaikuttanut sekä nuorten että aikuisten uranäkymiin. Se on myös lisännyt työttömyyttä ja vahingoittanut satojen miljoonien ihmisten fyysistä, henkistä ja emotionaalista hyvinvointia Euroopassa. |
| --- | --- |

1.

Euroopassa yhä useampien ihmisten on päivitettävä ja kehitettävä tietojaan, taitojaan ja osaamistaan täyttääkseen virallisen koulutuksensa ja nopeasti muuttuvan yhteiskunnan ja työmarkkinoiden tarpeiden välisen kuilun. Covid-19-pandemiasta toipuminen sekä digitaalinen muutos ja vihreä siirtymä ovat nopeuttaneet elin-, oppimis- ja työskentelytapojen muutosvauhtia. Ne ovat myös korostaneet, että ihmisten on oltava paremmin varautuneita nykyisten ja tulevien haasteiden käsittelyyn. Pandemia on vaikuttanut sekä nuorten että aikuisten uranäkymiin. Se on myös lisännyt työttömyyttä ja vahingoittanut satojen miljoonien ihmisten fyysistä, henkistä ja emotionaalista hyvinvointia Euroopassa.

| 2. | Yksi eurooppalaisten yritysten ja työnantajien suurimmista haasteista on asiaankuuluvien taitojen riittämätön tarjonta EU:n työmarkkinoilla. Samanaikaisesti työntekijät kohtaavat ennennäkemättömiä muutoksia työn organisoinnissa. Lisäksi tehtäväprofiilit ja osaamisvaatimukset muuttuvat perustavanlaatuisesti digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän vuoksi. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 15 päivänä lokakuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/1868 (1) mukaisesti ”jäsenvaltiot ja unioni pyrkivät kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja erityisesti edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä tulevaisuuteen suuntautuvien ja talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä”. Jatkuva täydennys- ja uudelleenkoulutus on olennaisen tärkeää, jotta työntekijät voivat vastata nykyisen työnsä tarpeisiin tai siirtyä uusiin työpaikkoihin ja laajentuville aloille, kuten vihreille ja digitaalaloille, erityisesti väestön ikääntyessä. |
| --- | --- |

2.

Yksi eurooppalaisten yritysten ja työnantajien suurimmista haasteista on asiaankuuluvien taitojen riittämätön tarjonta EU:n työmarkkinoilla. Samanaikaisesti työntekijät kohtaavat ennennäkemättömiä muutoksia työn organisoinnissa. Lisäksi tehtäväprofiilit ja osaamisvaatimukset muuttuvat perustavanlaatuisesti digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän vuoksi. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista 15 päivänä lokakuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2021/1868 (1) mukaisesti ”jäsenvaltiot ja unioni pyrkivät kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja erityisesti edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä tulevaisuuteen suuntautuvien ja talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä”. Jatkuva täydennys- ja uudelleenkoulutus on olennaisen tärkeää, jotta työntekijät voivat vastata nykyisen työnsä tarpeisiin tai siirtyä uusiin työpaikkoihin ja laajentuville aloille, kuten vihreille ja digitaalaloille, erityisesti väestön ikääntyessä.

| 3. | Ihmisillä on oltava mahdollisuus laadukkaaseen opetukseen ja oppimiseen, joita tarjotaan eri tavoin ja eri ympäristöissä, jotta he voivat kehittää henkilökohtaisia, sosiaalisia, kulttuurisia ja ammatillisia tietojaan, taitojaan, ja osaamistaan. Koulutusjärjestelmien osalta on vaadittu joustavuuden lisäämistä ja sellaisten ratkaisujen löytämistä, joiden avulla oppijakeskeisempi, helposti saatavilla oleva ja osallistava oppiminen saataisiin entistä laajemman joukon saataville. Myös epävirallisen koulutuksen tarjoajat vastaavat tähän tarpeeseen tarjoamalla uusia ja innovatiivisia mahdollisuuksia täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. |
| --- | --- |

3.

Ihmisillä on oltava mahdollisuus laadukkaaseen opetukseen ja oppimiseen, joita tarjotaan eri tavoin ja eri ympäristöissä, jotta he voivat kehittää henkilökohtaisia, sosiaalisia, kulttuurisia ja ammatillisia tietojaan, taitojaan, ja osaamistaan. Koulutusjärjestelmien osalta on vaadittu joustavuuden lisäämistä ja sellaisten ratkaisujen löytämistä, joiden avulla oppijakeskeisempi, helposti saatavilla oleva ja osallistava oppiminen saataisiin entistä laajemman joukon saataville. Myös epävirallisen koulutuksen tarjoajat vastaavat tähän tarpeeseen tarjoamalla uusia ja innovatiivisia mahdollisuuksia täydennys- ja uudelleenkoulutukseen.

| 4. | Toimiva elinikäisen oppimisen kulttuuri on avainasemassa sen varmistamisessa, että kaikilla on tiedot, taidot ja osaaminen, jota he tarvitsevat menestyäkseen yhteiskunnassa, työmarkkinoilla ja henkilökohtaisessa elämässä. On olennaisen tärkeää, että ihmiset voivat saada laadukasta ja tarkoituksenmukaista koulutusta sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta koko elämänsä ajan. Elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien olisi oltava osa oppilaitosten pitkän aikavälin strategiaa, jotta voidaan parantaa niiden kykyä vastata työnantajien ja oppijoiden nopeasti muuttuviin tarpeisiin. Tämä mahdollistaisi moninaisemman oppijajoukon (mukaan lukien näiden oppilaitosten tutkinnon suorittaneet ja muut aikuisopiskelijat) täydennys- ja uudelleenkoulutuksen. Korkeakoulujen, ammatillisten oppilaitosten, aikuiskoulutuksen tarjoajien ja pienten osaamiskokonaisuuksien muiden tarjoajien, myös työnantajien, on suositeltavaa tehdä yhteistyötä ja sisällyttää tuoreimpia tutkimustuloksia oppimahdollisuuksien suunnitteluun ja päivittämiseen. |
| --- | --- |

4.

Toimiva elinikäisen oppimisen kulttuuri on avainasemassa sen varmistamisessa, että kaikilla on tiedot, taidot ja osaaminen, jota he tarvitsevat menestyäkseen yhteiskunnassa, työmarkkinoilla ja henkilökohtaisessa elämässä. On olennaisen tärkeää, että ihmiset voivat saada laadukasta ja tarkoituksenmukaista koulutusta sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta koko elämänsä ajan. Elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien olisi oltava osa oppilaitosten pitkän aikavälin strategiaa, jotta voidaan parantaa niiden kykyä vastata työnantajien ja oppijoiden nopeasti muuttuviin tarpeisiin. Tämä mahdollistaisi moninaisemman oppijajoukon (mukaan lukien näiden oppilaitosten tutkinnon suorittaneet ja muut aikuisopiskelijat) täydennys- ja uudelleenkoulutuksen. Korkeakoulujen, ammatillisten oppilaitosten, aikuiskoulutuksen tarjoajien ja pienten osaamiskokonaisuuksien muiden tarjoajien, myös työnantajien, on suositeltavaa tehdä yhteistyötä ja sisällyttää tuoreimpia tutkimustuloksia oppimahdollisuuksien suunnitteluun ja päivittämiseen.

| 5. | Pienet osaamiskokonaisuudet voisivat auttaa varmentamaan pienten räätälöityjen oppimiskokemusten tulokset. Ne mahdollistavat tietojen, taitojen ja osaamisen kohdennetun ja joustavan hankkimisen, jotta voidaan vastata yhteiskunnan ja työmarkkinoiden uusiin ja kehittyviin tarpeisiin, sekä antavat yksilöille mahdollisuuden täydentää sellaisia taitoja, joita he tarvitsevat menestyäkseen nopeasti muuttuvassa ympäristössä, korvaamatta kuitenkaan perinteisiä tutkintoja. Ne voivat tarvittaessa täydentää olemassa olevia tutkintoja ja antaa lisäarvoa, heikentämättä kuitenkaan täysimittaisten ohjelmien keskeistä merkitystä muodollisessa ja ammatillisessa koulutuksessa. Pieniä osaamiskokonaisuuksia voisivat suunnitella ja antaa erilaiset tarjoajat eri oppimisympäristöissä (viralliset, epäviralliset ja arkioppimisen ympäristöt). |
| --- | --- |

5.

Pienet osaamiskokonaisuudet voisivat auttaa varmentamaan pienten räätälöityjen oppimiskokemusten tulokset. Ne mahdollistavat tietojen, taitojen ja osaamisen kohdennetun ja joustavan hankkimisen, jotta voidaan vastata yhteiskunnan ja työmarkkinoiden uusiin ja kehittyviin tarpeisiin, sekä antavat yksilöille mahdollisuuden täydentää sellaisia taitoja, joita he tarvitsevat menestyäkseen nopeasti muuttuvassa ympäristössä, korvaamatta kuitenkaan perinteisiä tutkintoja. Ne voivat tarvittaessa täydentää olemassa olevia tutkintoja ja antaa lisäarvoa, heikentämättä kuitenkaan täysimittaisten ohjelmien keskeistä merkitystä muodollisessa ja ammatillisessa koulutuksessa. Pieniä osaamiskokonaisuuksia voisivat suunnitella ja antaa erilaiset tarjoajat eri oppimisympäristöissä (viralliset, epäviralliset ja arkioppimisen ympäristöt).

| 6. | Vaikka pieniä osaamiskokonaisuuksia käytetään yhä enemmän, Euroopassa ei ole yhteistä määritelmää tai standardeja. Tämä rajoittaa pienten osaamiskokonaisuuksien ymmärtämistä ja käyttöönottoa ja heikentää siten pienten osaamiskokonaisuuksien mahdollisuuksia helpottaa joustavia oppimis- ja urapolkuja. Tällä suosituksella pyritään tukemaan pieniin osaamiskokonaisuuksiin kohdistuvan luottamuksen rakentamista kaikkialla Euroopassa kaikkien osapuolten, niin tarjoajien kuin edunsaajien, keskuudessa. |
| --- | --- |

6.

Vaikka pieniä osaamiskokonaisuuksia käytetään yhä enemmän, Euroopassa ei ole yhteistä määritelmää tai standardeja. Tämä rajoittaa pienten osaamiskokonaisuuksien ymmärtämistä ja käyttöönottoa ja heikentää siten pienten osaamiskokonaisuuksien mahdollisuuksia helpottaa joustavia oppimis- ja urapolkuja. Tällä suosituksella pyritään tukemaan pieniin osaamiskokonaisuuksiin kohdistuvan luottamuksen rakentamista kaikkialla Euroopassa kaikkien osapuolten, niin tarjoajien kuin edunsaajien, keskuudessa.

| 7. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (2) ensimmäisen periaatteen mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä kaikkialla Euroopan unionissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin neljännessä periaatteessa todetaan, että jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua omien työllisyysnäkymiensä parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi. Tähän oikeuteen kuuluu oikeus saada tukea kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa viitataan pieniin osaamiskokonaisuuksiin innovatiivisena välineenä, jolla ”voidaan mahdollistaa joustavat oppimispolut ja tukea työntekijöitä työssään tai ammatillisissa siirtymissä”. Pienillä osaamiskokonaisuuksilla voi olla merkitystä pyrittäessä saavuttamaan EU:n yleistavoitteet, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, muun muassa tavoite, jonka mukaan 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen vuosittain ja työllisyysaste on vähintään 78 prosenttia. EU:n johtajat, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta suhtautuivat molempiin tavoitteisiin myönteisesti Porton sosiaalialan huippukokouksessa, samoin Eurooppa-neuvosto kokouksessaan 24.–25. kesäkuuta 2021 (3). |
| --- | --- |

7.

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (2) ensimmäisen periaatteen mukaan jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä kaikkialla Euroopan unionissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin neljännessä periaatteessa todetaan, että jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua omien työllisyysnäkymiensä parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi. Tähän oikeuteen kuuluu oikeus saada tukea kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa viitataan pieniin osaamiskokonaisuuksiin innovatiivisena välineenä, jolla ”voidaan mahdollistaa joustavat oppimispolut ja tukea työntekijöitä työssään tai ammatillisissa siirtymissä”. Pienillä osaamiskokonaisuuksilla voi olla merkitystä pyrittäessä saavuttamaan EU:n yleistavoitteet, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä, muun muassa tavoite, jonka mukaan 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen vuosittain ja työllisyysaste on vähintään 78 prosenttia. EU:n johtajat, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta suhtautuivat molempiin tavoitteisiin myönteisesti Porton sosiaalialan huippukokouksessa, samoin Eurooppa-neuvosto kokouksessaan 24.–25. kesäkuuta 2021 (3).

| 8. | Samaan aikaan toimintasuunnitelman kanssa komissio antoi suosituksen tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-suositus) (4). Suosituksessa annetaan jäsenvaltioille konkreettisia toimintapoliittisia ohjeita sellaisten yhdenmukaisten toimenpidepakettien kehittämisestä, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä ja edistetään työllistävää elpymistä covid-19-pandemiasta. Toimintapoliittiset ohjeet kattavat täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet ja tukitoimenpiteet. |
| --- | --- |

8.

Samaan aikaan toimintasuunnitelman kanssa komissio antoi suosituksen tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-suositus) (4). Suosituksessa annetaan jäsenvaltioille konkreettisia toimintapoliittisia ohjeita sellaisten yhdenmukaisten toimenpidepakettien kehittämisestä, joilla helpotetaan ammatillisia siirtymiä ja edistetään työllistävää elpymistä covid-19-pandemiasta. Toimintapoliittiset ohjeet kattavat täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuudet ja tukitoimenpiteet.

| 9. | Euroopan osaamisohjelman (5) 12 lippulaivatoimen joukossa ilmoitettiin uudesta aloitteesta, joka koskee eurooppalaista lähestymistapaa pieniin osaamiskokonaisuuksiin. Tällä uudella aloitteella pyritään tukemaan pienten osaamiskokonaisuuksien laatua, avoimuutta ja käyttöönottoa koko EU:ssa. Osaamisohjelmassa ilmoitettiin myös yksilöllisiä oppimistilejä koskevasta aloitteesta, joka voisi auttaa korjaamaan työikäisten aikuisten koulutukseen pääsyssä nyt olevat puutteet ja auttaa ihmisiä hallitsemaan työmarkkinasiirtymiä onnistuneesti. Pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää osana ihmisille tarjottavaa koulutusta näiden yksilöllisten oppimistilien käytön tukemiseksi. |
| --- | --- |

9.

Euroopan osaamisohjelman (5) 12 lippulaivatoimen joukossa ilmoitettiin uudesta aloitteesta, joka koskee eurooppalaista lähestymistapaa pieniin osaamiskokonaisuuksiin. Tällä uudella aloitteella pyritään tukemaan pienten osaamiskokonaisuuksien laatua, avoimuutta ja käyttöönottoa koko EU:ssa. Osaamisohjelmassa ilmoitettiin myös yksilöllisiä oppimistilejä koskevasta aloitteesta, joka voisi auttaa korjaamaan työikäisten aikuisten koulutukseen pääsyssä nyt olevat puutteet ja auttaa ihmisiä hallitsemaan työmarkkinasiirtymiä onnistuneesti. Pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää osana ihmisille tarjottavaa koulutusta näiden yksilöllisten oppimistilien käytön tukemiseksi.

| 10. | Komission tiedonannossa (6) eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä ilmoitettiin, että komissio pyrkii kehittämään pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan eurooppalaisen lähestymistavan, jotta voidaan laajentaa oppimismahdollisuuksia ja vahvistaa korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten roolia elinikäisessä oppimisessa. |
| --- | --- |

10.

Komission tiedonannossa (6) eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä ilmoitettiin, että komissio pyrkii kehittämään pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan eurooppalaisen lähestymistavan, jotta voidaan laajentaa oppimismahdollisuuksia ja vahvistaa korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten roolia elinikäisessä oppimisessa.

| 11. | Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta annetussa neuvoston suosituksessa (7) kehotetaan komissiota selvittämään pienten osaamiskokonaisuuksien toimintaperiaatetta ja käyttömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

11.

Kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta annetussa neuvoston suosituksessa (7) kehotetaan komissiota selvittämään pienten osaamiskokonaisuuksien toimintaperiaatetta ja käyttömahdollisuuksia.

| 12. | Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (8) annetussa neuvoston päätöslauselmassa esitetään pienten osaamiskokonaisuuksien käsitteen ja käyttömahdollisuuksien tutkimista yhtenä konkreettisista kysymyksistä ja toimista, jotka kuuluvat strategisten puitteiden prioriteettialaan 2 (elinikäinen oppiminen ja liikkuvuus). |
| --- | --- |

12.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä (2021–2030) (8) annetussa neuvoston päätöslauselmassa esitetään pienten osaamiskokonaisuuksien käsitteen ja käyttömahdollisuuksien tutkimista yhtenä konkreettisista kysymyksistä ja toimista, jotka kuuluvat strategisten puitteiden prioriteettialaan 2 (elinikäinen oppiminen ja liikkuvuus).

| 13. | Neuvoston päätelmissä Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen (9) korostetaan että ”vaikka pienet osaamiskokonaisuudet eivät poikkea täysimääräisten tutkinto-ohjelmien perusperiaatteesta eivätkä alenna niiden arvoa, ne voisivat auttaa laajentamaan oppimismahdollisuuksia, jotta voidaan ottaa huomioon epätyypilliset oppijat ja uusien taitojen kysyntä työmarkkinoilla, tehdä oppimiskokemuksista joustavampia ja modulaarisempia, tukea pääsyä korkea-asteen koulutukseen, ja ottaa oppijat mukaan heidän aiemmista tutkinnoistaan tai taustastaan riippumatta edistämällä uudelleenkoulutus- ja täydennyskoulutusmahdollisuuksia samalla kun varmistetaan laadukas koulutuksen taso”. |
| --- | --- |

13.

Neuvoston päätelmissä Eurooppalaiset yliopistot -aloitteesta – korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen, innovoinnin ja yhteiskunnan yhdistäminen: eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen uuden ulottuvuuden pohjustaminen (9) korostetaan että ”vaikka pienet osaamiskokonaisuudet eivät poikkea täysimääräisten tutkinto-ohjelmien perusperiaatteesta eivätkä alenna niiden arvoa, ne voisivat auttaa laajentamaan oppimismahdollisuuksia, jotta voidaan ottaa huomioon epätyypilliset oppijat ja uusien taitojen kysyntä työmarkkinoilla, tehdä oppimiskokemuksista joustavampia ja modulaarisempia, tukea pääsyä korkea-asteen koulutukseen, ja ottaa oppijat mukaan heidän aiemmista tutkinnoistaan tai taustastaan riippumatta edistämällä uudelleenkoulutus- ja täydennyskoulutusmahdollisuuksia samalla kun varmistetaan laadukas koulutuksen taso”.

| 14. | Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen opetusministerit sitoutuivat hallitustenvälisen Bolognan prosessin Rooman julkilausumassa (10) auttamaan korkeakoulujaan i) monipuolistamaan oppimistarjontaansa ja ii) innovoimaan koulutussisältöä ja toteutustapoja. Täysimääräisten tutkinto-ohjelmien lisäksi monet korkeakoulut tarjoavat tai aikovat tarjota pienempiä oppimisyksiköitä, samalla säilyttäen oikeuden suunnitella opinto-ohjelmia ja säännellä opintosuoritusten siirtoa koskevia kysymyksiä itsenäisesti. Näiden pienempien yksiköiden avulla oppijat voivat kehittää tai päivittää kulttuurisia, ammatillisia ja monialaisia taitojaan ja osaamistaan elämänsä eri vaiheissa. Bolognan prosessin mukaisessa yhteistyössä tutkitaan, miten ja missä määrin näitä pieniä ja joustavia oppimisyksiköitä – myös pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavia oppimisyksiköitä – voidaan määritellä, kehittää, toteuttaa ja tunnustaa yhteisten välineiden avulla. |
| --- | --- |

14.

Eurooppalaisen korkeakoulutusalueen opetusministerit sitoutuivat hallitustenvälisen Bolognan prosessin Rooman julkilausumassa (10) auttamaan korkeakoulujaan i) monipuolistamaan oppimistarjontaansa ja ii) innovoimaan koulutussisältöä ja toteutustapoja. Täysimääräisten tutkinto-ohjelmien lisäksi monet korkeakoulut tarjoavat tai aikovat tarjota pienempiä oppimisyksiköitä, samalla säilyttäen oikeuden suunnitella opinto-ohjelmia ja säännellä opintosuoritusten siirtoa koskevia kysymyksiä itsenäisesti. Näiden pienempien yksiköiden avulla oppijat voivat kehittää tai päivittää kulttuurisia, ammatillisia ja monialaisia taitojaan ja osaamistaan elämänsä eri vaiheissa. Bolognan prosessin mukaisessa yhteistyössä tutkitaan, miten ja missä määrin näitä pieniä ja joustavia oppimisyksiköitä – myös pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavia oppimisyksiköitä – voidaan määritellä, kehittää, toteuttaa ja tunnustaa yhteisten välineiden avulla.

| 15. | Koulutusjärjestelmissä olisi otettava huomioon kaikkien oppijoiden erilaiset yksilölliset tarpeet, kyvyt ja valmiudet. Niiden olisi myös tarjottava oppimismahdollisuuksia kaikille, myös epävirallisessa oppimisessa ja arkioppimisessa, kuten koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi annetuissa neuvoston päätelmissä (11) korostetaan. Hyvin suunniteltuja pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää osana kohdennettuja toimenpiteitä, joilla tuetaan laajemman oppijajoukon osallisuutta ja koulutukseen pääsyä. Tähän laajempaan oppijoiden kirjoon kuuluvat muita heikommassa asemassa olevat ja haavoittuvat ryhmät (kuten vammaiset, ikääntyneet, henkilöt, joilla on matala koulutus- ja osaamistaso, vähemmistöt, maahanmuuttajataustaiset, pakolaiset ja henkilöt, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia maantieteellisen sijaintinsa ja/tai sosioekonomisesti epäsuotuisan tilanteensa vuoksi). Pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää myös opiskelijoiden parempaan suuntaamiseen ja koulutuksen saatavuuden ja onnistuneisuuden edistämiseen sekä tukemaan siirtymistä koulusta työelämään. Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrän odotettu kasvu edellyttää strategioiden laatimista, jotta nämä ryhmät voidaan tehokkaasti integroida koulutus- ja työvoimajärjestelmiin. Pienten osaamiskokonaisuuksien myöntämisen suunnitteluun liittyvällä ohjauksella ja vastavuoroisella oppimisella kaikkialla EU:ssa voidaan edistää osallisuutta ja varmistaa, että kaikkien yhteiskuntaryhmien oppijat voivat hyödyntää etujaan. |
| --- | --- |

15.

Koulutusjärjestelmissä olisi otettava huomioon kaikkien oppijoiden erilaiset yksilölliset tarpeet, kyvyt ja valmiudet. Niiden olisi myös tarjottava oppimismahdollisuuksia kaikille, myös epävirallisessa oppimisessa ja arkioppimisessa, kuten koulutuksen tasapuolisuudesta ja osallistavuudesta kaikkien oppijoiden menestyksen edistämiseksi annetuissa neuvoston päätelmissä (11) korostetaan. Hyvin suunniteltuja pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää osana kohdennettuja toimenpiteitä, joilla tuetaan laajemman oppijajoukon osallisuutta ja koulutukseen pääsyä. Tähän laajempaan oppijoiden kirjoon kuuluvat muita heikommassa asemassa olevat ja haavoittuvat ryhmät (kuten vammaiset, ikääntyneet, henkilöt, joilla on matala koulutus- ja osaamistaso, vähemmistöt, maahanmuuttajataustaiset, pakolaiset ja henkilöt, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia maantieteellisen sijaintinsa ja/tai sosioekonomisesti epäsuotuisan tilanteensa vuoksi). Pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää myös opiskelijoiden parempaan suuntaamiseen ja koulutuksen saatavuuden ja onnistuneisuuden edistämiseen sekä tukemaan siirtymistä koulusta työelämään. Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrän odotettu kasvu edellyttää strategioiden laatimista, jotta nämä ryhmät voidaan tehokkaasti integroida koulutus- ja työvoimajärjestelmiin. Pienten osaamiskokonaisuuksien myöntämisen suunnitteluun liittyvällä ohjauksella ja vastavuoroisella oppimisella kaikkialla EU:ssa voidaan edistää osallisuutta ja varmistaa, että kaikkien yhteiskuntaryhmien oppijat voivat hyödyntää etujaan.

| 16. | Pienet osaamiskokonaisuudet voivat myös tukea työntekijöiden ammatillista kehitystä ja liikkuvuutta. Tämä koskee myös epätyypillisissä työmuodoissa, kuten alustataloudessa (12), työskenteleviä henkilöitä, joilla voi olla vaikeuksia saada koulutusta ammattiasemastaan riippuen (13). |
| --- | --- |

16.

Pienet osaamiskokonaisuudet voivat myös tukea työntekijöiden ammatillista kehitystä ja liikkuvuutta. Tämä koskee myös epätyypillisissä työmuodoissa, kuten alustataloudessa (12), työskenteleviä henkilöitä, joilla voi olla vaikeuksia saada koulutusta ammattiasemastaan riippuen (13).

| 17. | Pienillä osaamiskokonaisuuksilla voisi olla aktiivinen rooli digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseen tähtäävien EU:n poliittisten aloitteiden toteuttamisessa. Pienet osaamiskokonaisuudet voisivat i) tukea digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 (14) tavoitteita auttaa tarjoamaan joustavia ja esteettömiä digitaalisten taitojen oppimismahdollisuuksia ja ii) auttaa saavuttamaan komission vuoteen 2030 ulottuvan digitaalisen kompassin tavoitteet, jotka koskevat digitaaliset taidot omaavan väestön ja erittäin ammattitaitoisten digitaalialan ammattilaisten kehittämistä Euroopassa vuoteen 2030 mennessä. Pienillä osaamiskokonaisuuksilla voisi myös olla merkitystä toteutettaessa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (15), Euroopan kasvustrategiaa, jolla pyritään siirtämään taloutta ja yhteiskuntaa kestävämmälle uralle. |
| --- | --- |

17.

Pienillä osaamiskokonaisuuksilla voisi olla aktiivinen rooli digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämiseen tähtäävien EU:n poliittisten aloitteiden toteuttamisessa. Pienet osaamiskokonaisuudet voisivat i) tukea digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 (14) tavoitteita auttaa tarjoamaan joustavia ja esteettömiä digitaalisten taitojen oppimismahdollisuuksia ja ii) auttaa saavuttamaan komission vuoteen 2030 ulottuvan digitaalisen kompassin tavoitteet, jotka koskevat digitaaliset taidot omaavan väestön ja erittäin ammattitaitoisten digitaalialan ammattilaisten kehittämistä Euroopassa vuoteen 2030 mennessä. Pienillä osaamiskokonaisuuksilla voisi myös olla merkitystä toteutettaessa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa (15), Euroopan kasvustrategiaa, jolla pyritään siirtämään taloutta ja yhteiskuntaa kestävämmälle uralle.

| 18. | Eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta annetussa neuvoston suosituksessa (16) esitetään yhteinen viitekehys, jonka avulla ihmiset ja organisaatiot voivat verrata sekä eri tutkintojärjestelmiä että näistä järjestelmistä saatujen tutkintojen tasoa. Eurooppalaisena viitekehyksenä eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) on avoin kaiken tyyppisille ja tasoisille tutkinnoille, ja se on yhteinen standardi avoimuudelle, siirrettävyydelle ja vertailtavuudelle. EQF on avoin myös pienille osaamiskokonaisuuksille, jos ja silloin kun ne sisältyvät alun perin kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin. |
| --- | --- |

18.

Eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen kumoamisesta annetussa neuvoston suosituksessa (16) esitetään yhteinen viitekehys, jonka avulla ihmiset ja organisaatiot voivat verrata sekä eri tutkintojärjestelmiä että näistä järjestelmistä saatujen tutkintojen tasoa. Eurooppalaisena viitekehyksenä eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) on avoin kaiken tyyppisille ja tasoisille tutkinnoille, ja se on yhteinen standardi avoimuudelle, siirrettävyydelle ja vertailtavuudelle. EQF on avoin myös pienille osaamiskokonaisuuksille, jos ja silloin kun ne sisältyvät alun perin kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin.

| 19. | Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (17) kehotettiin jäsenvaltioita ottamaan vuoteen 2018 mennessä käyttöön kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen ja asianmukaiseksi katsomallaan tavalla järjestelyt epävirallisen ja arkioppimisen validoimiseksi. Nämä validointijärjestelyt merkitsevät sitä, että ihmiset voivat saada epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankkimansa tiedot, taidot ja osaamisen validoitua. Näiden validointijärjestelyjen avulla ihmiset voivat myös saada todistuksen kokonaisen tutkinnon tai tarvittaessa tutkinnon osan suorittamisesta. Suosituksen vuonna 2020 tehdyssä arvioinnissa (18) kehotettiin kehittämään validointien ja pienten osaamiskokonaisuuksien välisiä yhteyksiä. |
| --- | --- |

19.

Epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (17) kehotettiin jäsenvaltioita ottamaan vuoteen 2018 mennessä käyttöön kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen ja asianmukaiseksi katsomallaan tavalla järjestelyt epävirallisen ja arkioppimisen validoimiseksi. Nämä validointijärjestelyt merkitsevät sitä, että ihmiset voivat saada epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankkimansa tiedot, taidot ja osaamisen validoitua. Näiden validointijärjestelyjen avulla ihmiset voivat myös saada todistuksen kokonaisen tutkinnon tai tarvittaessa tutkinnon osan suorittamisesta. Suosituksen vuonna 2020 tehdyssä arvioinnissa (18) kehotettiin kehittämään validointien ja pienten osaamiskokonaisuuksien välisiä yhteyksiä.

| 20. | Yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2018/646 (19) vahvistetaan perusta verkkopohjaisten välineiden tarjoamiselle, jotta ihmiset voivat hallinnoida uraansa ja elinikäistä oppimistaan, ja sellaisten osaamistodistusten todennuspalvelut, jotka tekevät pienistä osaamiskokonaisuuksista siirrettäviä. |
| --- | --- |

20.

Yhteisistä puitteista parempien palvelujen tarjoamiseksi taitojen ja tutkintojen alalla (Europass) ja päätöksen N:o 2241/2004/EY kumoamisesta 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä (EU) 2018/646 (19) vahvistetaan perusta verkkopohjaisten välineiden tarjoamiselle, jotta ihmiset voivat hallinnoida uraansa ja elinikäistä oppimistaan, ja sellaisten osaamistodistusten todennuspalvelut, jotka tekevät pienistä osaamiskokonaisuuksista siirrettäviä.

| 21. | Pienten osaamiskokonaisuuksien merkityksellisyys, kehittäminen ja päivittäminen riippuvat seuraavista tekijöistä:






  i) | alueellisten ja kansallisten viranomaisten ja koulutusorganisaatioiden välinen yhteistyö ja |
| --- | --- | --- |

21.

Pienten osaamiskokonaisuuksien merkityksellisyys, kehittäminen ja päivittäminen riippuvat seuraavista tekijöistä:

i)

alueellisten ja kansallisten viranomaisten ja koulutusorganisaatioiden välinen yhteistyö ja

| ii) | alakohtainen ja alojen välinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (tässä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa olisi oltava mukana organisaatioita, jotka edustavat sekä yksityisen että julkisen sektorin työntekijöitä ja työnantajia, pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) sekä ammatti- ja johtohenkilöstöä). |
| --- | --- |

ii)

alakohtainen ja alojen välinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu (tässä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa olisi oltava mukana organisaatioita, jotka edustavat sekä yksityisen että julkisen sektorin työntekijöitä ja työnantajia, pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) sekä ammatti- ja johtohenkilöstöä).

| 22. | Tässä suosituksessa noudatetaan täysimääräisesti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, institutionaalisen riippumattomuuden ja akateemisen vapauden periaatteita sekä jäsenvaltioiden vastuuta koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

22.

Tässä suosituksessa noudatetaan täysimääräisesti toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, institutionaalisen riippumattomuuden ja akateemisen vapauden periaatteita sekä jäsenvaltioiden vastuuta koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa.

| 23. | Tällä suosituksella ei rajoiteta ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2013/55/EU, eikä siinä säädetyn automaattisen tunnustamisen järjestelmän soveltamista, |
| --- | --- |

23.

Tällä suosituksella ei rajoiteta ammattipätevyyden tunnustamista koskevan direktiivin 2005/36/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2013/55/EU, eikä siinä säädetyn automaattisen tunnustamisen järjestelmän soveltamista,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN SUOSITUKSEN, joka pannaan täytäntöön alueellisen, kansallisen ja unionin lainsäädännön ja prioriteettien, kansallisten olosuhteiden ja käytettävissä olevien resurssien mukaisesti, mukaan lukien sosioekonominen tilanne ja kansallisten koulutusjärjestelmien, elinikäisen oppimisen ja työllisyysjärjestelmien ominaispiirteet, ja tiiviissä yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa:

Tavoitteet

| 1. | Jäsenvaltioille suositellaan, että ne hyväksyvät pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan eurooppalaisen lähestymistavan, jonka tavoitteena on






  a) | antaa yksilöille mahdollisuus hankkia, saattaa ajan tasalle ja kehittää tietoja, taitoja ja osaamista, joita he tarvitsevat menestyäkseen kehittyvillä työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa, jotta he voivat hyötyä täysimääräisesti sosiaalisesti oikeudenmukaisesta elpymisestä ja oikeudenmukaisesta siirtymisestä vihreään ja digitaaliseen talouteen ja jotta he ovat paremmin valmistautuneita käsittelemään nykyisiä ja tulevia haasteita; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

antaa yksilöille mahdollisuus hankkia, saattaa ajan tasalle ja kehittää tietoja, taitoja ja osaamista, joita he tarvitsevat menestyäkseen kehittyvillä työmarkkinoilla ja yhteiskunnassa, jotta he voivat hyötyä täysimääräisesti sosiaalisesti oikeudenmukaisesta elpymisestä ja oikeudenmukaisesta siirtymisestä vihreään ja digitaaliseen talouteen ja jotta he ovat paremmin valmistautuneita käsittelemään nykyisiä ja tulevia haasteita;

| b) | tukea pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajien valmiutta lisätä oppimistarjonnan laatua, avoimuutta, saatavuutta ja joustavuutta, jotta ihmiset voivat luoda yksilöllisiä oppimis- ja urapolkuja; |
| --- | --- |

b)

tukea pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajien valmiutta lisätä oppimistarjonnan laatua, avoimuutta, saatavuutta ja joustavuutta, jotta ihmiset voivat luoda yksilöllisiä oppimis- ja urapolkuja;

| c) | tukea osallisuutta, saatavuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia ja edistää selviytymiskykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja vaurautta kaikkien kannalta väestörakenteen ja yhteiskunnan muutoksissa ja taloussyklien kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

c)

tukea osallisuutta, saatavuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia ja edistää selviytymiskykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja vaurautta kaikkien kannalta väestörakenteen ja yhteiskunnan muutoksissa ja taloussyklien kaikissa vaiheissa.

| 2. | Jäsenvaltioille suositellaan, että ne tarvittaessa käyttävät pieniä osaamiskokonaisuuksia välineenä, jolla vahvistetaan ja täydennetään olemassa olevia oppimismahdollisuuksia, lisätään osallistumista elinikäiseen oppimiseen ja autetaan saavuttamaan tavoite siitä, että 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen vuosittain Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman ja EU-johtajien toivomuksen mukaisesti ja uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (20) hyväksytyn tavoitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Soveltamisala

| 3. | Tämä suositus kattaa pienet osaamiskokonaisuudet sekä politiikat, joilla voidaan tukea niiden tehokasta suunnittelua, myöntämistä ja käyttöä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää täydentämään ja parantamaan koulutusta, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä edistäviä ekosysteemejä. Tässä suosituksessa esitetyillä toimenpiteillä pyritään vahvistamaan oppimismahdollisuuksia ja työllistyvyyttä häiritsemättä perus-, korkea- ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja ilman, että heikennetään ja korvataan olemassa olevia tutkintoja. Toimenpiteissä suositellaan vahvistamaan yhteinen eurooppalainen lähestymistapa pienten osaamiskokonaisuuksien parhaillaan saatavilla ja kehittymässä olevaan tarjontaan Euroopan unionissa ja esitetään pienten osaamiskokonaisuuksien määritelmä ja ohjeet niiden suunnittelua, myöntämistä ja kuvausta varten niiden laadun ja avoimuuden parantamiseksi ja käyttöönoton helpottamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Määritelmät

| 5. | Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ’Pienellä osaamiskokonaisuudella’ tarkoitetaan niiden oppimistulosten kirjausta, jotka oppija on hankkinut pienen oppimismäärän jälkeen. Näitä oppimistuloksia on arvioitu avointen ja selkeästi määriteltyjen kriteerien perusteella. Pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavien oppimiskokemusten tarkoituksena on tarjota oppijalle erityisiä tietoja, taitoja ja osaamista, jotka vastaavat yhteiskunnallisiin, henkilökohtaisiin, kulttuurisiin tai työmarkkinoiden tarpeisiin. Pienet osaamiskokonaisuudet ovat oppijan omistamia, ne voidaan jakaa ja ne ovat siirrettävissä. Ne voivat olla erillisiä tai ne voidaan yhdistää suurempiin osaamistodistuksiin. Ne pohjautuvat laadunvarmistukseen, joka perustuu kyseisellä osaamisalueella tai toimialalla sovittuihin standardeihin. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

’Pienellä osaamiskokonaisuudella’ tarkoitetaan niiden oppimistulosten kirjausta, jotka oppija on hankkinut pienen oppimismäärän jälkeen. Näitä oppimistuloksia on arvioitu avointen ja selkeästi määriteltyjen kriteerien perusteella. Pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavien oppimiskokemusten tarkoituksena on tarjota oppijalle erityisiä tietoja, taitoja ja osaamista, jotka vastaavat yhteiskunnallisiin, henkilökohtaisiin, kulttuurisiin tai työmarkkinoiden tarpeisiin. Pienet osaamiskokonaisuudet ovat oppijan omistamia, ne voidaan jakaa ja ne ovat siirrettävissä. Ne voivat olla erillisiä tai ne voidaan yhdistää suurempiin osaamistodistuksiin. Ne pohjautuvat laadunvarmistukseen, joka perustuu kyseisellä osaamisalueella tai toimialalla sovittuihin standardeihin.

| b) | ’Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajilla’ tarkoitetaan oppilaitoksia ja organisaatioita, työmarkkinaosapuolia (eli työntekijöitä ja työnantajia edustavia järjestöjä), työnantajia ja teollisuutta, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, julkisia työvoimapalveluja sekä alueellisia ja kansallisia viranomaisia ja muita toimijoita, jotka suunnittelevat, tarjoavat ja myöntävät pieniä osaamiskokonaisuuksia virallista ja epävirallista oppimista sekä arkioppimista varten. Tämä ei vaikuta alueelliseen ja kansalliseen lainsäädäntöön ja olosuhteisiin. |
| --- | --- |

b)

’Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajilla’ tarkoitetaan oppilaitoksia ja organisaatioita, työmarkkinaosapuolia (eli työntekijöitä ja työnantajia edustavia järjestöjä), työnantajia ja teollisuutta, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, julkisia työvoimapalveluja sekä alueellisia ja kansallisia viranomaisia ja muita toimijoita, jotka suunnittelevat, tarjoavat ja myöntävät pieniä osaamiskokonaisuuksia virallista ja epävirallista oppimista sekä arkioppimista varten. Tämä ei vaikuta alueelliseen ja kansalliseen lainsäädäntöön ja olosuhteisiin.

| c) | ’Oppimisympäristöillä’ tarkoitetaan erilaisia fyysisiä, verkkopohjaisia, monimuotoisia (21), virtuaalisia ja digitaalisia paikkoja, olosuhteita ja kulttuureja, joissa ihmiset oppivat ja jotka kattavat kaikki tilanteet, joissa virallinen ja epävirallinen oppiminen sekä arkioppiminen voi toteutua. |
| --- | --- |

c)

’Oppimisympäristöillä’ tarkoitetaan erilaisia fyysisiä, verkkopohjaisia, monimuotoisia (21), virtuaalisia ja digitaalisia paikkoja, olosuhteita ja kulttuureja, joissa ihmiset oppivat ja jotka kattavat kaikki tilanteet, joissa virallinen ja epävirallinen oppiminen sekä arkioppiminen voi toteutua.

| d) | ’Virallisella oppimisella’ tarkoitetaan oppimista, joka tapahtuu nimenomaan oppimista varten suunnitellussa organisoidussa ja jäsennellyssä ympäristössä ja joka yleensä johtaa tutkinnon myöntämiseen, tavallisesti todistuksen muodossa; siihen sisältyvät yleissivistävän koulutuksen, perus- ja jatko-koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät ja korkeakoulutusjärjestelmät (22). |
| --- | --- |

d)

’Virallisella oppimisella’ tarkoitetaan oppimista, joka tapahtuu nimenomaan oppimista varten suunnitellussa organisoidussa ja jäsennellyssä ympäristössä ja joka yleensä johtaa tutkinnon myöntämiseen, tavallisesti todistuksen muodossa; siihen sisältyvät yleissivistävän koulutuksen, perus- ja jatko-koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät ja korkeakoulutusjärjestelmät (22).

| e) | ’Epävirallisella oppimisella’ tarkoitetaan oppimista, joka tapahtuu virallisen koulutuksen ulkopuolella ja oppimistavoitteiden ja oppimiseen käytettävän ajan osalta suunniteltujen toimintojen avulla ja johon sisältyy jonkin tyyppistä oppimisen tukea (23). |
| --- | --- |

e)

’Epävirallisella oppimisella’ tarkoitetaan oppimista, joka tapahtuu virallisen koulutuksen ulkopuolella ja oppimistavoitteiden ja oppimiseen käytettävän ajan osalta suunniteltujen toimintojen avulla ja johon sisältyy jonkin tyyppistä oppimisen tukea (23).

| f) | ’Arkioppimisella’ tarkoitetaan arkipäivän toimista ja kokemuksista oppimista, joka ei ole tavoitteiden, ajankäytön tai oppimisen tuen osalta organisoitua eikä jäsenneltyä; se ei välttämättä ole oppijan näkökulmasta tietoisesti tavoiteltua (24). Se ei automaattisesti johda pieneen osaamiskokonaisuuteen, mutta sitä voidaan tarkastella validointijärjestelyjen yhteydessä, joissa voidaan tunnistaa, dokumentoida, arvioida ja/tai varmentaa yksittäisen henkilön oppimistulokset. |
| --- | --- |

f)

’Arkioppimisella’ tarkoitetaan arkipäivän toimista ja kokemuksista oppimista, joka ei ole tavoitteiden, ajankäytön tai oppimisen tuen osalta organisoitua eikä jäsenneltyä; se ei välttämättä ole oppijan näkökulmasta tietoisesti tavoiteltua (24). Se ei automaattisesti johda pieneen osaamiskokonaisuuteen, mutta sitä voidaan tarkastella validointijärjestelyjen yhteydessä, joissa voidaan tunnistaa, dokumentoida, arvioida ja/tai varmentaa yksittäisen henkilön oppimistulokset.

| g) | ’Siirrettävyydellä’ tarkoitetaan osaamistodistuksen haltijan mahdollisuutta tallentaa pieni osaamiskokonaisuutensa valitsemaansa järjestelmään, jakaa osaamistodistus valitsemalleen (kansalliselle tai kansainväliselle) osapuolelle ja kaikkien vaihdon osapuolten mahdollisuutta ymmärtää osaamistodistuksen sisältö ja todentaa sen aitous. Tämä mahdollistaa siirrettävyyden koulutusalojen välillä ja niiden sisällä, työmarkkinoilla ja maiden välillä. |
| --- | --- |

g)

’Siirrettävyydellä’ tarkoitetaan osaamistodistuksen haltijan mahdollisuutta tallentaa pieni osaamiskokonaisuutensa valitsemaansa järjestelmään, jakaa osaamistodistus valitsemalleen (kansalliselle tai kansainväliselle) osapuolelle ja kaikkien vaihdon osapuolten mahdollisuutta ymmärtää osaamistodistuksen sisältö ja todentaa sen aitous. Tämä mahdollistaa siirrettävyyden koulutusalojen välillä ja niiden sisällä, työmarkkinoilla ja maiden välillä.

| h) | ’Kerrytettävyydellä’ tarkoitetaan mahdollisuutta tarvittaessa yhdistää erilaisia pieniä osaamiskokonaisuuksia ja rakentaa niistä loogisia yhdistelmiä. Suoritusten kerryttämisestä tai yhdistämisestä päättävät vastaanottavat organisaatiot (esim. oppilaitokset, työnantajat jne.) omien käytäntöjensä mukaisesti, ja niiden olisi tuettava oppijan tavoitteita ja tarpeita. Kerryttäminen ei automaattisesti luo oikeutta tutkintoon. Alueelliset ja kansalliset viranomaiset tai instituutiot tekevät tällaiset päätökset myöntämismenettelyjensä mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

’Kerrytettävyydellä’ tarkoitetaan mahdollisuutta tarvittaessa yhdistää erilaisia pieniä osaamiskokonaisuuksia ja rakentaa niistä loogisia yhdistelmiä. Suoritusten kerryttämisestä tai yhdistämisestä päättävät vastaanottavat organisaatiot (esim. oppilaitokset, työnantajat jne.) omien käytäntöjensä mukaisesti, ja niiden olisi tuettava oppijan tavoitteita ja tarpeita. Kerryttäminen ei automaattisesti luo oikeutta tutkintoon. Alueelliset ja kansalliset viranomaiset tai instituutiot tekevät tällaiset päätökset myöntämismenettelyjensä mukaisesti.

| i) | ’Arvioinnilla’ tarkoitetaan prosessia tai menetelmää, jolla arvioidaan, mitataan ja lopulta kuvataan oppimistuloksia, joita henkilöt ovat hankkineet virallisen, epävirallisen tai arkioppimisen kautta. Arvioinnin suorittaa tarjoaja tai muu tunnustettu arvioinnin tarjoaja. |
| --- | --- |

i)

’Arvioinnilla’ tarkoitetaan prosessia tai menetelmää, jolla arvioidaan, mitataan ja lopulta kuvataan oppimistuloksia, joita henkilöt ovat hankkineet virallisen, epävirallisen tai arkioppimisen kautta. Arvioinnin suorittaa tarjoaja tai muu tunnustettu arvioinnin tarjoaja.

Pientä osaamiskokonaisuutta kuvaava määritelmä ja eurooppalaiset vakiotiedot

| 6. | Jäsenvaltioille suositellaan seuraavien käyttöön ottamista ja käytön edistämistä:






  a) | 5 kohdan a alakohdassa esitetty pienen osaamiskokonaisuuden määritelmä |
| --- | --- | --- |

6.

a)

5 kohdan a alakohdassa esitetty pienen osaamiskokonaisuuden määritelmä

| b) | pientä osaamiskokonaisuutta kuvaavat eurooppalaiset vakiotiedot (kuvataan liitteessä I), mukaan lukien seuraavat pakolliset tiedot:






  i) | oppijan tunnistetiedot |
| --- | --- | --- |

b)

pientä osaamiskokonaisuutta kuvaavat eurooppalaiset vakiotiedot (kuvataan liitteessä I), mukaan lukien seuraavat pakolliset tiedot:

i)

oppijan tunnistetiedot

| ii) | pienen osaamiskokonaisuuden nimi |
| --- | --- |

ii)

pienen osaamiskokonaisuuden nimi

| iii) | myöntäjän maa (maat) / alue (alueet) |
| --- | --- |

iii)

myöntäjän maa (maat) / alue (alueet)

| iv) | myöntävä elin (tai elimet) |
| --- | --- |

iv)

myöntävä elin (tai elimet)

| v) | myöntämispäivä |
| --- | --- |

v)

myöntämispäivä

| vi) | oppimistulokset |
| --- | --- |

vi)

oppimistulokset

| vii) | oppimistulosten saavuttamisen edellyttämä ohjeellinen työmäärä (mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisessa opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmässä (ECTS)) |
| --- | --- |

vii)

oppimistulosten saavuttamisen edellyttämä ohjeellinen työmäärä (mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisessa opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmässä (ECTS))

| viii) | pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavan oppimiskokemuksen taso (ja tarvittaessa sykli) (eurooppalainen tutkintojen viitekehys, eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehys) tapauksen mukaan |
| --- | --- |

viii)

pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavan oppimiskokemuksen taso (ja tarvittaessa sykli) (eurooppalainen tutkintojen viitekehys, eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehys) tapauksen mukaan

| ix) | arvioinnin tyyppi |
| --- | --- |

ix)

arvioinnin tyyppi

| x) | oppimistoimeen osallistumisen muoto |
| --- | --- |

x)

oppimistoimeen osallistumisen muoto

| xi) | pienen osaamiskokonaisuuden perustana käytetyn laadunvarmistuksen tyyppi |
| --- | --- |

xi)

pienen osaamiskokonaisuuden perustana käytetyn laadunvarmistuksen tyyppi

| c) | pienten osaamiskokonaisuuksien suunnittelua ja myöntämistä koskevat eurooppalaiset periaatteet (kuvataan liitteessä II). |
| --- | --- |

c)

pienten osaamiskokonaisuuksien suunnittelua ja myöntämistä koskevat eurooppalaiset periaatteet (kuvataan liitteessä II).

Pienten osaamiskokonaisuuksien ekosysteemin kehittäminen

| 7. | Jäsenvaltioiden on suositeltavaa tarvittaessa helpottaa pienten osaamiskokonaisuuksien käynnissä olevaa ja alkavaa kehittämistä virallisissa oppimisympäristöissä muun muassa






  a) | tukemalla korkeakouluja pienten osaamiskokonaisuuksien roolin tutkimisessa, kun oppimismahdollisuuksia tarjotaan erilaisille oppijoille, erityisesti laajentamalla houkuttelevia, helposti saatavilla olevia, osallistavia ja oppijakeskeisiä elinikäisen oppimisen toimia, tarvittaessa myös Eurooppalaiset yliopistot -allianssien (25) toiminnan kautta |
| --- | --- | --- |

7.

a)

tukemalla korkeakouluja pienten osaamiskokonaisuuksien roolin tutkimisessa, kun oppimismahdollisuuksia tarjotaan erilaisille oppijoille, erityisesti laajentamalla houkuttelevia, helposti saatavilla olevia, osallistavia ja oppijakeskeisiä elinikäisen oppimisen toimia, tarvittaessa myös Eurooppalaiset yliopistot -allianssien (25) toiminnan kautta

| b) | tukemalla sitä, että ammatilliset oppilaitokset ja muut ammatillisen koulutuksen tarjoajat tutkivat pienten osaamiskokonaisuuksien roolia ammatillisessa jatkokoulutuksessa, kun tuetaan aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutusta, tarvittaessa myös ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden toiminnan avulla |
| --- | --- |

b)

tukemalla sitä, että ammatilliset oppilaitokset ja muut ammatillisen koulutuksen tarjoajat tutkivat pienten osaamiskokonaisuuksien roolia ammatillisessa jatkokoulutuksessa, kun tuetaan aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutusta, tarvittaessa myös ammatillisen koulutuksen huippuyksiköiden toiminnan avulla

| c) | harkitsemalla, että kansallisten olosuhteiden mukaisesti tarjotaan kaikilla koulutustasoilla julkista rahoitusta pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavien pienten koulutukseen liittyvien toimien kehittämiseen ja tarjoamiseen, ottaen samalla huomioon institutionaalinen riippumattomuus, jotta voidaan mahdollistaa monimuotoisuus ja luovuus. |
| --- | --- |

c)

harkitsemalla, että kansallisten olosuhteiden mukaisesti tarjotaan kaikilla koulutustasoilla julkista rahoitusta pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavien pienten koulutukseen liittyvien toimien kehittämiseen ja tarjoamiseen, ottaen samalla huomioon institutionaalinen riippumattomuus, jotta voidaan mahdollistaa monimuotoisuus ja luovuus.

| 8. | Jäsenvaltioiden on suositeltavaa tarvittaessa tukea pienten osaamiskokonaisuuksien käynnissä olevaa ja alkavaa kehittämistä epävirallisissa oppimisympäristöissä ja arkioppimisympäristöissä muun muassa






  a) | tukemalla sitä, että pieniä osaamiskokonaisuuksia suunnittelevat ja myöntävät muutkin kuin 7 kohdassa tarkoitetut tarjoajat (näihin tarjoajiin voivat kuulua muun muassa yritykset, työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt, paikallisviranomaiset, yhteisölliset keskukset, ammatilliset yhdistykset, tutkimus- ja innovointiorganisaatiot ja yksityiset palveluntarjoajat), mukaan lukien rahoituslähteiden moninaisuuden edistäminen |
| --- | --- | --- |

8.

a)

tukemalla sitä, että pieniä osaamiskokonaisuuksia suunnittelevat ja myöntävät muutkin kuin 7 kohdassa tarkoitetut tarjoajat (näihin tarjoajiin voivat kuulua muun muassa yritykset, työmarkkinaosapuolet, kansalaisjärjestöt, paikallisviranomaiset, yhteisölliset keskukset, ammatilliset yhdistykset, tutkimus- ja innovointiorganisaatiot ja yksityiset palveluntarjoajat), mukaan lukien rahoituslähteiden moninaisuuden edistäminen

| b) | edistämällä tarvittaessa työnantajien ja työntekijöiden edustajien suunnittelemien ja hyväksymien pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla |
| --- | --- |

b)

edistämällä tarvittaessa työnantajien ja työntekijöiden edustajien suunnittelemien ja hyväksymien pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämistä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla

| c) | harkitsemalla aiemman oppimisen tunnustamisen ja epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia koskevien menettelyjen mukauttamista, jotta pieniä osaamiskokonaisuuksia on mahdollista myöntää. |
| --- | --- |

c)

harkitsemalla aiemman oppimisen tunnustamisen ja epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validointia koskevien menettelyjen mukauttamista, jotta pieniä osaamiskokonaisuuksia on mahdollista myöntää.

| 9. | Jäsenvaltioita kannustetaan tukemaan pienten osaamiskokonaisuuksien laatua ja avoimuutta tarvittaessa muun muassa






  a) | soveltamalla, mukauttamalla ja kehittämällä erilaisten koulutuksen tarjoajien myöntämien pienten osaamiskokonaisuuksien laadunvarmistusmekanismeja, mahdollisuuksien mukaan hyödyntämällä olemassa olevia mekanismeja (ks. liite 2) |
| --- | --- | --- |

9.

a)

soveltamalla, mukauttamalla ja kehittämällä erilaisten koulutuksen tarjoajien myöntämien pienten osaamiskokonaisuuksien laadunvarmistusmekanismeja, mahdollisuuksien mukaan hyödyntämällä olemassa olevia mekanismeja (ks. liite 2)

| b) | tukemalla osaamista koskevan tiedon hankintajärjestelmien käyttöä työmarkkinoiden tarpeiden ja väestörakenteen muutosten analysoinnissa, jotta voidaan tunnistaa mahdolliset pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämis- tai päivittämistarpeet |
| --- | --- |

b)

tukemalla osaamista koskevan tiedon hankintajärjestelmien käyttöä työmarkkinoiden tarpeiden ja väestörakenteen muutosten analysoinnissa, jotta voidaan tunnistaa mahdolliset pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämis- tai päivittämistarpeet

| c) | kannustamalla siihen, että koulutuksen tarjoajat julkaisevat luetteloita tarjoamistaan pienistä osaamiskokonaisuuksista, mukaan lukien tarvittaessa toimintaperiaatteet, jotka koskevat muiden koulutuksen tarjoajien myöntämien pienten osaamiskokonaisuuksien tunnustamista |
| --- | --- |

c)

kannustamalla siihen, että koulutuksen tarjoajat julkaisevat luetteloita tarjoamistaan pienistä osaamiskokonaisuuksista, mukaan lukien tarvittaessa toimintaperiaatteet, jotka koskevat muiden koulutuksen tarjoajien myöntämien pienten osaamiskokonaisuuksien tunnustamista

| d) | sisällyttämällä pienet osaamiskokonaisuudet kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin ja järjestelmiin. Kansalliset viranomaiset tai laitokset tekevät päätökset pienten osaamiskokonaisuuksien sisällyttämisestä alueellisiin ja kansallisiin kehyksiin tai järjestelmiin kansallisten olosuhteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

sisällyttämällä pienet osaamiskokonaisuudet kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin ja järjestelmiin. Kansalliset viranomaiset tai laitokset tekevät päätökset pienten osaamiskokonaisuuksien sisällyttämisestä alueellisiin ja kansallisiin kehyksiin tai järjestelmiin kansallisten olosuhteiden mukaisesti.

| 10. | Jäsenvaltioita suositellaan tarvittaessa edistämään ja tukemaan tehokasta tutkimusta, yhteistyötä, hallintoa ja kumppanuuksia seuraavien tahojen välillä:






  i) | koulutuslaitokset |
| --- | --- | --- |

10.

i)

koulutuslaitokset

| ii) | työmarkkinaosapuolet |
| --- | --- |

ii)

työmarkkinaosapuolet

| iii) | työnantajat ja teollisuus |
| --- | --- |

iii)

työnantajat ja teollisuus

| iv) | tutkimus- ja innovointiorganisaatiot |
| --- | --- |

iv)

tutkimus- ja innovointiorganisaatiot

| v) | kansalaisyhteiskunnan järjestöt |
| --- | --- |

v)

kansalaisyhteiskunnan järjestöt

| vi) | työllisyyspalvelut ja sosiaalista osallisuutta koskevat palvelut ja |
| --- | --- |

vi)

työllisyyspalvelut ja sosiaalista osallisuutta koskevat palvelut ja

| vii) | paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset. |
| --- | --- |

vii)

paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset.

Tutkimus, yhteistyö, hallinto ja kumppanuus ovat tärkeitä, jotta voidaan tunnistaa pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevat tarpeet, kehittää yhdessä pieniä osaamiskokonaisuuksia ja päivittää niitä sekä arvioida vaikutusta täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja urakehitykseen.

Pienten osaamiskokonaisuuksien potentiaalin hyödyntäminen

| 11. | Jäsenvaltioita suositellaan tarvittaessa sisällyttämään pienet osaamiskokonaisuudet sekä koulutusjärjestelmiin että osaamispolitiikkaan muun muassa






  a) | kannustamalla sisällyttämään pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavat koulutustarjoukset tarjolla olevien koulutusmahdollisuuksien luetteloihin |
| --- | --- | --- |

11.

a)

kannustamalla sisällyttämään pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavat koulutustarjoukset tarjolla olevien koulutusmahdollisuuksien luetteloihin

| b) | käyttämällä tarvittaessa pieniä osaamiskokonaisuuksia kaikkien oppijoiden koulutukseen pääsyn parantamiseen, myös muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien (kuten vammaisten, ikääntyneiden, matalan koulutus- ja osaamistason henkilöiden, vähemmistöjen, maahanmuuttajataustaisten, pakolaisten ja henkilöiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia maantieteellisen sijaintinsa ja/tai sosioekonomisesti epäsuotuisan tilanteensa vuoksi) |
| --- | --- |

b)

käyttämällä tarvittaessa pieniä osaamiskokonaisuuksia kaikkien oppijoiden koulutukseen pääsyn parantamiseen, myös muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien (kuten vammaisten, ikääntyneiden, matalan koulutus- ja osaamistason henkilöiden, vähemmistöjen, maahanmuuttajataustaisten, pakolaisten ja henkilöiden, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia maantieteellisen sijaintinsa ja/tai sosioekonomisesti epäsuotuisan tilanteensa vuoksi)

| c) | käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia tarvittaessa tukemaan joustavia oppimispolkuja ja siirtymistä keskiasteen koulutuksesta tai ammatillisesta koulutuksesta korkeakoulutukseen sekä aikuiskoulutukseen |
| --- | --- |

c)

käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia tarvittaessa tukemaan joustavia oppimispolkuja ja siirtymistä keskiasteen koulutuksesta tai ammatillisesta koulutuksesta korkeakoulutukseen sekä aikuiskoulutukseen

| d) | käyttämällä tarvittaessa pieniä osaamiskokonaisuuksia, jotka voidaan sisällyttää tutkinto-ohjelmiin tai joilla voidaan täydentää niitä |
| --- | --- |

d)

käyttämällä tarvittaessa pieniä osaamiskokonaisuuksia, jotka voidaan sisällyttää tutkinto-ohjelmiin tai joilla voidaan täydentää niitä

| e) | käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia lisäkeinona parantaa entistä laajemman oppijajoukon perustason ja edistyneen tason digitaalisia taitoja ja osaamista digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti |
| --- | --- |

e)

käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia lisäkeinona parantaa entistä laajemman oppijajoukon perustason ja edistyneen tason digitaalisia taitoja ja osaamista digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti

| f) | käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia tukemaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen kehittämistä osana vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta annetun neuvoston suosituksen kansallista täytäntöönpanoa |
| --- | --- |

f)

käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia tukemaan vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevan oppimisen kehittämistä osana vihreää siirtymää ja kestävää kehitystä koskevasta oppimisesta annetun neuvoston suosituksen kansallista täytäntöönpanoa

| g) | edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä oppilaitosten ja muiden koulutuksen tarjoajien toiminnassa yhteistyössä niitä ympäröivän osaamis- ja innovaatioekosysteemin kanssa, jotta voidaan lisätä pienten osaamiskokonaisuuksien merkityksellisyyttä ja niiden potentiaalisia myönteisiä vaikutuksia talouteen paikallisella ja alueellisella tasolla |
| --- | --- |

g)

edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä oppilaitosten ja muiden koulutuksen tarjoajien toiminnassa yhteistyössä niitä ympäröivän osaamis- ja innovaatioekosysteemin kanssa, jotta voidaan lisätä pienten osaamiskokonaisuuksien merkityksellisyyttä ja niiden potentiaalisia myönteisiä vaikutuksia talouteen paikallisella ja alueellisella tasolla

| h) | edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien ymmärtämistä ja käyttöä opettajien ja kouluttajien, opinto-ohjaajien (esim. Erasmus+ Teacher Academies -toiminnon yhteydessä) sekä tieteenharjoittajien, tutkijoiden ja muun asiaankuuluvan henkilöstön jatkuvan ammatillisen kehittymisen avulla |
| --- | --- |

h)

edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien ymmärtämistä ja käyttöä opettajien ja kouluttajien, opinto-ohjaajien (esim. Erasmus+ Teacher Academies -toiminnon yhteydessä) sekä tieteenharjoittajien, tutkijoiden ja muun asiaankuuluvan henkilöstön jatkuvan ammatillisen kehittymisen avulla

| i) | edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä uusimpien tutkimustulosten siirtämiseksi nopeasti oppimismahdollisuuksiin ja vahvistamalla eurooppalaisen koulutusalueen ja eurooppalaisen tutkimusalueen välistä synergiaa |
| --- | --- |

i)

edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä uusimpien tutkimustulosten siirtämiseksi nopeasti oppimismahdollisuuksiin ja vahvistamalla eurooppalaisen koulutusalueen ja eurooppalaisen tutkimusalueen välistä synergiaa

| j) | tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä eurooppalaisella koulutusalueella, jotta voidaan kyseenalaistaa sukupuolistereotypiat ja muut syrjivät stereotypiat, jotka koskevat opintovalintoja ja joita esiintyy koulutuskäytännöissä ja -materiaaleissa. |
| --- | --- |

j)

tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä eurooppalaisella koulutusalueella, jotta voidaan kyseenalaistaa sukupuolistereotypiat ja muut syrjivät stereotypiat, jotka koskevat opintovalintoja ja joita esiintyy koulutuskäytännöissä ja -materiaaleissa.

| 12. | Jäsenvaltioita suositellaan tarvittaessa sisällyttämään pienet osaamiskokonaisuudet työllisyyspolitiikkoihinsa ja aktiivisiin työmarkkinapolitiikkoihinsa (eli työvoimapalveluihin, koulutustukeen ja työllisyyskannustimiin) muun muassa






  a) | käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia asiaankuuluvasti seuraaviin tarkoituksiin:






  i) | tietyillä talouden aloilla ja alueilla esiintyvään osaamisen kohtaanto-ongelmaan ja pullonkauloihin puuttuminen ja |
| --- | --- | --- | --- |

12.

a)

käyttämällä pieniä osaamiskokonaisuuksia asiaankuuluvasti seuraaviin tarkoituksiin:

i)

tietyillä talouden aloilla ja alueilla esiintyvään osaamisen kohtaanto-ongelmaan ja pullonkauloihin puuttuminen ja

| ii) | työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus työmarkkinoilla kysyttäviä taitoja ja tarjolla olevia työpaikkoja varten, erityisesti digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä |
| --- | --- |

ii)

työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutus työmarkkinoilla kysyttäviä taitoja ja tarjolla olevia työpaikkoja varten, erityisesti digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä

| b) | sisällyttämällä pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavia koulutuksia sellaisiin tunnustettuihin koulutusmahdollisuuksiin, jotka voidaan yhdistää mahdollisesti olemassa oleviin yksilöllisiin oppimistileihin ja muihin koulutusta tukeviin järjestelmiin |
| --- | --- |

b)

sisällyttämällä pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavia koulutuksia sellaisiin tunnustettuihin koulutusmahdollisuuksiin, jotka voidaan yhdistää mahdollisesti olemassa oleviin yksilöllisiin oppimistileihin ja muihin koulutusta tukeviin järjestelmiin

| c) | edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä keinona päivittää ja parantaa itsenäisten ammatinharjoittajien ja epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden, mukaan lukien alustojen ja pk-yritysten kautta työskentelevien henkilöiden, taitoja |
| --- | --- |

c)

edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä keinona päivittää ja parantaa itsenäisten ammatinharjoittajien ja epätyypillisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden, mukaan lukien alustojen ja pk-yritysten kautta työskentelevien henkilöiden, taitoja

| d) | tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä kohdennetuissa aloitteissa, joilla tuetaan ja motivoidaan muita heikommassa asemassa olevia ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä (kuten vähimmäistoimeentulon saajia, vammaisia, pitkäaikaistyöttömiä ja vähän koulutettuja) työmarkkinoille palaamisessa tai työsuhteen jatkamisessa |
| --- | --- |

d)

tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä kohdennetuissa aloitteissa, joilla tuetaan ja motivoidaan muita heikommassa asemassa olevia ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä (kuten vähimmäistoimeentulon saajia, vammaisia, pitkäaikaistyöttömiä ja vähän koulutettuja) työmarkkinoille palaamisessa tai työsuhteen jatkamisessa

| e) | tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien roolia nuorten tukemiseksi järjestelmissä, joita käytetään vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpanemisessa, myös valmentavassa koulutuksessa ja laadukkaassa jatkokoulutustarjonnassa |
| --- | --- |

e)

tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien roolia nuorten tukemiseksi järjestelmissä, joita käytetään vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpanemisessa, myös valmentavassa koulutuksessa ja laadukkaassa jatkokoulutustarjonnassa

| f) | tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien roolia osana tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen annetun suosituksen (EASE-suosituksen) kansallista täytäntöönpanoa |
| --- | --- |

f)

tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien roolia osana tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen annetun suosituksen (EASE-suosituksen) kansallista täytäntöönpanoa

| g) | tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä työntekijöiden ammatillisen kehityksen tukemiseksi ja täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevien pakollisten vaatimusten täyttämiseksi tietyissä työpaikoissa ja tietyissä työtyypeissä (esim. lisenssit, vaadittu koulutus ja luvat). |
| --- | --- |

g)

tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä työntekijöiden ammatillisen kehityksen tukemiseksi ja täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevien pakollisten vaatimusten täyttämiseksi tietyissä työpaikoissa ja tietyissä työtyypeissä (esim. lisenssit, vaadittu koulutus ja luvat).

| 13. | Jäsenvaltioita kehotetaan tarvittaessa kannustamaan ja tukemaan kansallisten tiedotuskeskusten eurooppalaista verkostoa ja tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisia tiedotuskeskuksia (ENIC-NARIC-verkostot) tai asianmukaisia elimiä kehittämään tarvittaessa avoimia tunnustamisprosesseja erityyppisten tarjoajien myöntämiä pieniä osaamiskokonaisuuksia varten. Tämä olisi tehtävä yhteistyössä 10 kohdassa mainittujen asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, muun muassa tutkimalla pienten osaamiskokonaisuuksien automaattisen tunnustamisen mahdollista toteutettavuutta (26). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Jäsenvaltioita suositellaan varmistamaan tarvittaessa, että pienten osaamiskokonaisuuksien tunnistamista ja valintaa koskevat tiedot ja neuvot sisällytetään elinikäisen oppimisen ohjauspalveluihin. Tähän sisältyvät neuvontapalvelut korkeakoulujen urakeskuksissa, julkisissa työvoimapalveluissa, yksityisissä työvoimapalveluissa, sosiaalipalveluissa ja muissa ohjauspalveluissa (työllisyys, ura, koulutus, valmennus). Pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan ohjauksen sisällyttämisen näihin palveluihin olisi palveltava kaikkien oppijoiden tarpeita, myös muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvassa asemassa olevien oppijoiden tarpeita. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jäsenvaltioille suositellaan, että ne tarvittaessa






  a) | määrittävät toimenpiteitä asiaan liittyvien ja olemassa olevien kansallisten järjestelyjen ja rahoituskehysten pohjalta tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Tähän voisivat sisältyä yhteydet mahdollisesti olemassa oleviin yksilöllisiin oppimistileihin (ottaen asianmukaisesti huomioon koulutus- ja työmarkkinajärjestöjen vastuu ja riippumattomuus kansallisessa yhteydessä) |
| --- | --- | --- |

15.

a)

määrittävät toimenpiteitä asiaan liittyvien ja olemassa olevien kansallisten järjestelyjen ja rahoituskehysten pohjalta tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Tähän voisivat sisältyä yhteydet mahdollisesti olemassa oleviin yksilöllisiin oppimistileihin (ottaen asianmukaisesti huomioon koulutus- ja työmarkkinajärjestöjen vastuu ja riippumattomuus kansallisessa yhteydessä)

| b) | hyödyntävät unionin varoja ja välineitä parhaalla mahdollisella tavalla tarvittavien uudistusten tukemiseksi, niin mahdollistavien puitteiden kuin pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämisen ja käytönkin osalta. |
| --- | --- |

b)

hyödyntävät unionin varoja ja välineitä parhaalla mahdollisella tavalla tarvittavien uudistusten tukemiseksi, niin mahdollistavien puitteiden kuin pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämisen ja käytönkin osalta.

Komission tuki

Neuvosto suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio aikoo toissijaisuusperiaatteen ja kansalliset olosuhteet asianmukaisesti huomioon ottaen ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

| 16. | kehittää ja mukauttaa tarvittaessa olemassa olevia unionin välineitä ja palveluja, joilla tuetaan kaiken tyyppisten koulutuksen tarjoajien pienten osaamiskokonaisuuksien kehittämistä, muun muassa






  a) | tukemalla suuntaviivojen laatimista siitä, miten voidaan edistää avoimuutta ja soveltaa EU:n ja Bolognan prosessin nykyisiä korkeakoulutuksen välineitä pienten osaamiskokonaisuuksien sisäiseen ja ulkoiseen laadunvarmistukseen |
| --- | --- | --- |

16.

a)

tukemalla suuntaviivojen laatimista siitä, miten voidaan edistää avoimuutta ja soveltaa EU:n ja Bolognan prosessin nykyisiä korkeakoulutuksen välineitä pienten osaamiskokonaisuuksien sisäiseen ja ulkoiseen laadunvarmistukseen

| b) | tutkimalla, miten eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän käyttäjien opasta korkeakoulutuksen alalla voidaan mukauttaa pienten osaamiskokonaisuuksien sisällyttämiseksi |
| --- | --- |

b)

tutkimalla, miten eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän käyttäjien opasta korkeakoulutuksen alalla voidaan mukauttaa pienten osaamiskokonaisuuksien sisällyttämiseksi

| c) | tutkimalla, miten voidaan mukauttaa ja kehittää taitoja ja tutkintoja koskevia EU:n välineitä pienten osaamiskokonaisuuksien sisällyttämiseksi ammatillisen koulutuksen järjestelmiin |
| --- | --- |

c)

tutkimalla, miten voidaan mukauttaa ja kehittää taitoja ja tutkintoja koskevia EU:n välineitä pienten osaamiskokonaisuuksien sisällyttämiseksi ammatillisen koulutuksen järjestelmiin

| d) | edistämällä ENIC-NARICin ja muiden asianmukaisten elinten roolia pienten osaamiskokonaisuuksien tunnustamisessa jatko-opintoja ja/tai työllistymistä varten muun muassa kehittämällä ohjausta ja koulutusta |
| --- | --- |

d)

edistämällä ENIC-NARICin ja muiden asianmukaisten elinten roolia pienten osaamiskokonaisuuksien tunnustamisessa jatko-opintoja ja/tai työllistymistä varten muun muassa kehittämällä ohjausta ja koulutusta

| e) | tukemalla jäsenneltyä vuoropuhelua mahdollisuudesta sisällyttää pienet osaamiskokonaisuudet kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin |
| --- | --- |

e)

tukemalla jäsenneltyä vuoropuhelua mahdollisuudesta sisällyttää pienet osaamiskokonaisuudet kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin

| f) | tutkimalla eurooppalaista opiskelijakorttia koskevan aloitteen kehittämistä, jotta opiskelijat voivat jakaa opintojensa aikansa ulkomailta saamiensa pienten osaamiskokonaisuuksien tulokset turvallisesti muille oppilaitoksille. |
| --- | --- |

f)

tutkimalla eurooppalaista opiskelijakorttia koskevan aloitteen kehittämistä, jotta opiskelijat voivat jakaa opintojensa aikansa ulkomailta saamiensa pienten osaamiskokonaisuuksien tulokset turvallisesti muille oppilaitoksille.

| 17. | tukea jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välistä yhteistyötä muun muassa seuraavasti:






  a) | tukemalla alueellisten ja kansallisten viranomaisten välistä tiedonvaihtoa asiaankuuluvista alueellisista ja kansallisista poliittisista aloitteista ja niiden vaikutuksia koskevasta näytöstä, hyödyntäen parhaalla mahdollisella tavalla eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä |
| --- | --- | --- |

17.

a)

tukemalla alueellisten ja kansallisten viranomaisten välistä tiedonvaihtoa asiaankuuluvista alueellisista ja kansallisista poliittisista aloitteista ja niiden vaikutuksia koskevasta näytöstä, hyödyntäen parhaalla mahdollisella tavalla eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita edettäessä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista ja kehittämistä

| b) | edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien laadunvarmistusta koskevaa eurooppalaista yhteistyötä, rakentaen näin vastavuoroista luottamusta |
| --- | --- |

b)

edistämällä pienten osaamiskokonaisuuksien laadunvarmistusta koskevaa eurooppalaista yhteistyötä, rakentaen näin vastavuoroista luottamusta

| c) | kannustamalla korkeakouluja ja ammatillisia oppilaitoksia, mukaan lukien Eurooppalaiset yliopistot -allianssit ja ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt, suorittamaan pieniin osaamiskokonaisuuksiin liittyviä kokeiluja ja käyttämään niitä, jotta edistetään ja kannustetaan pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöönottoa laajemmassa koulutusyhteisössä |
| --- | --- |

c)

kannustamalla korkeakouluja ja ammatillisia oppilaitoksia, mukaan lukien Eurooppalaiset yliopistot -allianssit ja ammatillisen koulutuksen huippuyksiköt, suorittamaan pieniin osaamiskokonaisuuksiin liittyviä kokeiluja ja käyttämään niitä, jotta edistetään ja kannustetaan pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöönottoa laajemmassa koulutusyhteisössä

| d) | edistämällä tarvittaessa osallistumista pieniin osaamiskokonaisuuksiin Erasmus+ Teacher Academies -toiminnon puitteissa ja muiden opettajankoulutusta tarjoavien parissa, jotta voidaan vastata opettajien jatkuvan ammatillisen kehittymisen tarpeisiin |
| --- | --- |

d)

edistämällä tarvittaessa osallistumista pieniin osaamiskokonaisuuksiin Erasmus+ Teacher Academies -toiminnon puitteissa ja muiden opettajankoulutusta tarjoavien parissa, jotta voidaan vastata opettajien jatkuvan ammatillisen kehittymisen tarpeisiin

| e) | tutkimalla työmarkkinaosapuolten, työnantajien ja teollisuuden osallistumista pieniin osaamiskokonaisuuksiin muun muassa osaamissopimuksen ja siihen liittyvien yhteistyöaloitteiden, kuten alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevan suunnitelman, vahvistetun eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition kautta |
| --- | --- |

e)

tutkimalla työmarkkinaosapuolten, työnantajien ja teollisuuden osallistumista pieniin osaamiskokonaisuuksiin muun muassa osaamissopimuksen ja siihen liittyvien yhteistyöaloitteiden, kuten alakohtaista osaamisyhteistyötä koskevan suunnitelman, vahvistetun eurooppalaisen oppisopimusyhteenliittymän ja digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition kautta

| f) | tukemalla julkisten työvoimapalvelujen ja työnantajien välistä yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa siitä, miten pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää työllistyvyyden tukemiseen julkisten työvoimapalvelujen verkostossa |
| --- | --- |

f)

tukemalla julkisten työvoimapalvelujen ja työnantajien välistä yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa siitä, miten pieniä osaamiskokonaisuuksia voidaan käyttää työllistyvyyden tukemiseen julkisten työvoimapalvelujen verkostossa

| g) | helpottamalla työmarkkinaosapuolten ja oppilaitosten välisiä yhteistyöhankkeita, jotka koskevat pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä ja toteuttamista osaamistarpeiden täyttämiseksi Euroopan tasolla, kansallisella, paikallisella ja alueellisella tasolla sekä eri aloilla. |
| --- | --- |

g)

helpottamalla työmarkkinaosapuolten ja oppilaitosten välisiä yhteistyöhankkeita, jotka koskevat pienten osaamiskokonaisuuksien käyttöä ja toteuttamista osaamistarpeiden täyttämiseksi Euroopan tasolla, kansallisella, paikallisella ja alueellisella tasolla sekä eri aloilla.

| 18. | tukea suosituksen teknistä täytäntöönpanoa tarkastelemalla Europass-alustan tulevaa kehitystä, jotta voidaan tarvittaessa tarjota






  a) | tietoa pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavista oppimismahdollisuuksista ja pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevaa eurooppalaista lähestymistapaa noudattavista koulutuksen tarjoajista |
| --- | --- | --- |

18.

a)

tietoa pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavista oppimismahdollisuuksista ja pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevaa eurooppalaista lähestymistapaa noudattavista koulutuksen tarjoajista

| b) | tukea pienten osaamiskokonaisuuksien todentamiselle oppimista koskevien eurooppalaisten digitaalisten osaamistodistusten avulla |
| --- | --- |

b)

tukea pienten osaamiskokonaisuuksien todentamiselle oppimista koskevien eurooppalaisten digitaalisten osaamistodistusten avulla

| c) | tukea pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevien tietojen siirrettävyyttä, kerrytettävyyttä, yhteentoimivuutta, vaihtoa ja jakamista varten sellaisen eurooppalaisen avoimen standardin avulla, jossa määritellään pienten osaamiskokonaisuuksien yhteinen muoto. |
| --- | --- |

c)

tukea pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevien tietojen siirrettävyyttä, kerrytettävyyttä, yhteentoimivuutta, vaihtoa ja jakamista varten sellaisen eurooppalaisen avoimen standardin avulla, jossa määritellään pienten osaamiskokonaisuuksien yhteinen muoto.

| 19. | tukea seuraavia aiheita koskevaa lisätutkimusta:






  i) | eurooppalaisen lähestymistavan omaksuminen pieniin osaamiskokonaisuuksiin, mukaan lukien niiden käyttö koulutuksen tarjoajien, työnantajien ja työmarkkinaosapuolten keskuudessa |
| --- | --- | --- |

19.

i)

eurooppalaisen lähestymistavan omaksuminen pieniin osaamiskokonaisuuksiin, mukaan lukien niiden käyttö koulutuksen tarjoajien, työnantajien ja työmarkkinaosapuolten keskuudessa

| ii) | oppijoille koituvat erityistulokset ja -hyödyt |
| --- | --- |

ii)

oppijoille koituvat erityistulokset ja -hyödyt

| iii) | niiden lisäarvo verrattuna täysimääräisiin tutkintoihin ja niiden täydentäessä täysimääräisiä tutkintoja ja |
| --- | --- |

iii)

niiden lisäarvo verrattuna täysimääräisiin tutkintoihin ja niiden täydentäessä täysimääräisiä tutkintoja ja

| iv) | lisätodisteet tekijöistä, jotka vaikuttavat ihmisten kannustimiin ja motivaatioon osallistua koulutukseen. |
| --- | --- |

iv)

lisätodisteet tekijöistä, jotka vaikuttavat ihmisten kannustimiin ja motivaatioon osallistua koulutukseen.

| 20. | Jäsenvaltioiden ja komission olisi yhdessä pyrittävä parantamaan olemassa olevan pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan tiedonkeruun laajuutta ja merkityksellisyyttä unionin tasolla. |
| --- | --- |

20.

Raportointi

| 21. | Jäsenvaltioita suositellaan panemaan tämä suositus täytäntöön mahdollisimman pian. Niitä pyydetään ilmoittamaan komissiolle joulukuuhun 2023 mennessä vastaavat toimenpiteet, jotka on toteutettava asianmukaisella tasolla tämän suosituksen tavoitteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komissiota pyydetään valvomaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ilman, että niille aiheutuu lisärasitusta, ja asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan edistymistä tämän suosituksen täytäntöönpanossa olemassa olevien ja asiaankuuluvien unionin seuranta- ja raportointikehysten kautta ja raportoimaan asiasta neuvostolle viiden vuoden kuluessa suosituksen hyväksymispäivästä. |
| --- | --- |

22.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

O. DUSSOPT

---

(1)  EUVL L 379, 26.10.2021, s. 1.

1

(2)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

2

(3)  ”[...] Eurooppa-neuvosto suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman yleistavoitteisiin Porton julistuksen mukaisesti”, Eurooppa-neuvoston päätelmät, 24.–25. kesäkuuta 2021, EUCO 7/21.

3

(4)  C(2021) 1372 final.

4

(5)  COM(2020) 274 lopullinen.

5

(6)  COM(2020) 625 lopullinen.

6

(7)  EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1.

7

(8)  EUVL C 66, 26.2.2021, s. 1.

8

(9)  EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14.

9

(10)  Ministerien Rooman julkilausuma 19. marraskuuta 2020.

10

(11)  EUVL C 221, 10.6.2021, s. 3.

11

(12)  ”[...] verkkopohjaisen alustatalouden käsite olisi ymmärrettävä siten, että se kattaa kaiken taloudellisen toiminnan, joka perustuu tosiasiallisiin tai suunniteltuihin liiketoimiin sisämarkkinoilla ja jota verkkoalustat, erityisesti verkossa toimivat välityspalvelut ja verkossa toimivat hakukoneet, suoraan tai välillisesti helpottavat”. Komission 26 päivänä huhtikuuta 2018 antama päätös asiantuntijaryhmän perustamisesta verkkopohjaisen alustatalouden seurantakeskusta varten, C(2018) 2393 final, 26. huhtikuuta 2018, s. 1.

12

(13)  Euroopan parlamentin 16 päivänä syyskuuta 2021 annetussa päätöslauselmassa oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (2019/2186(INI)) kehotettiin käsittelemään alustatalouden työntekijöiden koulutusta pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan EU:n lähestymistavan yhteydessä.

13

(14)  COM(2020) 624 lopullinen.

14

(15)  COM(2019) 640 lopullinen.

15

(16)  EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15.

16

(17)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

17

(18)  SWD(2020) 121 final.

18

(19)  EUVL L 112, 2.5.2018, s. 42.

19

(20)  EUVL C 504, 14.12.2021, s. 9.

20

(21)  Virallisessa koulutuksessa käytetään termiä ’monimuotoinen oppiminen’ kuvaamaan tilannetta, jossa koulu, kouluttaja tai oppija käyttää oppimisprosessissa useampaa kuin yhtä tapaa.

21

(22)  Määritelmä perustuu epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annettuun neuvoston suositukseen (EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1).

22

(23)  Määritelmä on otettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/817, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1).

23

(24)  Määritelmä on otettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) 2021/817, annettu 20 päivänä toukokuuta 2021, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1).

24

(25)  EUVL C 221, 10.6.2021, s. 14.

25

(26)  Korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä 26 päivänä marraskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa (EUVL C 444, 10.12.2018, s. 1) määritellyn mukaisesti.

26

---

LIITE I

Pientä osaamiskokonaisuutta kuvaavat eurooppalaiset vakiotiedot

Tämä liite sisältää luettelon eurooppalaisista yhteisistä vakiotiedoista, joilla kuvataan pieniä osaamiskokonaisuuksia, ja sitä on suositeltavaa käyttää resurssina täytäntöönpanon tukemisessa (1).

| Pakolliset tiedot: | Oppijan tunnistetiedot |
| --- | --- |
| Pienen osaamiskokonaisuuden nimi |
| Myöntäjän maa (maat) / alue (alueet) |
| Myöntävä elin (tai elimet) |
| Myöntämispäivä |
| Oppimistulokset |
| Oppimistulosten saavuttamisen edellyttämä ohjeellinen työmäärä (mahdollisuuksien mukaan ECTS-pisteinä) |
| Pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavan oppimiskokemuksen taso (ja tarvittaessa sykli) (EQF, QF-EHEA) soveltuvin osin |
| Arvioinnin tyyppi |
| Oppimistoimeen osallistumisen muoto |
| Pienen osaamiskokonaisuuden perustana käytetyn laadunvarmistuksen tyyppi |
| Valinnaiset tiedot tarvittaessa (ohjeellinen luettelo) | Oppimistoimeen ilmoittautumisen edellytykset |
| Valvonta ja henkilöllisyyden todentaminen arvioinnin aikana (valvomaton ilman henkilöllisyyden todentamista, valvottu ilman henkilöllisyyden todentamista, valvottu verkossa tai paikalla ja henkilöllisyys todennettu) |
| Saavutettu arvosana |
| Yhdistämis- ja kerrytettävyysvaihtoehdot (erillinen, riippumaton pieni osaamiskokonaisuus / yhdistetty, kerrytettävä toista osaamistodistusta varten) |
| Lisätiedot |

Pakolliset tiedot:

Oppijan tunnistetiedot

Pienen osaamiskokonaisuuden nimi

Myöntäjän maa (maat) / alue (alueet)

Myöntävä elin (tai elimet)

Myöntämispäivä

Oppimistulokset

Oppimistulosten saavuttamisen edellyttämä ohjeellinen työmäärä (mahdollisuuksien mukaan ECTS-pisteinä)

Pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavan oppimiskokemuksen taso (ja tarvittaessa sykli) (EQF, QF-EHEA) soveltuvin osin

Arvioinnin tyyppi

Oppimistoimeen osallistumisen muoto

Pienen osaamiskokonaisuuden perustana käytetyn laadunvarmistuksen tyyppi

Valinnaiset tiedot tarvittaessa (ohjeellinen luettelo)

Oppimistoimeen ilmoittautumisen edellytykset

Valvonta ja henkilöllisyyden todentaminen arvioinnin aikana (valvomaton ilman henkilöllisyyden todentamista, valvottu ilman henkilöllisyyden todentamista, valvottu verkossa tai paikalla ja henkilöllisyys todennettu)

Saavutettu arvosana

Yhdistämis- ja kerrytettävyysvaihtoehdot (erillinen, riippumaton pieni osaamiskokonaisuus / yhdistetty, kerrytettävä toista osaamistodistusta varten)

Lisätiedot

Nämä vakiotiedot sisällytetään eurooppalaiseen tietomalliin (2), jossa määritellään yhteinen malli pienten osaamiskokonaisuuksien kuvaamiseksi. Tietomalli on käytettävissä avoimena standardina, jota pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajat voivat tarvittaessa käyttää, ja se tukee yhteentoimivuutta ja helpottaa pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevien tietojen vaihtoa.

Komissio kehittää tietomallin, joka perustuu edellä lueteltuihin yhteisiin standardeihin. Komissio kehittää tätä tietomallia ottaen huomioon seuraavat:

| i) | jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kuuleminen |
| --- | --- |

i)

jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kuuleminen

| ii) | käyttäjien tarpeet ja teknologinen kehitys |
| --- | --- |

ii)

käyttäjien tarpeet ja teknologinen kehitys

| iii) | työmarkkinoiden muutokset ja |
| --- | --- |

iii)

työmarkkinoiden muutokset ja

| iv) | koulutuksen tarjoamista koskevat nykyiset lähestymistavat. |
| --- | --- |

iv)

koulutuksen tarjoamista koskevat nykyiset lähestymistavat.

Tämän tietomallin tarkoitus on tukea tietojen yhdenmukaisuutta ja tuoda selkeää lisäarvoa. Pienten osaamiskokonaisuuksien tietomallia säännellään Europass-päätöksen ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 6 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti; niissä kehotetaan jo komissiota kehittämään, testaamaan ja päivittämään avoimia standardeja.

---

(1)  Eurooppalaisten vakiotietojen käyttö pienten osaamiskokonaisuuksien kuvaamiseen ei sinänsä merkitse virallista validointia tai tunnustamista, vaan se on keskeinen tämän mahdollistava tekijä.

(2)  Tietomallit ovat graafisia ja/tai sanallisia tietoesityksiä, joissa eritellään tietojen ominaisuudet, rakenne ja keskinäiset suhteet. Niitä käytetään avoimina standardeina, ja ne ovat vapaasti käytettäviä, läpinäkyviä ja yhteisymmärrykseen perustuvia.

---

LIITE II

Pienten osaamiskokonaisuuksien suunnittelua ja myöntämistä koskevat eurooppalaiset periaatteet

Jäljempänä esitetyissä kymmenessä periaatteessa täsmennetään pienten osaamiskokonaisuuksien luonne ja annetaan jäsenvaltioille, viranomaisille ja pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajille ohjeita pienten osaamiskokonaisuuksien suunnittelusta ja myöntämisestä sekä niitä koskevista järjestelmistä. Periaatteissa korostetaan pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevan eurooppalaisen lähestymistavan keskeisiä piirteitä, jotka voivat mahdollistaa pienten osaamiskokonaisuuksien laadun ja luottamuksen niitä kohtaan. Periaatteet ovat yleisluontoisia, ja niitä voidaan tarvittaessa soveltaa kaikilla osaamisalueilla ja toimialoilla.

| 1 | Laatu | Pieniin osaamiskokonaisuuksiin sovelletaan niitä tuottavan järjestelmän sisäistä ja ulkoista laadunvarmistusta (esim. koulutusympäristö tai työmarkkinatilanne, jossa pientä osaamiskokonaisuutta kehitetään ja tarjotaan). Laadunvarmistusprosessien on oltava tarkoituksenmukaisia, selkeästi dokumentoituja ja helposti saatavilla ja vastattava oppijoiden ja sidosryhmien tarpeisiin ja odotuksiin.

  Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajat: Ulkoinen laadunvarmistus perustuu ensisijaisesti pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajien arviointiin (eikä yksittäisiin kursseihin) ja niiden sisäisten laadunvarmistusmenettelyjen tehokkuuteen.
  Tarjoajien olisi varmistettava, että sisäinen laadunvarmistus kattaa kaikki seuraavat osatekijät:






  — | itse pienen osaamiskokonaisuuden yleinen laatu jäljempänä mainittujen standardien perusteella |
| --- | --- | --- | --- |

1

Laatu

Pieniin osaamiskokonaisuuksiin sovelletaan niitä tuottavan järjestelmän sisäistä ja ulkoista laadunvarmistusta (esim. koulutusympäristö tai työmarkkinatilanne, jossa pientä osaamiskokonaisuutta kehitetään ja tarjotaan). Laadunvarmistusprosessien on oltava tarkoituksenmukaisia, selkeästi dokumentoituja ja helposti saatavilla ja vastattava oppijoiden ja sidosryhmien tarpeisiin ja odotuksiin.

Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajat: Ulkoinen laadunvarmistus perustuu ensisijaisesti pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajien arviointiin (eikä yksittäisiin kursseihin) ja niiden sisäisten laadunvarmistusmenettelyjen tehokkuuteen.

Tarjoajien olisi varmistettava, että sisäinen laadunvarmistus kattaa kaikki seuraavat osatekijät:

—

itse pienen osaamiskokonaisuuden yleinen laatu jäljempänä mainittujen standardien perusteella

| — | tarvittaessa pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavan kurssin laatu |
| --- | --- |

—

tarvittaessa pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavan kurssin laatu

| — | oppijoiden palaute pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavista oppimiskokemuksista ja |
| --- | --- |

—

oppijoiden palaute pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavista oppimiskokemuksista ja

| — | vertaispalaute pieneen osaamiskokonaisuuteen johtaneista oppimiskokemuksista, myös muilta tarjoajilta ja sidosryhmiltä. |
| --- | --- |

—

vertaispalaute pieneen osaamiskokonaisuuteen johtaneista oppimiskokemuksista, myös muilta tarjoajilta ja sidosryhmiltä.

Standardit: Ulkoinen laadunvarmistus on toteutettava seuraavien mukaisesti:

| — | eurooppalaista tutkintojen viitekehystä koskevan suosituksen liite IV soveltuvin osin |
| --- | --- |

—

eurooppalaista tutkintojen viitekehystä koskevan suosituksen liite IV soveltuvin osin

| — | eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet soveltuvin osin |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet soveltuvin osin

| — | ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (EQAVET-kehys) soveltuvin osin |
| --- | --- |

—

ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (EQAVET-kehys) soveltuvin osin

| — | tarvittaessa muut laadunvarmistusvälineet, rekisterit ja merkit mukaan luettuina, joilla lisätään yleisön luottamusta pieniin osaamiskokonaisuuksiin. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa muut laadunvarmistusvälineet, rekisterit ja merkit mukaan luettuina, joilla lisätään yleisön luottamusta pieniin osaamiskokonaisuuksiin.

2

Avoimuus

Pienet osaamiskokonaisuudet ovat mitattavissa, vertailukelpoisia ja ymmärrettäviä, ja niissä on tarvittaessa selkeää tietoa oppimistuloksista, työmäärästä, sisällöstä, tasosta ja oppimistarjonnasta.

Työmäärä

| — | Korkeakoulujen olisi mahdollisuuksien mukaan käytettävä eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmää (ECTS) ja noudatettava EQF-suosituksen liitteessä V esitettyjä periaatteita pienen osaamiskokonaisuuden oppimistulosten saavuttamisen edellyttämän ohjeellisen työmäärän osoittamiseksi. |
| --- | --- |

—

Korkeakoulujen olisi mahdollisuuksien mukaan käytettävä eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmää (ECTS) ja noudatettava EQF-suosituksen liitteessä V esitettyjä periaatteita pienen osaamiskokonaisuuden oppimistulosten saavuttamisen edellyttämän ohjeellisen työmäärän osoittamiseksi.

| — | Tarjoajat, jotka eivät käytä ECTS-järjestelmää, voivat käyttää muita järjestelmiä tai tietotyyppejä, joilla voidaan tehokkaasti kuvata oppimistuloksia ja työmäärää EQF-suosituksen liitteessä V esitettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tarjoajat, jotka eivät käytä ECTS-järjestelmää, voivat käyttää muita järjestelmiä tai tietotyyppejä, joilla voidaan tehokkaasti kuvata oppimistuloksia ja työmäärää EQF-suosituksen liitteessä V esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

Tutkintojen viitekehys/järjestelmät

| — | Pienet osaamiskokonaisuudet voidaan tarvittaessa sisällyttää kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin/järjestelmiin kansallisten painopisteiden ja päätösten mukaisesti. Kansalliset tutkintojen viitekehykset ja tutkintojärjestelmien vastaavuudet on määritelty eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja korkeakoulututkintojen osalta itse vahvistettu eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehykseen, mikä voi edelleen tukea pienten osaamiskokonaisuuksien avoimuutta ja luottamusta niihin. |
| --- | --- |

—

Pienet osaamiskokonaisuudet voidaan tarvittaessa sisällyttää kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin/järjestelmiin kansallisten painopisteiden ja päätösten mukaisesti. Kansalliset tutkintojen viitekehykset ja tutkintojärjestelmien vastaavuudet on määritelty eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen ja korkeakoulututkintojen osalta itse vahvistettu eurooppalaisen korkeakoulutusalueen tutkintojen viitekehykseen, mikä voi edelleen tukea pienten osaamiskokonaisuuksien avoimuutta ja luottamusta niihin.

Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjontaa koskevat tiedot

Pieniä osaamiskokonaisuuksia koskevien järjestelmien olisi tarjottava avointa ja selkeää tietoa oppijoiden ohjausjärjestelmien tueksi kansallisten käytäntöjen ja sidosryhmien tarpeiden mukaisesti:

| — | Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajia koskevat tiedot julkaistaan olemassa olevissa asiaankuuluvissa rekistereissä, jos se on mahdollista. Korkeakoulutuksen tarjoajat (ja muut olennaiset tarjoajat) olisi mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä ulkoisen laadunvarmistuksen tulostietokantaan (DEQAR), joka perustuu eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden mukaiseen laadunvarmistukseen. |
| --- | --- |

—

Pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoajia koskevat tiedot julkaistaan olemassa olevissa asiaankuuluvissa rekistereissä, jos se on mahdollista. Korkeakoulutuksen tarjoajat (ja muut olennaiset tarjoajat) olisi mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä ulkoisen laadunvarmistuksen tulostietokantaan (DEQAR), joka perustuu eurooppalaisen korkeakoulutusalueen laadunvarmistusstandardien ja -ohjeiden mukaiseen laadunvarmistukseen.

| — | Pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavia oppimismahdollisuuksia koskevien tietojen olisi oltava saatavilla ja helposti vaihdettavissa asiaan liittyvien alustojen, kuten Europassin, kautta. |
| --- | --- |

—

Pieniin osaamiskokonaisuuksiin johtavia oppimismahdollisuuksia koskevien tietojen olisi oltava saatavilla ja helposti vaihdettavissa asiaan liittyvien alustojen, kuten Europassin, kautta.

3

Merkityk-sellisyys

Pienet osaamiskokonaisuudet olisi suunniteltava erillisiksi kohdennetuiksi oppimissaavutuksiksi ja myönnettävä sellaisina, ja niihin johtavia oppimismahdollisuuksia on päivitettävä tarpeen mukaan, jotta voidaan vastata havaittuihin oppimistarpeisiin.

Koulutusorganisaatioiden, työnantajien, työmarkkinaosapuolten sekä pienten osaamiskokonaisuuksien muiden tarjoajien ja käyttäjien välistä yhteistyötä kannustetaan pienten osaamiskokonaisuuksien merkityksen lisäämiseksi työmarkkinoilla.

4

Luotettava arviointi

Pienten osaamiskokonaisuuksien oppimistuloksia arvioidaan avointen kriteerien perusteella.

5

Oppimispolut

Pienet osaamiskokonaisuudet on suunniteltu ja niitä myönnetään tukemaan joustavia oppimispolkuja, mukaan lukien mahdollisuus validoida, tunnustaa ja kerryttää pieniä osaamiskokonaisuuksia eri järjestelmistä.

Kerrytettävyys

Pienet osaamiskokonaisuudet on suunniteltu modulaarisiksi, jotta niihin voidaan lisätä muita pieniä osaamiskokonaisuuksia suurempien osaamiskokonaisuuksien luomiseksi. Suoritusten kerryttämisestä tai yhdistämisestä päättävät vastaanottavat organisaatiot (esim. oppilaitokset, työnantajat jne.) omien käytäntöjensä mukaisesti, ja niiden olisi tuettava oppijan tavoitteita ja tarpeita. Kerryttäminen ei automaattisesti luo oikeutta tutkintoon. Alueelliset ja kansalliset viranomaiset tai instituutiot tekevät tällaiset päätökset myöntämismenettelyjensä mukaisesti.

Epävirallisen tai arkioppimisen validointi

Pienen osaamiskokonaisuuden saaminen on mahdollista sen jälkeen, kun on arvioitu oppimistulokset, jotka on saatu joko tietyllä pieneen osaamiskokonaisuuteen johtavalla kurssilla tai epävirallisesta ja arkioppimisesta saatujen oppimistulosten arvioinnin perusteella.

6

Tunnusta-minen

Pienillä osaamiskokonaisuuksilla on selkeä viesti oppimistuloksista pienemmissä oppimismoduuleissa. Tunnustaminen tasoittaa tietä tällaisten oppimiskokemusten laajemmalle tarjonnalle kaikkialla EU:ssa vertailukelpoisella tavalla.

Toimivaltaiset viranomaiset tunnustavat pienet osaamiskokonaisuudet mahdollisuuksien mukaan akateemisiin tarkoituksiin tai koulutusta tai työtä varten eurooppalaisten vakiotietojen (liite I) ja pienten osaamiskokonaisuuksien suunnittelua ja myöntämistä koskevien periaatteiden (liite II) mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella.

Kun virallisen koulutuksen tarjoajat myöntävät pieniä osaamiskokonaisuuksia, ne tunnustetaan mahdollisuuksien mukaan sellaisten tavanomaisten tunnustamismenettelyjen perusteella, joita käytetään ulkomaisten tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tunnustamisessa.

Tämä ei rajoita toimivaltaisten viranomaisten oikeutta määritellä tunnustamismenettelyjä tai tarkastaa asiakirjojen aitous.

7

Siirrettävyys

Pienet osaamiskokonaisuudet omistaa osaamistodistuksen haltija (oppija), ja osaamistodistuksen haltija voi tallentaa ja jakaa ne helposti, myös turvallisten digitaalisten lompakkojen (esim. Europass) kautta yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. Tietojen tallennusinfrastruktuuri perustuu avoimiin standardeihin ja datamalleihin, mikä varmistaa yhteentoimivuuden ja saumattoman tietojenvaihdon sekä mahdollistaa tietojen aitouden sujuvan tarkastamisen.

8

Oppija-keskeisyys

Pienet osaamiskokonaisuudet on suunniteltu vastaamaan kohderyhmään kuuluvien oppijoiden tarpeita. Oppijat osallistuvat sisäisiin ja ulkoisiin laadunvarmistusprosesseihin, ja heidän palautteensa otetaan huomioon osana pienten osaamiskokonaisuuksien jatkuvaa parantamista.

9

Todistus-voimaisuus

Pienet osaamiskokonaisuudet sisältävät riittävät tiedot, joiden perusteella voidaan tarkistaa osaamistodistuksen haltijan (oppijan) henkilöllisyys, myöntäjän oikeushenkilöllisyys sekä pienen osaamiskokonaisuuden myöntämispäivä ja -paikka.

10

Tiedotus ja opastus

Pieniä osaamiskokonaisuuksia koskeva tiedotus ja neuvonta olisi sisällytettävä elinikäisen oppimisen ohjauspalveluihin, ja sen olisi saavutettava mahdollisimman laajat oppijaryhmät osallistavalla tavalla ja tuettava koulutus- ja uravalintoja.

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/26

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022,

henkilökohtaisista oppimistileistä

(2022/C 243/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 292 artiklan yhdessä sen 149 artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ammattitaitoinen työvoima on ratkaisevan tärkeää unionin kestävän kilpailukyvyn vahvistamiseksi, työllistävän elpymisen tukemiseksi covid-19-pandemiasta toivuttaessa ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen digitaalisen ja vihreän siirtymän varmistamiseksi. Työmarkkinoiden kehittyessä ihmisten on pysyttävä kehityksen vauhdissa parantamalla osaamistaan. Uudet ja paremmat taidot avaavat lisää mahdollisuuksia ja tarjoavat ihmisille mahdollisuuden hallita aktiivisesti työmarkkinasiirtymiä ja osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan väestörakenteen muuttuessa. Lisäksi aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutus voivat olla tehokkaita välineitä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja osallisuuden edistämisessä oikeudenmukaisen siirtymän takaamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Ammattitaitoinen työvoima on ratkaisevan tärkeää unionin kestävän kilpailukyvyn vahvistamiseksi, työllistävän elpymisen tukemiseksi covid-19-pandemiasta toivuttaessa ja sosiaalisesti oikeudenmukaisen digitaalisen ja vihreän siirtymän varmistamiseksi. Työmarkkinoiden kehittyessä ihmisten on pysyttävä kehityksen vauhdissa parantamalla osaamistaan. Uudet ja paremmat taidot avaavat lisää mahdollisuuksia ja tarjoavat ihmisille mahdollisuuden hallita aktiivisesti työmarkkinasiirtymiä ja osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan väestörakenteen muuttuessa. Lisäksi aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutus voivat olla tehokkaita välineitä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja osallisuuden edistämisessä oikeudenmukaisen siirtymän takaamiseksi.

| (2) | Perusoikeuskirjan (1) 14 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jokaisella on oikeus koulutukseen ja oikeus saada ammatillista koulutusta sekä jatko- ja täydennyskoulutusta. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jäljempänä ”pilari”, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat yhteisen julistuksen 17 päivänä marraskuuta 2017 (2), ensimmäisen periaatteen mukaisesti jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Pilarin neljäs periaate koskee työllisyyden aktiivista tukemista ja siinä todetaan, että jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua työllisyysnäkymien parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi. Pilarin viidennessä periaatteessa, joka koskee varmaa ja sopeutuvaa työllisyyttä, korostetaan, että työntekijöillä on työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta oikeus oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun työolojen, sosiaalisen suojelun saatavuuden ja koulutuksen osalta. |
| --- | --- |

(2)

Perusoikeuskirjan (1) 14 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jokaisella on oikeus koulutukseen ja oikeus saada ammatillista koulutusta sekä jatko- ja täydennyskoulutusta. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jäljempänä ”pilari”, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat yhteisen julistuksen 17 päivänä marraskuuta 2017 (2), ensimmäisen periaatteen mukaisesti jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. Pilarin neljäs periaate koskee työllisyyden aktiivista tukemista ja siinä todetaan, että jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua työllisyysnäkymien parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi. Pilarin viidennessä periaatteessa, joka koskee varmaa ja sopeutuvaa työllisyyttä, korostetaan, että työntekijöillä on työsuhteen tyypistä ja kestosta riippumatta oikeus oikeudenmukaiseen ja yhdenvertaiseen kohteluun työolojen, sosiaalisen suojelun saatavuuden ja koulutuksen osalta.

| (3) | Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti 25 päivänä kesäkuuta 2021 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyviin unionin yleistavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen mukaisesti, ja tukee siten tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vuosittain vähintään 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen. Aikuiskoulutukseen osallistuminen unionissa on kuitenkin pysynyt samalla tasolla viimeisen vuosikymmenen aikana, ja 21 jäsenvaltiota ei saavuttanut vuoden 2020 unionin tason tavoitetta. Tämä huomioiden neuvosto antoi päätöslauselman uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 (3), jotta voidaan tukea edistymistä aikuisoppimista koskevassa unionin yleistavoitteessa. Monille aikuisille osaamisen kehittämismahdollisuudet ovat liian usein ulottumattomissa, kuten heille, joilla on epätyypillinen työmuoto, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) työntekijöille, työttömille, työelämän ulkopuolella oleville ja heikosti koulutetuille. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppa-neuvosto suhtautui myönteisesti 25 päivänä kesäkuuta 2021 Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyviin unionin yleistavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 annetun Porton julistuksen mukaisesti, ja tukee siten tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vuosittain vähintään 60 prosenttia kaikista aikuisista osallistuu koulutukseen. Aikuiskoulutukseen osallistuminen unionissa on kuitenkin pysynyt samalla tasolla viimeisen vuosikymmenen aikana, ja 21 jäsenvaltiota ei saavuttanut vuoden 2020 unionin tason tavoitetta. Tämä huomioiden neuvosto antoi päätöslauselman uudesta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta 2021–2030 (3), jotta voidaan tukea edistymistä aikuisoppimista koskevassa unionin yleistavoitteessa. Monille aikuisille osaamisen kehittämismahdollisuudet ovat liian usein ulottumattomissa, kuten heille, joilla on epätyypillinen työmuoto, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) työntekijöille, työttömille, työelämän ulkopuolella oleville ja heikosti koulutetuille.

| (4) | Komission 1 päivänä heinäkuuta 2020 hyväksymässä Euroopan osaamisohjelmassa vaaditaan osaamista koskevaa vallankumousta, jotta ekologinen ja digitaalinen siirtymä voidaan muuttaa mahdollisuuksiksi nopeaa ja oikeudenmukaista elpymistä varten. Ohjelmassa ilmoitetaan muun muassa, että komissio aikoo tutkia henkilökohtaisia oppimistilejä välineenä, jolla tuetaan työikäisten aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja täydennetään muita työnantajille ja koulutuksen tarjoajille suunnattuja toimia. |
| --- | --- |

(4)

Komission 1 päivänä heinäkuuta 2020 hyväksymässä Euroopan osaamisohjelmassa vaaditaan osaamista koskevaa vallankumousta, jotta ekologinen ja digitaalinen siirtymä voidaan muuttaa mahdollisuuksiksi nopeaa ja oikeudenmukaista elpymistä varten. Ohjelmassa ilmoitetaan muun muassa, että komissio aikoo tutkia henkilökohtaisia oppimistilejä välineenä, jolla tuetaan työikäisten aikuisten täydennys- ja uudelleenkoulutusta ja täydennetään muita työnantajille ja koulutuksen tarjoajille suunnattuja toimia.

| (5) | Vihreää siirtymää sekä työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevia taitoja tarvitaan siirryttäessä nykyaikaiseen, resurssitehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen, kuten ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä tähtäävässä eurooppalaisessa vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistetaan. Komission 14 päivänä heinäkuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Valmiina 55:een” tunnustetaan, että vihreä siirtymä voi onnistua vain, jos unionilla on riittävästi ammattitaitoista työvoimaa kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, ja viitataan Euroopan osaamisohjelman lippulaivatoimiin, joilla tarjotaan ihmisille taidot vihreää ja digitaalista siirtymää varten. |
| --- | --- |

(5)

Vihreää siirtymää sekä työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevia taitoja tarvitaan siirryttäessä nykyaikaiseen, resurssitehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen, kuten ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä tähtäävässä eurooppalaisessa vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistetaan. Komission 14 päivänä heinäkuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Valmiina 55:een” tunnustetaan, että vihreä siirtymä voi onnistua vain, jos unionilla on riittävästi ammattitaitoista työvoimaa kilpailukyvyn ylläpitämiseksi, ja viitataan Euroopan osaamisohjelman lippulaivatoimiin, joilla tarjotaan ihmisille taidot vihreää ja digitaalista siirtymää varten.

| (6) | Komission 9 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa Euroopan digitaalisesta vuosikymmenestä tunnustetaan riittävät digitaaliset taidot omaavan työvoiman puute sekä sukupuolijakauman epätasapaino tieto- ja viestintätekniikan (ICT) asiantuntijoiden ja luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (LUMA-aineet) tutkinnon suorittaneiden keskuudessa. Siinä toistetaan tavoite sen varmistamisesta, että ainakin 80 prosentilla unionin väestöstä on vähintään digitaaliset perustaidot vuoteen 2030 mennessä, ja ehdotetaan tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä unionissa työskentelee 20 miljoonaa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijaa, joista nykyistä suurempi osa on naisia. Komission 15 päivänä syyskuuta 2021 antamassa ehdotuksessa ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” ehdotetaan, että luodaan puitteet kyseisten tavoitteiden edistämiselle. Digitaalista koulutusta koskevassa 30 päivänä syyskuuta 2020 päivätyssä toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2021–2027 korostetaan, että teknologisia keinoja olisi käytettävä esteettömyyden helpottamiseen ja oppimismahdollisuuksien joustavuuden vahvistamiseen, mukaan lukien täydennys- ja uudelleenkoulutus. |
| --- | --- |

(6)

Komission 9 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa Euroopan digitaalisesta vuosikymmenestä tunnustetaan riittävät digitaaliset taidot omaavan työvoiman puute sekä sukupuolijakauman epätasapaino tieto- ja viestintätekniikan (ICT) asiantuntijoiden ja luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (LUMA-aineet) tutkinnon suorittaneiden keskuudessa. Siinä toistetaan tavoite sen varmistamisesta, että ainakin 80 prosentilla unionin väestöstä on vähintään digitaaliset perustaidot vuoteen 2030 mennessä, ja ehdotetaan tavoitteeksi, että vuoteen 2030 mennessä unionissa työskentelee 20 miljoonaa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijaa, joista nykyistä suurempi osa on naisia. Komission 15 päivänä syyskuuta 2021 antamassa ehdotuksessa ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” ehdotetaan, että luodaan puitteet kyseisten tavoitteiden edistämiselle. Digitaalista koulutusta koskevassa 30 päivänä syyskuuta 2020 päivätyssä toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2021–2027 korostetaan, että teknologisia keinoja olisi käytettävä esteettömyyden helpottamiseen ja oppimismahdollisuuksien joustavuuden vahvistamiseen, mukaan lukien täydennys- ja uudelleenkoulutus.

| (7) | Komission 10 päivänä maaliskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” kehotetaan toimimaan määrätietoisesti, jotta elinikäinen oppiminen saadaan kaikkien ulottuville ja varmistetaan, että koulutus pysyy vihreän ja digitaalisen siirtymän tahdissa ja tukee niiden toteuttamista. |
| --- | --- |

(7)

Komission 10 päivänä maaliskuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” kehotetaan toimimaan määrätietoisesti, jotta elinikäinen oppiminen saadaan kaikkien ulottuville ja varmistetaan, että koulutus pysyy vihreän ja digitaalisen siirtymän tahdissa ja tukee niiden toteuttamista.

| (8) | Neuvoston 8 päivänä kesäkuuta 2020 antamissa päätelmissä (4) jäsenvaltioita kehotetaan kansalliset olosuhteet ja työmarkkinaosapuolten rooli ja riippumattomuus huomioon ottaen selvittämään, millaisilla malleilla voitaisiin tarjota julkista ja yksityistä rahoitusta elinikäiselle oppimiselle ja taitojen kehittämiselle yksilötasolla, koska kestävä rahoitus on erityisen tärkeää, kun ammattitaitoisesta työvoimasta on puutetta, ja kiinnittämään erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja matalan osaamistason työntekijöihin, ja kehotetaan komissiota toimivaltuuksiensa mukaisesti tukemaan jäsenvaltioita kyseisissä toimissa. |
| --- | --- |

(8)

Neuvoston 8 päivänä kesäkuuta 2020 antamissa päätelmissä (4) jäsenvaltioita kehotetaan kansalliset olosuhteet ja työmarkkinaosapuolten rooli ja riippumattomuus huomioon ottaen selvittämään, millaisilla malleilla voitaisiin tarjota julkista ja yksityistä rahoitusta elinikäiselle oppimiselle ja taitojen kehittämiselle yksilötasolla, koska kestävä rahoitus on erityisen tärkeää, kun ammattitaitoisesta työvoimasta on puutetta, ja kiinnittämään erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja matalan osaamistason työntekijöihin, ja kehotetaan komissiota toimivaltuuksiensa mukaisesti tukemaan jäsenvaltioita kyseisissä toimissa.

| (9) | Riittämätön taloudellinen tuki yksilöille on yksi suurimmista esteistä, jotka vaikuttavat oppimiseen osallistumiseen. Kaiken kaikkiaan julkiset ja yksityiset investoinnit ovat riittämättömiä. Suurin osa työhön liittyvästä koulutuksesta unionissa on työnantajien tukemaa. Monet yritykset, erityisesti pk-yritykset, eivät kuitenkaan tarjoa tai rahoita henkilöstölleen koulutusta, ja epätyypillisessä työsuhteessa olevien henkilöiden saatavilla on vähemmän tai ei lainkaan työnantajan tukemaa koulutusta. Tällainen eriarvoisuus saattaa heikentää ihmisten hyvinvointia ja terveyttä sekä talouden kilpailukykyä, johtaa saamatta jääneisiin mahdollisuuksiin ja innovoinnin esteisiin ja aiheuttaa vaaran, että osa ihmisistä jää jälkeen siirryttäessä kestävämpään taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

(9)

Riittämätön taloudellinen tuki yksilöille on yksi suurimmista esteistä, jotka vaikuttavat oppimiseen osallistumiseen. Kaiken kaikkiaan julkiset ja yksityiset investoinnit ovat riittämättömiä. Suurin osa työhön liittyvästä koulutuksesta unionissa on työnantajien tukemaa. Monet yritykset, erityisesti pk-yritykset, eivät kuitenkaan tarjoa tai rahoita henkilöstölleen koulutusta, ja epätyypillisessä työsuhteessa olevien henkilöiden saatavilla on vähemmän tai ei lainkaan työnantajan tukemaa koulutusta. Tällainen eriarvoisuus saattaa heikentää ihmisten hyvinvointia ja terveyttä sekä talouden kilpailukykyä, johtaa saamatta jääneisiin mahdollisuuksiin ja innovoinnin esteisiin ja aiheuttaa vaaran, että osa ihmisistä jää jälkeen siirryttäessä kestävämpään taloudelliseen toimintaan.

| (10) | Välittömien kustannusten lisäksi ajan puute on tärkeä tekijä, joka estää aikuisia hakeutumasta koulutukseen. Useimmissa jäsenvaltioissa (5) on käytössä palkallista opintovapaata koskevia järjestelyitä, mutta tietoisuus opintovapaasta ja opintovapaan käyttö työikäisten aikuisten keskuudessa on usein vähäistä, eikä järjestelyissä useinkaan käsitellä epätyypillisessä työsuhteessa olevia työntekijöitä tai anneta aikuisten hakeutua koulutukseen työttömyyden tai vähäisen taloudellisen toiminnan aikana. |
| --- | --- |

(10)

Välittömien kustannusten lisäksi ajan puute on tärkeä tekijä, joka estää aikuisia hakeutumasta koulutukseen. Useimmissa jäsenvaltioissa (5) on käytössä palkallista opintovapaata koskevia järjestelyitä, mutta tietoisuus opintovapaasta ja opintovapaan käyttö työikäisten aikuisten keskuudessa on usein vähäistä, eikä järjestelyissä useinkaan käsitellä epätyypillisessä työsuhteessa olevia työntekijöitä tai anneta aikuisten hakeutua koulutukseen työttömyyden tai vähäisen taloudellisen toiminnan aikana.

| (11) | Monet aikuiset, erityisesti heikosti koulutetut ja kauimpana työmarkkinoilta olevat, eivät ole motivoituneita aloittamaan koulutusta. He eivät ehkä ole tietoisia omista osaamistarpeistaan, eivätkä välttämättä tiedä, onko tukea ja koulutusta saatavilla, tai ovatko ne laadukkaita ja tunnustettuja työmarkkinoilla. Lisäksi ihmiset eivät välttämättä ole motivoituneita osallistumaan koulutukseen, joka on valittu heitä kuulematta ja jota ei ole räätälöity heidän tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

(11)

Monet aikuiset, erityisesti heikosti koulutetut ja kauimpana työmarkkinoilta olevat, eivät ole motivoituneita aloittamaan koulutusta. He eivät ehkä ole tietoisia omista osaamistarpeistaan, eivätkä välttämättä tiedä, onko tukea ja koulutusta saatavilla, tai ovatko ne laadukkaita ja tunnustettuja työmarkkinoilla. Lisäksi ihmiset eivät välttämättä ole motivoituneita osallistumaan koulutukseen, joka on valittu heitä kuulematta ja jota ei ole räätälöity heidän tarpeisiinsa.

| (12) | Unionissa tarvitaan uutta lähestymistapaa täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. Lähestymistavan olisi täydennettävä olemassa olevia välineitä ja seurattava poliittisia sitoumuksia antamalla ihmisille vaikutusmahdollisuus sekä tukea ja välineitä, joita he tarvitsevat täydennys- tai uudelleenkoulutukseen kaikilla taitotasoilla. |
| --- | --- |

(12)

Unionissa tarvitaan uutta lähestymistapaa täydennys- ja uudelleenkoulutukseen. Lähestymistavan olisi täydennettävä olemassa olevia välineitä ja seurattava poliittisia sitoumuksia antamalla ihmisille vaikutusmahdollisuus sekä tukea ja välineitä, joita he tarvitsevat täydennys- tai uudelleenkoulutukseen kaikilla taitotasoilla.

| (13) | Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea (ACVT) toteaa 16 päivänä elokuuta 2021 antamassaan lausunnossa unionin aloitteesta, joka koskee henkilökohtaisia oppimistilejä ja koulutustarjonnan vahvistamista Euroopassa, että tällaisen aloitteen olisi parannettava aikuisten sitoutumista, motivaatiota ja osallistumista koulutukseen. Suurin haaste on parantaa taitojen ja työpaikkojen kohtaamista ja varmistaa monipuolisten laadukkaiden koulutusvaihtoehtojen saatavuus asianmukaisemman ja paremmin kohdennetun tarjonnan avulla. ACVT korostaa lausunnossaan, että valittaessa rahoitusmekanismeja ja räätälöityjä kannustimia kohderyhmittäin kansallisella tasolla olisi otettava huomioon kansalliset tarpeet ja prioriteetit. |
| --- | --- |

(13)

Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea (ACVT) toteaa 16 päivänä elokuuta 2021 antamassaan lausunnossa unionin aloitteesta, joka koskee henkilökohtaisia oppimistilejä ja koulutustarjonnan vahvistamista Euroopassa, että tällaisen aloitteen olisi parannettava aikuisten sitoutumista, motivaatiota ja osallistumista koulutukseen. Suurin haaste on parantaa taitojen ja työpaikkojen kohtaamista ja varmistaa monipuolisten laadukkaiden koulutusvaihtoehtojen saatavuus asianmukaisemman ja paremmin kohdennetun tarjonnan avulla. ACVT korostaa lausunnossaan, että valittaessa rahoitusmekanismeja ja räätälöityjä kannustimia kohderyhmittäin kansallisella tasolla olisi otettava huomioon kansalliset tarpeet ja prioriteetit.

| (14) | Yksi mahdollinen tapa puuttua edellä mainittuihin ongelmiin on tarjota ihmisille suoraa tukea henkilökohtaisilla oppimistileillä olevien koulutusoikeuksien kautta. Samalla voitaisiin luoda laaja mahdollistava kehys, jonka avulla ihmisille voidaan tarjota koulutusmahdollisuuksia, tietoa, ohjausta, palkallista opintovapaata ja koulutustulosten tunnustamista. Tällä tavalla voitaisiin täydentää olemassa olevia kansallisen tason aloitteita. |
| --- | --- |

(14)

Yksi mahdollinen tapa puuttua edellä mainittuihin ongelmiin on tarjota ihmisille suoraa tukea henkilökohtaisilla oppimistileillä olevien koulutusoikeuksien kautta. Samalla voitaisiin luoda laaja mahdollistava kehys, jonka avulla ihmisille voidaan tarjota koulutusmahdollisuuksia, tietoa, ohjausta, palkallista opintovapaata ja koulutustulosten tunnustamista. Tällä tavalla voitaisiin täydentää olemassa olevia kansallisen tason aloitteita.

| (15) | Suositellaan, että henkilökohtainen koulutusoikeus määriteltäisiin kansallisella tasolla ihmisten koulutustarpeiden mukaisesti (6) ja ottaen huomioon muut olemassa olevat välineet. Rahoituksen mukauttaminen tarpeisiin voi parantaa aloitteen tehokkuutta. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa lisäkoulutusoikeuksia niitä eniten tarvitseville kansallisen tilanteen ja työmarkkinoiden muutosten mukaan. Jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi lisätä henkilökohtaisia oppimistilejä strategisilla aloilla (7) vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi. Rahoituksen saamisen lisäksi koulutuksenmerkityksellisyys, hyödyllisyys ja tunnustaminen ovat keskeisiä täydennys- ja jatkokoulutukseen osallistumiseen vaikuttavia tekijöitä. Lisäksi suositellaan, että näistä kysymyksistä kuultaisiin työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä. |
| --- | --- |

(15)

Suositellaan, että henkilökohtainen koulutusoikeus määriteltäisiin kansallisella tasolla ihmisten koulutustarpeiden mukaisesti (6) ja ottaen huomioon muut olemassa olevat välineet. Rahoituksen mukauttaminen tarpeisiin voi parantaa aloitteen tehokkuutta. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa lisäkoulutusoikeuksia niitä eniten tarvitseville kansallisen tilanteen ja työmarkkinoiden muutosten mukaan. Jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi lisätä henkilökohtaisia oppimistilejä strategisilla aloilla (7) vihreän ja digitaalisen siirtymän tukemiseksi. Rahoituksen saamisen lisäksi koulutuksenmerkityksellisyys, hyödyllisyys ja tunnustaminen ovat keskeisiä täydennys- ja jatkokoulutukseen osallistumiseen vaikuttavia tekijöitä. Lisäksi suositellaan, että näistä kysymyksistä kuultaisiin työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä.

| (16) | Henkilökohtaisten oppimistilien olisi mahdollistettava se, että ihmiset voivat kerätä ja käyttää koulutusoikeuksia tiettynä ajanjaksona, joka määritellään kansallisella tasolla, jotta he voivat osallistua pidempään tai kalliimpaan koulutukseen tai kouluttautua taloudellisen taantuman aikana uusien osaamistarpeiden mukaan. Henkilöiden olisi voitava säilyttää henkilökohtaiset koulutusoikeutensa riippumatta työvoima-asemastaan tai ammatillisesta asemastaan tai uramuutoksistaan. Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan sellaiset oikeuksien voimassaolon päättymistä koskevat säännöt, jotka kannustavat oppijoita hyödyntämään oikeuksiaan täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(16)

Henkilökohtaisten oppimistilien olisi mahdollistettava se, että ihmiset voivat kerätä ja käyttää koulutusoikeuksia tiettynä ajanjaksona, joka määritellään kansallisella tasolla, jotta he voivat osallistua pidempään tai kalliimpaan koulutukseen tai kouluttautua taloudellisen taantuman aikana uusien osaamistarpeiden mukaan. Henkilöiden olisi voitava säilyttää henkilökohtaiset koulutusoikeutensa riippumatta työvoima-asemastaan tai ammatillisesta asemastaan tai uramuutoksistaan. Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan sellaiset oikeuksien voimassaolon päättymistä koskevat säännöt, jotka kannustavat oppijoita hyödyntämään oikeuksiaan täysimääräisesti.

| (17) | Olisi edistettävä sitä mahdollisuutta, että henkilö voi säilyttää henkilökohtaiset koulutusoikeutensa ajanjaksoina, joina hän asuu toisessa jäsenvaltiossa, tai että hän voi käyttää henkilökohtaisia koulutusoikeuksiaan saadakseen tunnustettua ja laadultaan varmennettua koulutusta oppimistilinsä kansallisesta rekisteristä myös ulkomailla. Oikeuksien siirrettävyys jäsenvaltioiden välillä on toivottavaa pitkällä aikavälillä, ja sitä on tutkittava tarkemmin, ottaen huomioon mahdolliset vaikutukset kansallisiin työmarkkinoihin. |
| --- | --- |

(17)

Olisi edistettävä sitä mahdollisuutta, että henkilö voi säilyttää henkilökohtaiset koulutusoikeutensa ajanjaksoina, joina hän asuu toisessa jäsenvaltiossa, tai että hän voi käyttää henkilökohtaisia koulutusoikeuksiaan saadakseen tunnustettua ja laadultaan varmennettua koulutusta oppimistilinsä kansallisesta rekisteristä myös ulkomailla. Oikeuksien siirrettävyys jäsenvaltioiden välillä on toivottavaa pitkällä aikavälillä, ja sitä on tutkittava tarkemmin, ottaen huomioon mahdolliset vaikutukset kansallisiin työmarkkinoihin.

| (18) | Jotta ihmisiä voitaisiin auttaa löytämään sopiva koulutuspolku ja siten lisätä heidän motivaatiotaan oppia, heidän saatavillaan olisi oltava uraohjausta ja validointimahdollisuuksia. Tarvitaan myös tunnustettua koulutusta koskevia ajantasaisia julkisia rekistereitä sellaisten kansallisten keskitettyjen digitaalisten portaalien kautta, joihin kaikilla, myös vammaisilla henkilöillä, on pääsy, ja jotka on mieluiten liitetty Europass-alustaan. |
| --- | --- |

(18)

Jotta ihmisiä voitaisiin auttaa löytämään sopiva koulutuspolku ja siten lisätä heidän motivaatiotaan oppia, heidän saatavillaan olisi oltava uraohjausta ja validointimahdollisuuksia. Tarvitaan myös tunnustettua koulutusta koskevia ajantasaisia julkisia rekistereitä sellaisten kansallisten keskitettyjen digitaalisten portaalien kautta, joihin kaikilla, myös vammaisilla henkilöillä, on pääsy, ja jotka on mieluiten liitetty Europass-alustaan.

| (19) | Suositellaan, että henkilökohtaisia oppimistilejä käytettäisiin validoinnin saamiseen, mukaan lukien osaamisen arviointimahdollisuudet. Komission viimeaikainen arviointi työstä, jota on tehty epävirallisen ja arkioppimisen validointia koskevan 20 päivänä joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen (8) yhteydessä, osoittaa huomattavaa edistystä, mutta siinä yksilöidään myös jatkuvia haasteita ja ehdotetaan toimia niiden korjaamiseksi. Erityisesti on tarpeen tarjota ihmisille räätälöityä tukea ja varmistaa tiiviimpi koordinointi ohjauspalvelujen kanssa ja heikommassa ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä koskevien validointialoitteiden tehokas räätälöinti. Jäsenvaltioita kehotetaan edistämään pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoamista tarvittaessa yksilöityjen tarpeiden perusteella pienistä osaamiskokonaisuuksista elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi 16 päivänä kesäkuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen (9) mukaisesti. |
| --- | --- |

(19)

Suositellaan, että henkilökohtaisia oppimistilejä käytettäisiin validoinnin saamiseen, mukaan lukien osaamisen arviointimahdollisuudet. Komission viimeaikainen arviointi työstä, jota on tehty epävirallisen ja arkioppimisen validointia koskevan 20 päivänä joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen (8) yhteydessä, osoittaa huomattavaa edistystä, mutta siinä yksilöidään myös jatkuvia haasteita ja ehdotetaan toimia niiden korjaamiseksi. Erityisesti on tarpeen tarjota ihmisille räätälöityä tukea ja varmistaa tiiviimpi koordinointi ohjauspalvelujen kanssa ja heikommassa ja haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä koskevien validointialoitteiden tehokas räätälöinti. Jäsenvaltioita kehotetaan edistämään pienten osaamiskokonaisuuksien tarjoamista tarvittaessa yksilöityjen tarpeiden perusteella pienistä osaamiskokonaisuuksista elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi 16 päivänä kesäkuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen (9) mukaisesti.

| (20) | Tällä suosituksella tuetaan palkallisen opintovapaan toteuttamista. Palkallisen opintovapaan asianmukainen tarjoaminen mahdollistaisi sen, että työntekijät voisivat säilyttää palkkatulonsa tai saada korvausta ansionmenetyksestä koulutusjaksojen aikana. Jäsenvaltioita kehotetaan aloittamaan työmarkkinaosapuolten kanssa vuoropuhelu järjestelyistä, joiden avulla työntekijät voivat osallistua koulutukseen työaikana käyttämällä henkilökohtaisia oppimistilejään, ottaen huomioon kansalliset koulutusmahdollisuudet ja -järjestelmät. Tältä osin olisi myös otettava huomioon pk- ja mikroyritysten tilanne. |
| --- | --- |

(20)

Tällä suosituksella tuetaan palkallisen opintovapaan toteuttamista. Palkallisen opintovapaan asianmukainen tarjoaminen mahdollistaisi sen, että työntekijät voisivat säilyttää palkkatulonsa tai saada korvausta ansionmenetyksestä koulutusjaksojen aikana. Jäsenvaltioita kehotetaan aloittamaan työmarkkinaosapuolten kanssa vuoropuhelu järjestelyistä, joiden avulla työntekijät voivat osallistua koulutukseen työaikana käyttämällä henkilökohtaisia oppimistilejään, ottaen huomioon kansalliset koulutusmahdollisuudet ja -järjestelmät. Tältä osin olisi myös otettava huomioon pk- ja mikroyritysten tilanne.

| (21) | Laaja hakeva toiminta ja laajat tiedotustoimet ja -kampanjat ovat avaintekijöitä, joilla parannetaan tuntuvasti aikuisten osallistumista oppimismahdollisuuksiin, erityisesti sellaisissa ryhmissä, joilla on vain vähän tietoa täydennys- ja uudelleenkoulutuksesta, kuten ryhmät, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Viranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien välinen yhteistyö, joka perustuu yhteisymmärrykseen siitä, että täydennys- ja uudelleenkoulutus ovat investointikeino, voi lisätä tiedotustoimien tehokkuutta. Vammaisten aikuisten osallistumista olisi helpotettava kiinnittämällä huomiota esteettömyyteen. |
| --- | --- |

(21)

Laaja hakeva toiminta ja laajat tiedotustoimet ja -kampanjat ovat avaintekijöitä, joilla parannetaan tuntuvasti aikuisten osallistumista oppimismahdollisuuksiin, erityisesti sellaisissa ryhmissä, joilla on vain vähän tietoa täydennys- ja uudelleenkoulutuksesta, kuten ryhmät, jotka ovat kauimpana työmarkkinoista. Viranomaisten, työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja muiden sidosryhmien välinen yhteistyö, joka perustuu yhteisymmärrykseen siitä, että täydennys- ja uudelleenkoulutus ovat investointikeino, voi lisätä tiedotustoimien tehokkuutta. Vammaisten aikuisten osallistumista olisi helpotettava kiinnittämällä huomiota esteettömyyteen.

| (22) | Kansallisen tason seuranta sekä henkilökohtaisten oppimistilien ja mahdollistavan kehyksen jatkuva parantaminen ovat avainasemassa tämän suosituksen täytäntöönpanon tukemisessa. Myöhemmät mukautukset voisivat koskea henkilökohtaisten koulutusoikeuksien määrää, ensisijaisia ryhmiä tai mahdollistavan kehyksen eri osien käyttäjäystävällistä integrointia. |
| --- | --- |

(22)

Kansallisen tason seuranta sekä henkilökohtaisten oppimistilien ja mahdollistavan kehyksen jatkuva parantaminen ovat avainasemassa tämän suosituksen täytäntöönpanon tukemisessa. Myöhemmät mukautukset voisivat koskea henkilökohtaisten koulutusoikeuksien määrää, ensisijaisia ryhmiä tai mahdollistavan kehyksen eri osien käyttäjäystävällistä integrointia.

| (23) | Riittävä rahoitus on keskeinen osa henkilökohtaisten oppimistilien onnistuneita järjestelmiä. Henkilökohtaisten oppimistilien kansallisella järjestelmällä voitaisiin helpottaa kustannusten jakamista eri rahoituslähteiden, kuten viranomaisten, työnantajien ja työmarkkinaosapuolten hallinnoimien rahastojen välillä, sallimalla eri rahoituslähteiden antaa varoja henkilökohtaisille oppimistileille. Julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden yhdistelmällä olisi varmistettava aloitteen kestävyys jäsenvaltioissa, mikä on sen onnistumisen kannalta olennaisen tärkeää. Tällaisen rahoituslähteiden yhdistelemisen ansiosta työnantajat voivat tarjota työntekijöille helpommin tukea ja lisäkoulutusta joko vapaaehtoisesti tai työehtosopimusten seurauksena. |
| --- | --- |

(23)

Riittävä rahoitus on keskeinen osa henkilökohtaisten oppimistilien onnistuneita järjestelmiä. Henkilökohtaisten oppimistilien kansallisella järjestelmällä voitaisiin helpottaa kustannusten jakamista eri rahoituslähteiden, kuten viranomaisten, työnantajien ja työmarkkinaosapuolten hallinnoimien rahastojen välillä, sallimalla eri rahoituslähteiden antaa varoja henkilökohtaisille oppimistileille. Julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden yhdistelmällä olisi varmistettava aloitteen kestävyys jäsenvaltioissa, mikä on sen onnistumisen kannalta olennaisen tärkeää. Tällaisen rahoituslähteiden yhdistelemisen ansiosta työnantajat voivat tarjota työntekijöille helpommin tukea ja lisäkoulutusta joko vapaaehtoisesti tai työehtosopimusten seurauksena.

| (24) | Aikuiskoulutusjärjestelmiä tukevien unionin rahastojen, kuten Euroopan sosiaalirahasto plussan (10), Euroopan aluekehitysrahaston (11) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston (12), sekä tarvittaessa Next Generation EU -välineeseen kuuluvan elpymis- ja palautumistukivälineen (13) ja teknisen tuen välineestä (14) tarjottavan räätälöidyn asiantuntemuksen avulla voidaan tukea henkilökohtaisten oppimistilien perustamista ja asiaa koskevaa mahdollistavaa kehystä. Myös komission helpottama vastavuoroinen oppiminen voi tukea prosessia. |
| --- | --- |

(24)

Aikuiskoulutusjärjestelmiä tukevien unionin rahastojen, kuten Euroopan sosiaalirahasto plussan (10), Euroopan aluekehitysrahaston (11) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston (12), sekä tarvittaessa Next Generation EU -välineeseen kuuluvan elpymis- ja palautumistukivälineen (13) ja teknisen tuen välineestä (14) tarjottavan räätälöidyn asiantuntemuksen avulla voidaan tukea henkilökohtaisten oppimistilien perustamista ja asiaa koskevaa mahdollistavaa kehystä. Myös komission helpottama vastavuoroinen oppiminen voi tukea prosessia.

| (25) | Tämä suositus ei vaikuta jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan eikä jäsenvaltioiden sisäiseen toimivaltajakoon kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, kun on kyse niiden aikuiskoulutusjärjestelmien rahoituksesta sekä organisoinnista ja sisällöstä. Se ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai antamasta aikuisten oppimista ja koulutusta koskevia muita tai yksityiskohtaisempia säännöksiä kuin tässä suosituksessa suositellaan. |
| --- | --- |

(25)

Tämä suositus ei vaikuta jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan eikä jäsenvaltioiden sisäiseen toimivaltajakoon kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, kun on kyse niiden aikuiskoulutusjärjestelmien rahoituksesta sekä organisoinnista ja sisällöstä. Se ei estä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai antamasta aikuisten oppimista ja koulutusta koskevia muita tai yksityiskohtaisempia säännöksiä kuin tässä suosituksessa suositellaan.

| (26) | Jäsenvaltioiden olisi otettava työmarkkinaosapuolet ja kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös kansalaisjärjestöt, mukaan uudistusten suunnitteluun. Tässä suosituksessa otetaan kaikilta osin huomioon työmarkkinaosapuolten autonomia, myös se, jos ne vastaavat koulutusjärjestelmien perustamisesta ja hallinnoinnista. |
| --- | --- |

(26)

Jäsenvaltioiden olisi otettava työmarkkinaosapuolet ja kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, myös kansalaisjärjestöt, mukaan uudistusten suunnitteluun. Tässä suosituksessa otetaan kaikilta osin huomioon työmarkkinaosapuolten autonomia, myös se, jos ne vastaavat koulutusjärjestelmien perustamisesta ja hallinnoinnista.

| (27) | Tässä suosituksessa esitetyt toimenpiteet eivät korvaa työnantajien, julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tai muiden koulutuksen tarjoajien tarjoamaa koulutusta, eikä niiden tavoitteena ole puuttua sellaiseen; ne eivät myöskään saisi korvata koulutuslaitoksille annettavaa julkista tukea tai muun tyyppistä tukea. Hallinnollinen lisätaakka olisi minimoitava, |
| --- | --- |

(27)

Tässä suosituksessa esitetyt toimenpiteet eivät korvaa työnantajien, julkisten ja yksityisten työvoimapalvelujen tai muiden koulutuksen tarjoajien tarjoamaa koulutusta, eikä niiden tavoitteena ole puuttua sellaiseen; ne eivät myöskään saisi korvata koulutuslaitoksille annettavaa julkista tukea tai muun tyyppistä tukea. Hallinnollinen lisätaakka olisi minimoitava,

SUOSITTAA SEURAAVAA:

Tavoitteet

| 1. | Tällä suosituksella pyritään tukemaan jäsenvaltioiden aloitteita, joilla lisätään työikäisten aikuisten mahdollisuuksia osallistua koulutukseen tavoitteena nostaa osallistumisastetta ja vähentää osaamisvajeita. Näin sillä myötävaikutetaan unionin tavoitteeseen edistää erittäin kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta, jossa pyritään täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen. Erityisesti sillä pyritään






  a) | tukemaan kaikkia työikäisiä aikuisia koulutukseen pääsemisessä, mukaan lukien ammatilliset siirtymät ja riippumatta heidän työmarkkina-asemastaan tai ammatillisesta asemastaan; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tukemaan kaikkia työikäisiä aikuisia koulutukseen pääsemisessä, mukaan lukien ammatilliset siirtymät ja riippumatta heidän työmarkkina-asemastaan tai ammatillisesta asemastaan;

| b) | antamaan ihmisille enemmän kannustimia ja lisäämään motivaatiota koulutukseen hakeutumiseen. |
| --- | --- |

b)

antamaan ihmisille enemmän kannustimia ja lisäämään motivaatiota koulutukseen hakeutumiseen.

| 2. | Edellä 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi suositellaan, että jäsenvaltiot harkitsisivat henkilökohtaisten oppimistilien perustamista mahdollisena keinona sille, että ihmiset voivat osallistua työmarkkinoiden kannalta merkitykselliseen koulutukseen. Siinä määrin kuin jäsenvaltiot päättävät perustaa henkilökohtaisia oppimistilejä, suositellaan, että ne ottavat käyttöön mahdollistavan kehyksen, mukaan lukien ohjaus- ja validointimahdollisuudet, jotta voidaan edistää tehokasta koulutukseen hakeutumista, tämän suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Soveltamisala

| 3. | Tämä suositus kattaa jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevat työikäiset aikuiset riippumatta heidän koulutustasostaan ja nykyisestä työmarkkina-asemastaan tai ammatillisesta asemastaan. Jäsenvaltioille suositellaan, että ne perustaisivat henkilökohtaisen oppimistilin kullekin tähän ryhmään kuuluvalle henkilölle omien kansallisten tarpeidensa ja olosuhteidensa mukaisesti.
  Suositellaan, että rajatyöntekijät ja sellaiset itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka työskentelevät muussa jäsenvaltiossa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa he laillisesti oleskelevat, ovat katettuja siinä jäsenvaltiossa, jossa he työskentelevät. |
| --- | --- |

3.

Suositellaan, että rajatyöntekijät ja sellaiset itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka työskentelevät muussa jäsenvaltiossa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa he laillisesti oleskelevat, ovat katettuja siinä jäsenvaltiossa, jossa he työskentelevät.

Määritelmät

| 4. | Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ’ henkilökohtaisella koulutusoikeudella’ tarkoitetaan oikeutta saada henkilökohtainen budjetti, joka on yksilön käytettävissä ja kattaa työmarkkinoiden kannalta merkityksellisen koulutuksen, ohjauksen ja neuvonnan, osaamisen arvioinnin tai validoinnin välittömät tukikelpoiset kustannukset; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

’ henkilökohtaisella koulutusoikeudella’ tarkoitetaan oikeutta saada henkilökohtainen budjetti, joka on yksilön käytettävissä ja kattaa työmarkkinoiden kannalta merkityksellisen koulutuksen, ohjauksen ja neuvonnan, osaamisen arvioinnin tai validoinnin välittömät tukikelpoiset kustannukset;

| b) | ’ henkilökohtaisella oppimistilillä’ tarkoitetaan henkilökohtaisten koulutusoikeuksien tarjontatapaa. Se on henkilökohtainen tili, jonka avulla henkilöt voivat kerätä ja säilyttää oikeuksiaan ajan mittaan mitä tahansa sellaista tukikelpoista koulutus-, neuvonta- tai validointimahdollisuutta varten, jota he pitävät hyödyllisimpänä, ja milloin tahansa, kansallisten sääntöjen mukaisesti. Siinä myönnetään ihmisille täysi omistusoikeus oikeuksiin rahoituslähteestä riippumatta; |
| --- | --- |

b)

’ henkilökohtaisella oppimistilillä’ tarkoitetaan henkilökohtaisten koulutusoikeuksien tarjontatapaa. Se on henkilökohtainen tili, jonka avulla henkilöt voivat kerätä ja säilyttää oikeuksiaan ajan mittaan mitä tahansa sellaista tukikelpoista koulutus-, neuvonta- tai validointimahdollisuutta varten, jota he pitävät hyödyllisimpänä, ja milloin tahansa, kansallisten sääntöjen mukaisesti. Siinä myönnetään ihmisille täysi omistusoikeus oikeuksiin rahoituslähteestä riippumatta;

| c) | henkilökohtaisten koulutusoikeuksien ’siirrettävyydellä’ tarkoitetaan sitä, että tällaiset oikeudet, sen jälkeen, kun ne on myönnetty, pysyvät asianomaisen henkilön hallussa, myös siirtymien aikana, kuten silloin, kun henkilö siirtyy työpaikasta toiseen, työpaikasta koulutukseen, työelämästä työttömyyteen tai työmarkkinoilta niiden ulkopuolelle; |
| --- | --- |

c)

henkilökohtaisten koulutusoikeuksien ’siirrettävyydellä’ tarkoitetaan sitä, että tällaiset oikeudet, sen jälkeen, kun ne on myönnetty, pysyvät asianomaisen henkilön hallussa, myös siirtymien aikana, kuten silloin, kun henkilö siirtyy työpaikasta toiseen, työpaikasta koulutukseen, työelämästä työttömyyteen tai työmarkkinoilta niiden ulkopuolelle;

| d) | ’mahdollistava kehys’ kattaa tuen, jolla edistetään henkilökohtaisten koulutusoikeuksien tehokasta käyttöönottoa. Tähän sisältyvät uraohjaus- ja validointimahdollisuudet, kansallinen rekisteri koulutusmahdollisuuksista, joihin voidaan myöntää rahoitusta henkilökohtaisista koulutusoikeuksista, keskitetty kansallinen digitaalinen portaali henkilökohtaisen oppimistilin käyttöä varten ja kansallinen rekisteri sekä palkallinen opintovapaa. |
| --- | --- |

d)

’mahdollistava kehys’ kattaa tuen, jolla edistetään henkilökohtaisten koulutusoikeuksien tehokasta käyttöönottoa. Tähän sisältyvät uraohjaus- ja validointimahdollisuudet, kansallinen rekisteri koulutusmahdollisuuksista, joihin voidaan myöntää rahoitusta henkilökohtaisista koulutusoikeuksista, keskitetty kansallinen digitaalinen portaali henkilökohtaisen oppimistilin käyttöä varten ja kansallinen rekisteri sekä palkallinen opintovapaa.

Henkilökohtainen oppimistili

Suositellaan, että jäsenvaltiot kansallisten käytäntöjen ja tarpeiden mukaisesti

| 5. | perustaisivat henkilökohtaisia oppimistilejä, joilla voitaisiin täydentää muita jo käytössä olevia toimenpiteitä, kaikille tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluville henkilöille sen jälkeen, kun on kuultu työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | varmistaisivat jokaiselle henkilökohtaiselle oppimistilille riittävän vuotuisen määrän oikeuksia, joita voidaan kerätä ja käyttää tiettynä ajanjaksona merkityksellisemmän koulutuksen mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | antaisivat henkilökohtaisia lisäkoulutusoikeuksia sellaisten henkilöiden tileille, jotka tarvitsevat eniten täydennys- ja uudelleenkoulutusta kansallisten tai alakohtaisten tarpeiden, henkilön työmarkkina-aseman tai sopimuksellisen aseman tai koulutustason ja muiden asiaankuuluvien olosuhteiden perusteella ja selkeiden ja avoimien kriteerien mukaisesti, kuultuaan ensin työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaisivat työnantajia antamaan henkilökohtaisia lisäkoulutusoikeuksia työntekijöidensä ja muiden niiden arvoketjussa työskentelevien henkilöiden, erityisesti pk-yrityksissä työskentelevien henkilöiden, henkilökohtaisille oppimistileille puuttumatta yritysten omaan koulutustoimintaan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaisivat julkisia ja yksityisiä työvoimapalveluja antamaan henkilökohtaisia lisäkoulutusoikeuksia sellaisten henkilöiden y henkilökohtaisille oppimistileille, jotka tarvitsevat eniten täydennys- ja uudelleenkoulutusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vahvistaisivat edellytykset, joilla henkilökohtaisia koulutusoikeuksia voidaan kerätä ja säilyttää, jotta voidaan saavuttaa tasapaino sen välillä, että ihmiset voivat kerätä koulutusoikeuksiaan pidempien koulutuskurssien rahoittamiseen, ja jotta voidaan rohkaista heitä käyttämään oikeuksiaan säännöllisesti koko työelämänsä ajan; jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi asettaa oikeuksien keräämiselle ja säilyttämiselle määräajan ja ylärajan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | edistäisivät sitä mahdollisuutta, että yhdessä jäsenvaltiossa tilillä olevia henkilökohtaisia koulutusoikeuksia voidaan käyttää tukikelpoisiin koulutus-, uraohjaus- ja validointimahdollisuuksiin kyseisessä jäsenvaltiossa myös niinä ajanjaksoina, jolloin kyseinen henkilö oleskelee laillisesti toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

11.

Mahdollistava kehys

Suositellaan, että jäsenvaltiot, jotka ottavat käyttöön henkilökohtaisia oppimistilejä, sisällyttäisivät ne mahdollistavaan kehykseen, joka kattaa seuraavat:

| — | Uraohjaus ja validointi |
| --- | --- |

—

Uraohjaus ja validointi

| 12. | Suositellaan, että jäsenvaltiot varmistaisivat, että uraohjauspalvelut ja validointimahdollisuudet, mukaan lukien osaamisen arviointimahdollisuudet, ovat henkilökohtaisesti tai verkossa kaikkien henkilökohtaisen oppimistilin omistajien saatavilla ja että heillä on pääsy niihin maksutta tai heidän henkilökohtaisten koulutusoikeuksiensa kautta epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen (15) mukaisesti. |
| --- | --- |

12.

| — | Tukikelpoisten laadultaan varmennettujen koulutus-, uraohjaus- ja validointimahdollisuuksien kansallinen rekisteri |
| --- | --- |

—

Tukikelpoisten laadultaan varmennettujen koulutus-, uraohjaus- ja validointimahdollisuuksien kansallinen rekisteri

| 13. | Suositellaan, että jäsenvaltiot perustaisivat sellaisten koulutus-, uraohjaus- ja validointimahdollisuuksien julkisen rekisterin (16), joille voidaan myöntää rahoitusta henkilökohtaisista koulutusoikeuksista, ja pitäisivät sitä ajan tasalla. Rekisteriin olisi sisällytettävä myös jäsenvaltioiden ihmisille maksutta tarjoamat uraohjauspalvelut ja validointimahdollisuudet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Jäsenvaltioita kannustetaan vahvistamaan ja julkaisemaan selkeät säännöt erilaisten työmarkkinoiden kannalta merkityksellisten koulutus-, uraohjaus- ja validointimahdollisuuksien sisällyttämisestä rekisteriin läpinäkyvien laatuvaatimusten ja osaamista koskevan tiedon perusteella sekä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi tarkasteltava sääntöjä säännöllisesti, jotta ne vastaisivat paremmin työmarkkinoiden tarpeita. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Jäsenvaltioille suositellaan, että ne tarvittaessa kannustaisivat virallisten ja epävirallisten oppimismahdollisuuksien tarjoajia kehittämään ja laajentamaan tarjontaansa tunnistettujen tarpeiden perusteella, myös esimerkiksi tarjoamalla pieniä osaamiskokonaisuuksia pienistä osaamiskokonaisuuksista elinikäisen oppimisen ja työllistettävyyden tukemiseksi annetun neuvoston suosituksen mukaisesti sekä käyttämällä unionin ja kansallisia osaamiskehyksiä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Suositellaan, että jäsenvaltiot kehottaisivat työmarkkinaosapuolia, koulutusalaa ja muita asiaankuuluvia sidosryhmiä osallistumaan prosessiin, jossa määritellään rekisteriin sisältyvää koulutusta koskevat tukikelpoisuuskriteerit. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Suositellaan, että jäsenvaltiot tarvittaessa avaisivat kansallisen rekisterinsä läpinäkyvällä tavalla koulutusmahdollisuuksille, joita tarjotaan muissa maissa. |
| --- | --- |

17.

| — | Henkilökohtaisia oppimistilejä tukeva keskitetty kansallinen digitaalinen portaali |
| --- | --- |

—

Henkilökohtaisia oppimistilejä tukeva keskitetty kansallinen digitaalinen portaali

| 18. | Jäsenvaltioita kehotetaan tarjoamaan ihmisille mahdollisuus saada käyttöön henkilökohtainen oppimistili ja selata rekisteriä helposti suojatun sähköisen todentamisen avulla esteettömässä (17) keskitetyssä kansallisessa digitaalisessa portaalissa (18), joka on helposti käytettävissä mobiililaitteilla ja joka on mieluiten liitetty Europass-alustaan, ja auttamaan heitä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

18.

| — | Palkallinen opintovapaa |
| --- | --- |

—

Palkallinen opintovapaa

| 19. | Suositellaan, että jäsenvaltiot aloittaisivat työmarkkinaosapuolten kanssa vuoropuhelun järjestelyistä, joiden avulla työntekijät voivat osallistua koulutukseen työaikana käyttämällä henkilökohtaisia oppimistilejään. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Suositellaan, että jäsenvaltiot ottaisivat käyttöön palkallista opintovapaata tai ansionmenetyksestä saatavaa korvausta koskevia säännöksiä taikka tarkastelisivat uudelleen olemassa olevien säännösten riittävyyttä ottaen huomioon






  a) | niiden kattavuuden kaikentyyppisissä työsuhteissa ja itsenäiset ammatinharjoittajat; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

niiden kattavuuden kaikentyyppisissä työsuhteissa ja itsenäiset ammatinharjoittajat;

| b) | taloudellisen ja muun tuen työnantajille (erityisesti pk-yrityksille), joiden työntekijät käyttävät palkallista opintovapaata; |
| --- | --- |

b)

taloudellisen ja muun tuen työnantajille (erityisesti pk-yrityksille), joiden työntekijät käyttävät palkallista opintovapaata;

| c) | tarpeen varmistaa tällaisten säännösten tehokas täytäntöönpano. |
| --- | --- |

c)

tarpeen varmistaa tällaisten säännösten tehokas täytäntöönpano.

Hakeva toiminta ja tiedotustoimet

| 21. | Suositellaan, että jäsenvaltiot toteuttaisivat yhdessä työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen, alueellisten ja paikallisten järjestöjen ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden kanssa laaja-alaista hakevaa toimintaa ja laaja-alaisia tiedotustoimia ja kampanjoita, jotka on räätälöity henkilökohtaisten oppimistilien järjestelmän mahdollisten edunsaajien tarpeisiin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä henkilöihin, jotka ovat eniten täydennys- ja uudelleenkoulutuksen tarpeessa kansallisella tasolla määritellyn mukaisesti, jotta tukikelpoisille henkilöille voidaan kertoa heidän henkilökohtaisia oppimistilejä ja mahdollistavaa kehystä koskevista oikeuksistaan ja etuuksistaan ja jotta heitä voidaan motivoida niiden osalta. Tiedotustoimia olisi myös suunnattava muun muassa pk-yrityksissä työskenteleville työntekijöille. |
| --- | --- |

21.

Seuranta ja jatkuva parantaminen

| 22. | Jäsenvaltioita, jotka ottavat käyttöön henkilökohtaisia oppimistilejä, kannustetaan seuraamaan ja arvioimaan kansallisella tasolla tällaisten tilien toimintaa ja mahdollistavaa kehystä ja tekemään tarvittaessa mukautuksia tämän suosituksen tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, esimerkiksi koulutusoikeuksien määrän, eniten täydennys- ja uudelleenkoulutusta tarvitsevien henkilöiden määritelmän sekä mahdollistavan kehyksen eri osien käyttäjäystävällisen integroinnin osalta. Kyseisessä prosessissa olisi kuultava työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä. |
| --- | --- |

22.

Rahoitus

| 23. | Suositellaan, että jäsenvaltiot toteuttaisivat toimia sen varmistamiseksi, että henkilökohtaisten oppimistilien rahoitus on riittävää ja kestävää, ottaen huomioon kansalliset olosuhteet ja muut jo käytössä olevat toimenpiteet sekä kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Jäsenvaltioita kannustetaan helpottamaan erilaisten julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden yhdistämistä henkilökohtaisten koulutusoikeuksien edistämiseksi, myös työehtosopimusten seurauksena. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Suositellaan, että jäsenvaltiot varmistaisivat kestävän rahoituksen mahdollistavalle kehykselle sekä tässä suosituksessa tarkoitetuille hakevalle toiminnalle ja tiedotustoimille. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään mahdollisimman paljon ja mahdollisimman tehokkaasti unionin varoja ja välineitä, erityisesti Euroopan sosiaalirahasto plussaa, Euroopan aluekehitysrahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, elpymis- ja palautumistukivälinettä ja teknisen tuen välinettä, jotta voidaan






  a) | perustaa kansallisia henkilökohtaisia oppimistilejä, jotka on sisällytetty mahdollistavaan kehykseen, muun muassa kehittämällä henkilökohtaisille oppimistileille ja niihin liittyville tunnustetuille palveluille keskitetty kansallinen digitaalinen portaali ja perustamalla kansallisia tunnustettua koulutusta koskevia rekistereitä; |
| --- | --- | --- |

26.

a)

perustaa kansallisia henkilökohtaisia oppimistilejä, jotka on sisällytetty mahdollistavaan kehykseen, muun muassa kehittämällä henkilökohtaisille oppimistileille ja niihin liittyville tunnustetuille palveluille keskitetty kansallinen digitaalinen portaali ja perustamalla kansallisia tunnustettua koulutusta koskevia rekistereitä;

| b) | tarjota henkilökohtaisia lisäkoulutusoikeuksia sellaisten henkilöiden tileille, jotka tarvitsevat eniten täydennys- ja uudelleenkoulutusta, ottaen huomioon kansalliset olosuhteet ja unionin painopisteet, myös vihreän ja digitaalisen siirtymän osalta; |
| --- | --- |

b)

tarjota henkilökohtaisia lisäkoulutusoikeuksia sellaisten henkilöiden tileille, jotka tarvitsevat eniten täydennys- ja uudelleenkoulutusta, ottaen huomioon kansalliset olosuhteet ja unionin painopisteet, myös vihreän ja digitaalisen siirtymän osalta;

| c) | luoda ja tarjota uraohjaus- ja validointimahdollisuuksia; |
| --- | --- |

c)

luoda ja tarjota uraohjaus- ja validointimahdollisuuksia;

| d) | järjestää hakevaa toimintaa ja tiedotustoimia. |
| --- | --- |

d)

järjestää hakevaa toimintaa ja tiedotustoimia.

Unionin tuki

| 27. | Neuvosto suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tukea toimivaltansa mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon toissijaisuusperiaatteen tämän suosituksen täytäntöönpanoa hyödyntäen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop), Euroopan koulutussäätiön (ETF), Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) ja Euroopan työviranomaisen (ELA) asiantuntemusta






  a) | helpottamalla jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista, jotta tuetaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa koskevien asianmukaisten toimenpiteiden suunnittelua ja toteuttamista; |
| --- | --- | --- |

27.

a)

helpottamalla jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista, jotta tuetaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa koskevien asianmukaisten toimenpiteiden suunnittelua ja toteuttamista;

| b) | laajentamalla tietopohjaa henkilökohtaisista oppimistileistä ja niihin liittyvistä kysymyksistä ja kehittämällä asiaankuuluvaa ohjausmateriaalia; |
| --- | --- |

b)

laajentamalla tietopohjaa henkilökohtaisista oppimistileistä ja niihin liittyvistä kysymyksistä ja kehittämällä asiaankuuluvaa ohjausmateriaalia;

| c) | tutkimalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Europass-alustan jatkokehitystä, erityisesti yhteentoimivuuden varmistamiseksi henkilökohtaisten oppimistilien keskitettyjen kansallisten digitaalisten portaalien kanssa, ja tekemällä näkyväksi ne oppimis-, uraohjaus- ja validointimahdollisuudet, joihin erilaisia kansallisia koulutusoikeuksia voidaan käyttää. |
| --- | --- |

c)

tutkimalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Europass-alustan jatkokehitystä, erityisesti yhteentoimivuuden varmistamiseksi henkilökohtaisten oppimistilien keskitettyjen kansallisten digitaalisten portaalien kanssa, ja tekemällä näkyväksi ne oppimis-, uraohjaus- ja validointimahdollisuudet, joihin erilaisia kansallisia koulutusoikeuksia voidaan käyttää.

Raportointi ja arviointi

| 28. | Jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan toimia, jotta saavutetaan tämän suosituksen 1 kohdassa vahvistetut tavoitteet. Edistymistä kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa olisi seurattava monenvälisen valvonnan yhteydessä osana eurooppalaista ohjausjaksoa. Komission olisi huolehdittava siitä, että seurannassa käytetään tietoja, jotka on jo kerätty muiden seurantakehysten kautta, ja että vältetään päällekkäisyydet hallinnollisen taakan rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Komission olisi arvioitava edistymistä tämän suosituksen täytäntöönpanossa yhteistyössä niiden jäsenvaltioiden kanssa, joita asia koskee, ja kuultuaan työmarkkinaosapuolia ja asiaankuuluvia sidosryhmiä ja raportoitava neuvostolle viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2027. |
| --- | --- |

29.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

O. DUSSOPT

---

(1)  EUVL C 326, 26.10.2012, s. 391.

1

(2)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

2

(3)  EUVL C 504, 14.12.2021, s. 9.

3

(4)  Neuvoston päätelmät, annettu 8. kesäkuuta 2020, uudelleenkoulutus ja osaamisen kehittäminen perustana kestävyyden ja työllistettävyyden lisäämiselle edistettäessä talouden elpymistä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta (ST 8682/20).

4

(5)  Koulutusvapaata koskevia järjestelyitä on olemassa 24 jäsenvaltiossa ja 12 jäsenvaltiota on allekirjoittanut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) palkallista koulutusvapaata koskevan yleissopimuksen (tilanne maaliskuussa 2022).

5

(6)  Koulutusoikeudet voisivat esimerkiksi mahdollistaa tunnustettuja koulutustoimia 30 tuntia vuodessa kaikille, ja 50 tuntia niille, jotka tarvitsevat koulutusta eniten.

6

(7)  Komission 5 päivänä toukokuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” viitataan 14 teollisuusekosysteemiin tukea varten, mukaan lukien niiden nykyisen ja tulevan työvoiman osaamisen kehittäminen.

7

(8)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

8

(9)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 10

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24. kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

14

(15)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

15

(16)  Jäsenvaltioita kehotetaan tekemään tästä rekisteristä yhteensopiva eurooppalaisen oppimismallin kanssa; kyseessä on tietomalli, jonka avulla pyritään standardoimaan oppimisdatan jakamis- ja esittämistapa. Eurooppalaista oppimismallia voidaan käyttää erilaisissa oppimisyhteyksissä, kuten oppimismahdollisuuksien, pätevyyksien, tutkintojen ja akkreditointien kuvaamiseen. Se perustuu tietokenttiin, joita kuvataan eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä elinikäisen oppimisen edistämiseksi 22 päivänä toukokuuta 2017 annetun neuvoston suosituksen liitteessä VI (EUVL C 189, 15.6.2017, s. 15).

16

(17)  Tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17 päivänä huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70) esteettömyysvaatimusten mukaisesti.

17

(18)  Tällaiset portaalit olisi perustettava eurooppalaisia yhteentoimivuusperiaatteita koskevan 23 päivänä maaliskuuta 2017 annetun komission tiedonannon mukaisesti.

18

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/35

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022,

oikeudenmukaisesta siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen

(2022/C 243/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan ja 292 artiklan yhdessä sen 149 artiklan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kasvihuonekaasupäästöjä on kiireesti vähennettävä, jotta maailman kaikkiin alueisiin vaikuttavaa merenpinnan nousua ja äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyttä vähennetään (1) ja jotta ilmaston lämpenemisen vaikutuksiin liittyviä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia vähennetään (2). Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) mukaisesti 15 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’ (3), osapuolia, jotka sitoutuvat pitämään maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle 2 celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkimään toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan. |
| --- | --- |

(1)

Kasvihuonekaasupäästöjä on kiireesti vähennettävä, jotta maailman kaikkiin alueisiin vaikuttavaa merenpinnan nousua ja äärimmäisten sääilmiöiden todennäköisyyttä vähennetään (1) ja jotta ilmaston lämpenemisen vaikutuksiin liittyviä taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia vähennetään (2). Unioni ja sen jäsenvaltiot ovat ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) mukaisesti 15 päivänä joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, jäljempänä ’Pariisin sopimus’ (3), osapuolia, jotka sitoutuvat pitämään maapallon keskilämpötilan nousun selvästi alle 2 celsiusasteessa suhteessa esiteolliseen aikaan ja pyrkimään toimiin, joilla lämpötilan nousu saataisiin rajattua 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan.

| (2) | Ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikentyminen aiheuttavat vakavia uhkia, jotka edellyttävät kiireellisiä toimia, kuten hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kuudennessa arviointiraportissa luonnontieteellisestä perustasta viimeksi vahvistettiin. Yhä useammin esiintyvien ilmastoon liittyvien ääri-ilmiöiden, kuten tulvien, helleaaltojen, kuivuuden ja metsäpalojen, aiheuttamat inhimilliset kärsimykset ja taloudelliset tappiot ovat yleistymässä. Unionissa menetetään niiden vuoksi jo keskimäärin yli 12 miljardia euroa vuodessa (4).
  Kyseiset tappiot voivat nousta 175 miljardiin euroon, mikä on 1,38 %unionin BKT:stä, vuodessa, jos maapallo lämpenee yli 3 celsiusastetta esiteolliseen aikaan verrattuna. Tappiot ovat 65 miljardia euroa vuodessa, jos maapallo lämpenee 2 celsiusastetta, ja 36 miljardia vuodessa, jos se lämpenee 1,5 celsiusastetta. Tästä aiheutuisi kohtuuttoman suurta vahinkoa tietyille ryhmille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ja alueille, jotka jo ennestään kohtaavat haasteita. |
| --- | --- |

(2)

Ilmastonmuutos ja ympäristön tilan heikentyminen aiheuttavat vakavia uhkia, jotka edellyttävät kiireellisiä toimia, kuten hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kuudennessa arviointiraportissa luonnontieteellisestä perustasta viimeksi vahvistettiin. Yhä useammin esiintyvien ilmastoon liittyvien ääri-ilmiöiden, kuten tulvien, helleaaltojen, kuivuuden ja metsäpalojen, aiheuttamat inhimilliset kärsimykset ja taloudelliset tappiot ovat yleistymässä. Unionissa menetetään niiden vuoksi jo keskimäärin yli 12 miljardia euroa vuodessa (4).

Kyseiset tappiot voivat nousta 175 miljardiin euroon, mikä on 1,38 %unionin BKT:stä, vuodessa, jos maapallo lämpenee yli 3 celsiusastetta esiteolliseen aikaan verrattuna. Tappiot ovat 65 miljardia euroa vuodessa, jos maapallo lämpenee 2 celsiusastetta, ja 36 miljardia vuodessa, jos se lämpenee 1,5 celsiusastetta. Tästä aiheutuisi kohtuuttoman suurta vahinkoa tietyille ryhmille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ja alueille, jotka jo ennestään kohtaavat haasteita.

| (3) | Komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ” Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, esitetään strategia, jonka mukaan unionista tulee ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa ja kestävä, oikeudenmukaisempi ja vauraampi yhteiskunta, joka kunnioittaa maapallon kestävyyden rajoja. Oikeudenmukaisen siirtymän tarve on olennainen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jossa korostetaan, ettei yhtäkään ihmistä tai aluetta saa jättää jälkeen muista. Eurooppalaisessa ilmastolaissa (5) asetetaan sitova unionin laajuinen tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä ja sitova välitavoite kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisestä unionin sisäisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Vuoteen 2030 ulottuvalla kahdeksannella ympäristöalan toimintaohjelmalla (6) pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymää ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan, ennallistamaan ja parantamaan ympäristön tilaa. |
| --- | --- |

(3)

Komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassa tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ” Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, esitetään strategia, jonka mukaan unionista tulee ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa ja kestävä, oikeudenmukaisempi ja vauraampi yhteiskunta, joka kunnioittaa maapallon kestävyyden rajoja. Oikeudenmukaisen siirtymän tarve on olennainen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, jossa korostetaan, ettei yhtäkään ihmistä tai aluetta saa jättää jälkeen muista. Eurooppalaisessa ilmastolaissa (5) asetetaan sitova unionin laajuinen tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä ja sitova välitavoite kasvihuonekaasujen nettopäästöjen vähentämisestä unionin sisäisesti vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Vuoteen 2030 ulottuvalla kahdeksannella ympäristöalan toimintaohjelmalla (6) pyritään nopeuttamaan vihreää siirtymää ilmastoneutraaliin, kestävään, myrkyttömään, resurssitehokkaaseen, uusiutuvaan energiaan perustuvaan, selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen kiertotalouteen oikeudenmukaisella, tasapuolisella ja osallistavalla tavalla sekä suojelemaan, ennallistamaan ja parantamaan ympäristön tilaa.

| (4) | Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta 18 päivänä toukokuuta 2022 annettu komission tiedonanto ”REPowerEU-suunnitelma”, jäljempänä ”REPowerEU-suunnitelma”, esittää 10 ja 11 päivänä maaliskuuta 2022 annetun Versailles’n julistuksen mukaisesti toimenpiteitä, joilla unionista tulee asteittain riippumaton Venäjän fossiilisista polttoaineista monipuolistamalla kaasutoimituksia ja pyrkimällä nopeammin riippumattomaksi fossiilisista polttoaineista, mukaan lukien aurinkosähkön, tuulivoiman ja lämpöpumppujen käyttöönotto, teollisuuden hiilestä irtautuminen ja uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttaminen. |
| --- | --- |

(4)

Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen johdosta 18 päivänä toukokuuta 2022 annettu komission tiedonanto ”REPowerEU-suunnitelma”, jäljempänä ”REPowerEU-suunnitelma”, esittää 10 ja 11 päivänä maaliskuuta 2022 annetun Versailles’n julistuksen mukaisesti toimenpiteitä, joilla unionista tulee asteittain riippumaton Venäjän fossiilisista polttoaineista monipuolistamalla kaasutoimituksia ja pyrkimällä nopeammin riippumattomaksi fossiilisista polttoaineista, mukaan lukien aurinkosähkön, tuulivoiman ja lämpöpumppujen käyttöönotto, teollisuuden hiilestä irtautuminen ja uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttaminen.

| (5) | Muutos ilmastoneutraaliksi taloudeksi ja yhteiskunnaksi edellyttää kattavia politiikkatoimia ja huomattavia investointeja monilla aloilla, kuten ilmastotoimet, energia, liikenne, ympäristö, teollisuus, tutkimus ja innovointi (7). Vuotta 2030 koskevan sitovan unionin tason tavoitteen saavuttamiseksi komissio antoi 14 päivänä heinäkuuta 2021 tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” sekä useita asiaan liittyviä lainsäädäntöehdotuksia, jäljempänä ”55-valmiuspaketti”. Kyseiseen 55-valmiuspakettiin sisältyy ehdotuksia asiaa koskevan lainsäädännön päivittämiseksi, mukaan lukien EU:n päästökauppajärjestelmää (8), energiaverotusta, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat direktiivit, henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormeja koskeva asetus, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämistä koskeva asetus, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva direktiivi sekä taakanjakoasetus (ESR) nykyisen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolisten alojen eli liikenne- ja rakennusalojen osalta.
  Pakettiin sisältyy myös uusia lainsäädäntöehdotuksia, joilla tuetaan erityisesti puhtaampien polttoaineiden käyttöä ilmailu- ja meriliikenteessä sekä otetaan käyttöön hiilirajamekanismi ja perustetaan sosiaalinen ilmastorahasto, joka liittyy suoraan ehdotettuun rakennuksissa ja tieliikenteessä käytettävien polttoaineiden päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon. Kyseisellä 55-valmiuspaketilla, yhdistettynä unionin tasolla toteutettuihin toimenpiteisiin, joilla tuetaan ja kannustetaan tarvittavia julkisia ja yksityisiä investointeja, on tarkoitus auttaa tukemaan ja nopeuttamaan uusien markkinoiden kasvua esimerkiksi puhtaiden polttoaineiden ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osalta, mikä vähentää sekä yrityksille että kansalaisille aiheutuvia kestävän siirtymän kustannuksia. |
| --- | --- |

(5)

Muutos ilmastoneutraaliksi taloudeksi ja yhteiskunnaksi edellyttää kattavia politiikkatoimia ja huomattavia investointeja monilla aloilla, kuten ilmastotoimet, energia, liikenne, ympäristö, teollisuus, tutkimus ja innovointi (7). Vuotta 2030 koskevan sitovan unionin tason tavoitteen saavuttamiseksi komissio antoi 14 päivänä heinäkuuta 2021 tiedonannon ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta” sekä useita asiaan liittyviä lainsäädäntöehdotuksia, jäljempänä ”55-valmiuspaketti”. Kyseiseen 55-valmiuspakettiin sisältyy ehdotuksia asiaa koskevan lainsäädännön päivittämiseksi, mukaan lukien EU:n päästökauppajärjestelmää (8), energiaverotusta, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat direktiivit, henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästönormeja koskeva asetus, maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien sisällyttämistä koskeva asetus, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva direktiivi sekä taakanjakoasetus (ESR) nykyisen EU:n päästökauppajärjestelmän ulkopuolisten alojen eli liikenne- ja rakennusalojen osalta.

Pakettiin sisältyy myös uusia lainsäädäntöehdotuksia, joilla tuetaan erityisesti puhtaampien polttoaineiden käyttöä ilmailu- ja meriliikenteessä sekä otetaan käyttöön hiilirajamekanismi ja perustetaan sosiaalinen ilmastorahasto, joka liittyy suoraan ehdotettuun rakennuksissa ja tieliikenteessä käytettävien polttoaineiden päästökauppajärjestelmän käyttöönottoon. Kyseisellä 55-valmiuspaketilla, yhdistettynä unionin tasolla toteutettuihin toimenpiteisiin, joilla tuetaan ja kannustetaan tarvittavia julkisia ja yksityisiä investointeja, on tarkoitus auttaa tukemaan ja nopeuttamaan uusien markkinoiden kasvua esimerkiksi puhtaiden polttoaineiden ja vähäpäästöisten ajoneuvojen osalta, mikä vähentää sekä yrityksille että kansalaisille aiheutuvia kestävän siirtymän kustannuksia.

| (6) | Eurooppa-neuvosto sitoutui kokouksessaan 20 päivänä kesäkuuta 2019 ohjelmassaan ”Uusi strateginen ohjelma 2019–2024” varmistamaan oikeudenmukaisen siirtymän ilmastoneutraaliuteen, joka on osallistava ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. Kansainvälisellä tasolla jäsenvaltiot ovat hyväksyneet erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet ja ratifioineet Pariisin sopimuksen, jossa viitataan työvoiman oikeudenmukaisen siirtymän sekä ihmisarvoisen työn ja hyvälaatuisten työpaikkojen luomisen välttämättömyyteen sekä tarpeeseen sopeutua ja kehittää valmiuksia sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseksi. Kansainvälisen työjärjestön suuntaviivat tarjoavat kansainvälisesti vakiintuneen politiikkakehyksen oikeudenmukaiselle siirtymälle ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille (9). Lisäksi 54 allekirjoittanutta (valtioita ja työmarkkinaosapuolia) tukivat julistusta ”Sleesian julkilausuma yhteisvastuusta ja oikeudenmukaisesta siirtymästä”, joka hyväksyttiin UNFCCC:n osapuolten 24. konferenssissa (COP) Katowicessa. Allekirjoittaneisiin kuului komissio unionin puolesta (10) ja 21 jäsenvaltiota. Unioni ja 10 yksittäistä jäsenvaltiota allekirjoittivat UNFCCC:n 26. COP-kokouksessa Glasgow’ssa hyväksytyn julkilausuman oikeudenmukaisen siirtymän edellytysten tukemisesta kansainvälisesti. Julkilausumassa ne sitoutuivat sisällyttämään tietoja oikeudenmukaisesta siirtymästä joka toinen vuosi laadittaviin avoimuusraportteihin. Niissä raportoidaan niiden toimintatavoista ja toimenpiteistä niiden kansallisesti määritettyjen panosten saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Eurooppa-neuvosto sitoutui kokouksessaan 20 päivänä kesäkuuta 2019 ohjelmassaan ”Uusi strateginen ohjelma 2019–2024” varmistamaan oikeudenmukaisen siirtymän ilmastoneutraaliuteen, joka on osallistava ja jossa ketään ei jätetä jälkeen. Kansainvälisellä tasolla jäsenvaltiot ovat hyväksyneet erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet ja ratifioineet Pariisin sopimuksen, jossa viitataan työvoiman oikeudenmukaisen siirtymän sekä ihmisarvoisen työn ja hyvälaatuisten työpaikkojen luomisen välttämättömyyteen sekä tarpeeseen sopeutua ja kehittää valmiuksia sukupuolinäkökohtien huomioon ottamiseksi. Kansainvälisen työjärjestön suuntaviivat tarjoavat kansainvälisesti vakiintuneen politiikkakehyksen oikeudenmukaiselle siirtymälle ympäristön kannalta kestäviin talouksiin ja yhteiskuntiin kaikille (9). Lisäksi 54 allekirjoittanutta (valtioita ja työmarkkinaosapuolia) tukivat julistusta ”Sleesian julkilausuma yhteisvastuusta ja oikeudenmukaisesta siirtymästä”, joka hyväksyttiin UNFCCC:n osapuolten 24. konferenssissa (COP) Katowicessa. Allekirjoittaneisiin kuului komissio unionin puolesta (10) ja 21 jäsenvaltiota. Unioni ja 10 yksittäistä jäsenvaltiota allekirjoittivat UNFCCC:n 26. COP-kokouksessa Glasgow’ssa hyväksytyn julkilausuman oikeudenmukaisen siirtymän edellytysten tukemisesta kansainvälisesti. Julkilausumassa ne sitoutuivat sisällyttämään tietoja oikeudenmukaisesta siirtymästä joka toinen vuosi laadittaviin avoimuusraportteihin. Niissä raportoidaan niiden toimintatavoista ja toimenpiteistä niiden kansallisesti määritettyjen panosten saavuttamiseksi.

| (7) | Oikeudenmukaisuus ja solidaarisuus ovat unionin vihreään siirtymään tähtäävän politiikan perusperiaatteita ja sen laajan ja jatkuvan julkisen tuen edellytys. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa korostetaan, että siirtymän on oltava oikeudenmukainen ja osallistava, ihmiset on asetettava etusijalle ja on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden alueiden, teollisuudenalojen, työntekijöiden, kotitalouksien ja kuluttajien tukemiseen, jotka kohtaavat suurimmat haasteet. Lisäksi komission 14 päivänä tammikuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” korostetaan, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano antaa Euroopalle välineet pyrkiä pidemmälle sikäli kuin on kyse ylöspäin tapahtuvasta lähentymisestä, sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja yhteisestä vauraudesta. Komission 23 päivänä helmikuuta 2022 antama tiedonanto ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten asettaa ihmisarvoisen työn maailmanlaajuisen edistämisen keskeiselle sijalle oikeudenmukaisessa siirtymässä ja pandemiaa seuraavassa osallistavassa, kestävässä ja palautumiskykyä tukevassa elpymisessä. |
| --- | --- |

(7)

Oikeudenmukaisuus ja solidaarisuus ovat unionin vihreään siirtymään tähtäävän politiikan perusperiaatteita ja sen laajan ja jatkuvan julkisen tuen edellytys. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa korostetaan, että siirtymän on oltava oikeudenmukainen ja osallistava, ihmiset on asetettava etusijalle ja on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden alueiden, teollisuudenalojen, työntekijöiden, kotitalouksien ja kuluttajien tukemiseen, jotka kohtaavat suurimmat haasteet. Lisäksi komission 14 päivänä tammikuuta 2020 antamassa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” korostetaan, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpano antaa Euroopalle välineet pyrkiä pidemmälle sikäli kuin on kyse ylöspäin tapahtuvasta lähentymisestä, sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta ja yhteisestä vauraudesta. Komission 23 päivänä helmikuuta 2022 antama tiedonanto ihmisarvoisesta työstä kaikkialla maailmassa globaalia oikeudenmukaista siirtymää ja kestävää elpymistä varten asettaa ihmisarvoisen työn maailmanlaajuisen edistämisen keskeiselle sijalle oikeudenmukaisessa siirtymässä ja pandemiaa seuraavassa osallistavassa, kestävässä ja palautumiskykyä tukevassa elpymisessä.

| (8) | Komission 4 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (11) korostetaan, että yhtenäisyyttä, koordinointia ja solidaarisuutta tarvitaan, jotta voidaan edetä kohti vihreämpää ja digitaalisempaa, Euroopan kukoistuksen mahdollistavaa vuosikymmentä. Siinä ehdotettiin kolmea EU:n yleistavoitetta vuodeksi 2030: että vähintään 78 prosentilla 20–64-vuotiaista olisi oltava työpaikka vuoteen 2030 mennessä (12); vähintään 60 prosentin kaikista aikuisista olisi osallistuttava koulutukseen vuosittain (13); köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien määrää olisi pienennettävä vähintään 15 miljoonalla vuoteen 2030 mennessä (14). Unionin johtajat suhtautuivat Portossa 7–8 päivänä toukokuuta 2021 pidetyssä valtion- tai hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa unionin johtajat myönteisesti näihin vuoden 2030 yleistavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 annetussa Porton julistuksessa samoin kuin Eurooppa-neuvosto 24–25 päivänä kesäkuuta 2021 antamissaan päätelmissä. |
| --- | --- |

(8)

Komission 4 päivänä maaliskuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (11) korostetaan, että yhtenäisyyttä, koordinointia ja solidaarisuutta tarvitaan, jotta voidaan edetä kohti vihreämpää ja digitaalisempaa, Euroopan kukoistuksen mahdollistavaa vuosikymmentä. Siinä ehdotettiin kolmea EU:n yleistavoitetta vuodeksi 2030: että vähintään 78 prosentilla 20–64-vuotiaista olisi oltava työpaikka vuoteen 2030 mennessä (12); vähintään 60 prosentin kaikista aikuisista olisi osallistuttava koulutukseen vuosittain (13); köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien määrää olisi pienennettävä vähintään 15 miljoonalla vuoteen 2030 mennessä (14). Unionin johtajat suhtautuivat Portossa 7–8 päivänä toukokuuta 2021 pidetyssä valtion- tai hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa unionin johtajat myönteisesti näihin vuoden 2030 yleistavoitteisiin 8 päivänä toukokuuta 2021 annetussa Porton julistuksessa samoin kuin Eurooppa-neuvosto 24–25 päivänä kesäkuuta 2021 antamissaan päätelmissä.

| (9) | Kun oikeat liitännäistoimet ovat käytössä (15), vihreä siirtymä voisi kokonaisuudessaan luoda unionissa noin miljoona uutta laadukasta työpaikkaa (16) vuoteen 2030 mennessä ja kaksi miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2050 mennessä (17) rakentamisen, tieto- ja viestintätekniikan tai uusiutuvan energian kaltaisilla aloilla. Se tasoittaisi samalla keskitason taitoja vaativien työpaikkojen jatkuvaa vähenemistä, joka johtuu automatisoinnista ja digitalisaatiosta. Pessimistisessä skenaariossa ilmastoneutraaliuteen tähtäävän vihreän siirtymän vaikutukset ilman riittävän politiikkayhdistelmän tukea voisivat johtaa siihen, että BKT laskee unionissa jopa 0,39 prosenttia ja työpaikkoja häviää jopa 0,26 prosenttia (18). |
| --- | --- |

(9)

Kun oikeat liitännäistoimet ovat käytössä (15), vihreä siirtymä voisi kokonaisuudessaan luoda unionissa noin miljoona uutta laadukasta työpaikkaa (16) vuoteen 2030 mennessä ja kaksi miljoonaa työpaikkaa vuoteen 2050 mennessä (17) rakentamisen, tieto- ja viestintätekniikan tai uusiutuvan energian kaltaisilla aloilla. Se tasoittaisi samalla keskitason taitoja vaativien työpaikkojen jatkuvaa vähenemistä, joka johtuu automatisoinnista ja digitalisaatiosta. Pessimistisessä skenaariossa ilmastoneutraaliuteen tähtäävän vihreän siirtymän vaikutukset ilman riittävän politiikkayhdistelmän tukea voisivat johtaa siihen, että BKT laskee unionissa jopa 0,39 prosenttia ja työpaikkoja häviää jopa 0,26 prosenttia (18).

| (10) | Vihreän siirtymän vaikutukset elinkeinoelämään ja työllisyyteen vaihtelevat toimialojen, ammatin, alueen ja maan mukaan, mikä merkitsee työpaikkoihin liittyviä muutoksia eri toimialoilla ja teollisissa ekosysteemeissä sekä sitä, että työvoimaa kohdennetaan merkittävästi uudelleen niiden välillä (19). Yritysten, toimialojen ja ekosysteemien rakenneuudistus ja sopeuttaminen edellyttävät uusien liiketoimintamallien kehittämistä ja merkittävää työvoiman uudelleenkohdentamista eri toimialojen ja alueiden välillä. On odotettavissa, että työpaikkoja menetetään esimerkiksi kaivostoiminnassa tai fossiilisiin polttoaineisiin perustuvassa energiantuotannossa sekä osissa autoteollisuutta. Kierrätysarvon säilyttämistoimissa, kestävässä liikenteessä ja energiantuotannossa pitäisi sitä vastoin syntyä uusia työmahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi noudatettava yksityiskohtaisia lähestymistapoja, joissa keskitytään asianomaisiin yksittäisiin alueisiin ja ekosysteemeihin, yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja/tai paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

(10)

Vihreän siirtymän vaikutukset elinkeinoelämään ja työllisyyteen vaihtelevat toimialojen, ammatin, alueen ja maan mukaan, mikä merkitsee työpaikkoihin liittyviä muutoksia eri toimialoilla ja teollisissa ekosysteemeissä sekä sitä, että työvoimaa kohdennetaan merkittävästi uudelleen niiden välillä (19). Yritysten, toimialojen ja ekosysteemien rakenneuudistus ja sopeuttaminen edellyttävät uusien liiketoimintamallien kehittämistä ja merkittävää työvoiman uudelleenkohdentamista eri toimialojen ja alueiden välillä. On odotettavissa, että työpaikkoja menetetään esimerkiksi kaivostoiminnassa tai fossiilisiin polttoaineisiin perustuvassa energiantuotannossa sekä osissa autoteollisuutta. Kierrätysarvon säilyttämistoimissa, kestävässä liikenteessä ja energiantuotannossa pitäisi sitä vastoin syntyä uusia työmahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi noudatettava yksityiskohtaisia lähestymistapoja, joissa keskitytään asianomaisiin yksittäisiin alueisiin ja ekosysteemeihin, yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja/tai paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien kanssa.

| (11) | Vihreä siirtymä voi osaltaan lisätä tuloja ja vähentää eriarvoisuutta ja köyhyyttä yleisesti, kun luodaan laadukkaita työmahdollisuuksia kaikille ja toteutetaan toimenpiteitä, joilla lievennetään ja ehkäistään energiaköyhyyttä ja liikenneköyhyyttä (20). Se voi siten auttaa torjumaan olemassa olevaa sosioekonomista eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä, parantamaan terveyttä ja hyvinvointia sekä edistämään tasa-arvoa, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvo. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tiettyihin väestöryhmiin, erityisesti niihin, jotka ovat jo ennestään haavoittuvassa asemassa. Näihin sisältyvät erityisesti pieni- ja keskituloiset kotitaloudet, jotka käyttävät suuren osan tuloistaan peruspalveluihin, kuten energiaan, liikenteeseen ja asumiseen, mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset. Mallinnuksen tulokset osoittavat, että ympäristöverojen progressiivisuus tai regressiivisyys riippuu suurelta osin verotuksellisten keinojen suunnittelusta, esimerkiksi siitä, missä määrin tuloverojen leikkaukset tai muut tulojen kierrätysvaihtoehdot kohdistetaan pienituloisiin (21). |
| --- | --- |

(11)

Vihreä siirtymä voi osaltaan lisätä tuloja ja vähentää eriarvoisuutta ja köyhyyttä yleisesti, kun luodaan laadukkaita työmahdollisuuksia kaikille ja toteutetaan toimenpiteitä, joilla lievennetään ja ehkäistään energiaköyhyyttä ja liikenneköyhyyttä (20). Se voi siten auttaa torjumaan olemassa olevaa sosioekonomista eriarvoisuutta ja sosiaalista syrjäytymistä, parantamaan terveyttä ja hyvinvointia sekä edistämään tasa-arvoa, mukaan lukien sukupuolten tasa-arvo. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tiettyihin väestöryhmiin, erityisesti niihin, jotka ovat jo ennestään haavoittuvassa asemassa. Näihin sisältyvät erityisesti pieni- ja keskituloiset kotitaloudet, jotka käyttävät suuren osan tuloistaan peruspalveluihin, kuten energiaan, liikenteeseen ja asumiseen, mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset. Mallinnuksen tulokset osoittavat, että ympäristöverojen progressiivisuus tai regressiivisyys riippuu suurelta osin verotuksellisten keinojen suunnittelusta, esimerkiksi siitä, missä määrin tuloverojen leikkaukset tai muut tulojen kierrätysvaihtoehdot kohdistetaan pienituloisiin (21).

| (12) | Kierrätysarvon säilyttämistoimet, mukaan lukien korjaukseen, uudelleenkäyttöön ja uudelleenvalmistukseen sekä palvelullistamiseen liittyvät liiketoimintamallit, voivat edistää tavaroiden ja palvelujen kohtuuhintaista ja kestävää saatavuutta. Ne luovat myös työpaikkoja ja mahdollisuuksia eri pätevyystasoilla – myös naisille, vammaisille henkilöille ja haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille – kyseisillä aloilla toimivissa yhteisötalouden organisaatioissa. Suosimalla kiertotaloutta ne vähentävät merkittävästi hiilidioksidipäästöjä, ja luodut työpaikat ovat sellaisten tuotteiden läheisyydessä, joita on ylläpidettävä tai kunnostettava tai joita jaetaan. |
| --- | --- |

(12)

Kierrätysarvon säilyttämistoimet, mukaan lukien korjaukseen, uudelleenkäyttöön ja uudelleenvalmistukseen sekä palvelullistamiseen liittyvät liiketoimintamallit, voivat edistää tavaroiden ja palvelujen kohtuuhintaista ja kestävää saatavuutta. Ne luovat myös työpaikkoja ja mahdollisuuksia eri pätevyystasoilla – myös naisille, vammaisille henkilöille ja haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille – kyseisillä aloilla toimivissa yhteisötalouden organisaatioissa. Suosimalla kiertotaloutta ne vähentävät merkittävästi hiilidioksidipäästöjä, ja luodut työpaikat ovat sellaisten tuotteiden läheisyydessä, joita on ylläpidettävä tai kunnostettava tai joita jaetaan.

| (13) | EU:n tulo- ja elinolotilastojen vuosia 2019–2020 koskevien viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan energiaköyhyys vaikutti noin kahdeksaan prosenttiin unionin väestöstä eli yli 35 miljoonaan henkilöön, jotka eivät kyenneet pitämään kotiaan riittävän lämpimänä. Erot olivat merkittäviä jäsenvaltioiden ja eri tuloryhmien välillä (22). Energiaköyhyyden seurantakeskus arvioi eri indikaattoreita yhdistelemällä, että yli 50 miljoonaa unionin kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä (23). Energiaköyhyys, joka johtuu alhaisista tuloista, siitä, että suuri osuus käytettävistä olevista tuloista kuluu energiaan, ja heikosta energiatehokkuudesta, on ollut unionille merkittävä haaste jo jonkin aikaa. Lisäksi energiaköyhyyden riski kasvaa, kun energian hinnat ovat korkeat ja epävakaat, mikä johtuu useista tekijöistä, kuten Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta ja sen jälkeisistä unionin poliittisista toimista. Tämä köyhyyden muoto vaikuttaa pienituloisten kotitalouksien lisäksi monessa jäsenvaltiossa alemman keskitulotason kotitalouksiin.
  Myös kotitaloudet, joiden energiatarpeet ovat keskimääräistä suuremmat, kuten lapsiperheet, mukaan lukien yksinhuoltajavanhempien taloudet, vammaiset henkilöt ja ikääntyneet, ovat alttiimpia energiaköyhyydelle (24) ja sen vaikutuksille. Energiaköyhyys vaikuttaa myös erityisesti naisiin, etenkin yksinhuoltajavanhempiin ja ikääntyneisiin naisiin (25). Energiaköyhyyden lisäksi yhä useammin tunnustetaan liikenneköyhyyden käsite, jos tietyt väestöryhmät eivät kykene saavuttamaan sosiaalisesti ja aineellisesti välttämätöntä liikennepalvelujen tasoa. Ilman oikeita liitännäistoimenpiteitä energia- ja liikenneköyhyyden lieventämiseksi ja ehkäisemiseksi on vaarana, että tällaiset köyhyyden muodot kärjistyvät erityisesti siksi, että päästökustannukset sisällytetään hinnanmuodostukseen, tai siksi, että tehokkaampiin ja vähäpäästöisempiin vaihtoehtoihin sopeutumisesta aiheutuu kustannuksia. |
| --- | --- |

(13)

EU:n tulo- ja elinolotilastojen vuosia 2019–2020 koskevien viimeisimpien saatavilla olevien tietojen mukaan energiaköyhyys vaikutti noin kahdeksaan prosenttiin unionin väestöstä eli yli 35 miljoonaan henkilöön, jotka eivät kyenneet pitämään kotiaan riittävän lämpimänä. Erot olivat merkittäviä jäsenvaltioiden ja eri tuloryhmien välillä (22). Energiaköyhyyden seurantakeskus arvioi eri indikaattoreita yhdistelemällä, että yli 50 miljoonaa unionin kotitaloutta kärsii energiaköyhyydestä (23). Energiaköyhyys, joka johtuu alhaisista tuloista, siitä, että suuri osuus käytettävistä olevista tuloista kuluu energiaan, ja heikosta energiatehokkuudesta, on ollut unionille merkittävä haaste jo jonkin aikaa. Lisäksi energiaköyhyyden riski kasvaa, kun energian hinnat ovat korkeat ja epävakaat, mikä johtuu useista tekijöistä, kuten Venäjän Ukrainaan kohdistamasta hyökkäyssodasta ja sen jälkeisistä unionin poliittisista toimista. Tämä köyhyyden muoto vaikuttaa pienituloisten kotitalouksien lisäksi monessa jäsenvaltiossa alemman keskitulotason kotitalouksiin.

Myös kotitaloudet, joiden energiatarpeet ovat keskimääräistä suuremmat, kuten lapsiperheet, mukaan lukien yksinhuoltajavanhempien taloudet, vammaiset henkilöt ja ikääntyneet, ovat alttiimpia energiaköyhyydelle (24) ja sen vaikutuksille. Energiaköyhyys vaikuttaa myös erityisesti naisiin, etenkin yksinhuoltajavanhempiin ja ikääntyneisiin naisiin (25). Energiaköyhyyden lisäksi yhä useammin tunnustetaan liikenneköyhyyden käsite, jos tietyt väestöryhmät eivät kykene saavuttamaan sosiaalisesti ja aineellisesti välttämätöntä liikennepalvelujen tasoa. Ilman oikeita liitännäistoimenpiteitä energia- ja liikenneköyhyyden lieventämiseksi ja ehkäisemiseksi on vaarana, että tällaiset köyhyyden muodot kärjistyvät erityisesti siksi, että päästökustannukset sisällytetään hinnanmuodostukseen, tai siksi, että tehokkaampiin ja vähäpäästöisempiin vaihtoehtoihin sopeutumisesta aiheutuu kustannuksia.

| (14) | Sosiaalista oikeudenmukaisuutta, yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta koskevat periaatteet sisältyvät kiinteästi asiaankuuluvien ilmasto-, energia- ja ympäristökehysten suunnitteluun unionin tasolla, myös aiheuttamisperiaatteen ja jäsenvaltioiden välisen taakanjaon kautta. Ne sisältyvät myös joihinkin EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien uudelleenjakotoimiin solidaarisuuden, kasvun ja yhteenliitäntöjen edistämiseksi unionissa. Niitä sovelletaan modernisaatiorahastossa, joka osaltaan tukee alemman tulotason jäsenvaltioita niiden energiajärjestelmien nykyaikaistamiseen liittyvissä merkittävissä investointitarpeissa. Lisäksi unionin energiapolitiikkaa koskevat lainsäädäntöpuitteet tarjoavat jäsenvaltioille välineet, joilla varmistetaan energiaköyhien ja heikossa asemassa olevien kotitalousasiakkaiden suojelu ja vältetään samalla markkinoiden vääristymät. Vaikka kyseisillä välineillä voidaan edistää vihreää siirtymää, niiden tarkoituksena on tarjota keinot tarvittavan suojelun varmistamiseksi yleisemmin, kuten komission 13 päivänä lokakuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö” ja REPowerEU-suunnitelmassa. |
| --- | --- |

(14)

Sosiaalista oikeudenmukaisuutta, yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta koskevat periaatteet sisältyvät kiinteästi asiaankuuluvien ilmasto-, energia- ja ympäristökehysten suunnitteluun unionin tasolla, myös aiheuttamisperiaatteen ja jäsenvaltioiden välisen taakanjaon kautta. Ne sisältyvät myös joihinkin EU:n päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksien uudelleenjakotoimiin solidaarisuuden, kasvun ja yhteenliitäntöjen edistämiseksi unionissa. Niitä sovelletaan modernisaatiorahastossa, joka osaltaan tukee alemman tulotason jäsenvaltioita niiden energiajärjestelmien nykyaikaistamiseen liittyvissä merkittävissä investointitarpeissa. Lisäksi unionin energiapolitiikkaa koskevat lainsäädäntöpuitteet tarjoavat jäsenvaltioille välineet, joilla varmistetaan energiaköyhien ja heikossa asemassa olevien kotitalousasiakkaiden suojelu ja vältetään samalla markkinoiden vääristymät. Vaikka kyseisillä välineillä voidaan edistää vihreää siirtymää, niiden tarkoituksena on tarjota keinot tarvittavan suojelun varmistamiseksi yleisemmin, kuten komission 13 päivänä lokakuuta 2021 antamassa tiedonannossa ”Miten vastata energian hintojen nousuun: toiminta- ja tukivälineistö” ja REPowerEU-suunnitelmassa.

| (15) | Jäsenvaltioilla on käytettävissään erilaisia välineitä, joilla ne voivat hahmotella ja koordinoida toimiaan oikeudenmukaisen siirtymän aikaansaamiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (26) mukaisesti laadituissa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi arvioitava energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien määrä ja esitettävä toimenpiteet, joita tarvitaan energiaköyhyyden sosiaalisten ja alueellisten vaikutusten ratkaisemiseksi. Alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa olisi yksilöitävä alueet, joille voidaan myöntää tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (27) mukaisen oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta vuoteen 2027 asti. NextGenerationEU-välineestä rahoitettavissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/214 (28) mukaisesti laadituissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetään uudistuksia ja investointeja, joilla edistetään vihreää siirtymää, osallistavaa kasvua, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, häiriönsietokykyä ja tulevaisuudennäkymiä seuraavaa sukupolvea varten, ja niiden täytäntöönpano ulottuu vuoteen 2026 saakka. Joitakin oikeudenmukaista siirtymää edistäviä toimia toteutetaan myös muiden ohjelmien ja aloitteiden, erityisesti koheesiopolitiikan rahastojen, yhteydessä. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioilla on käytettävissään erilaisia välineitä, joilla ne voivat hahmotella ja koordinoida toimiaan oikeudenmukaisen siirtymän aikaansaamiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (26) mukaisesti laadituissa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa olisi arvioitava energiaköyhyydestä kärsivien kotitalouksien määrä ja esitettävä toimenpiteet, joita tarvitaan energiaköyhyyden sosiaalisten ja alueellisten vaikutusten ratkaisemiseksi. Alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa olisi yksilöitävä alueet, joille voidaan myöntää tukea Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (27) mukaisen oikeudenmukaisen siirtymän rahastosta vuoteen 2027 asti. NextGenerationEU-välineestä rahoitettavissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/214 (28) mukaisesti laadituissa kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa esitetään uudistuksia ja investointeja, joilla edistetään vihreää siirtymää, osallistavaa kasvua, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, häiriönsietokykyä ja tulevaisuudennäkymiä seuraavaa sukupolvea varten, ja niiden täytäntöönpano ulottuu vuoteen 2026 saakka. Joitakin oikeudenmukaista siirtymää edistäviä toimia toteutetaan myös muiden ohjelmien ja aloitteiden, erityisesti koheesiopolitiikan rahastojen, yhteydessä.

| (16) | Erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden ja politiikkojen pohjalta on mahdollista tehostaa politiikkojen suunnittelua kattavasti ja monialaisesti sekä varmistaa menojen johdonmukaisuus unionin ja kansallisella tasolla. Komissio totesi 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuinen arviointi – Vihreän siirtymän edistäminen ja talouden elpymisen edistäminen yhdennetyn energia- ja ilmastosuunnittelun avulla”, että lopullisissa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa esitetään joitakin energiaköyhyyttä koskevia indikaattoreita ja toimintalinjoja mutta niissä ei aina aseteta oikeudenmukaiseen siirtymään liittyviä rahoitustarpeita eikä uudelleenkoulutukseen ja osaamisen parantamiseen sekä työmarkkinoiden mukautusten tukemiseen liittyviä investointitarpeita selkeään tärkeysjärjestykseen. Alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa olisi keskityttävä valittuihin alueisiin, eikä niissä pitäisi esittää yleistä strategiaa ja politiikkaa oikeudenmukaista siirtymää varten kansallisella tasolla. Vaikka uudistukset ja investoinnit, joita ne tukevat ja auttavat rahoittamaan, on suunniteltu tarjoamaan pysyviä vaikutuksia, sekä alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien että elpymis- ja palautumissuunnitelmien voimassaoloaikaa on rajoitettu. |
| --- | --- |

(16)

Erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden ja politiikkojen pohjalta on mahdollista tehostaa politiikkojen suunnittelua kattavasti ja monialaisesti sekä varmistaa menojen johdonmukaisuus unionin ja kansallisella tasolla. Komissio totesi 17 päivänä syyskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa ”Kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien EU:n laajuinen arviointi – Vihreän siirtymän edistäminen ja talouden elpymisen edistäminen yhdennetyn energia- ja ilmastosuunnittelun avulla”, että lopullisissa kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa esitetään joitakin energiaköyhyyttä koskevia indikaattoreita ja toimintalinjoja mutta niissä ei aina aseteta oikeudenmukaiseen siirtymään liittyviä rahoitustarpeita eikä uudelleenkoulutukseen ja osaamisen parantamiseen sekä työmarkkinoiden mukautusten tukemiseen liittyviä investointitarpeita selkeään tärkeysjärjestykseen. Alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa olisi keskityttävä valittuihin alueisiin, eikä niissä pitäisi esittää yleistä strategiaa ja politiikkaa oikeudenmukaista siirtymää varten kansallisella tasolla. Vaikka uudistukset ja investoinnit, joita ne tukevat ja auttavat rahoittamaan, on suunniteltu tarjoamaan pysyviä vaikutuksia, sekä alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien että elpymis- ja palautumissuunnitelmien voimassaoloaikaa on rajoitettu.

| (17) | Unionin oikeudenmukaisella siirtymällä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä varmistetaan, ettei ketään, etenkään työntekijöitä ja kotitalouksia, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten ja jotka ovat jo ennestään haavoittuvassa asemassa, jätetä jälkeen. Kuten tässä suosituksessa todetaan, jäsenvaltioiden olisi otettava tätä varten käyttöön kattavia toimenpidekokonaisuuksia (29), vahvistettava monialaisia osatekijöitä, joilla edistetään oikeudenmukaista vihreää siirtymää, sekä hyödynnettävä optimaalisesti julkista ja yksityistä rahoitusta. Toimenpidekokonaisuuksissa olisi otettava huomioon henkilöt ja kotitaloudet, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti työpaikkojen menettämistä koskevista syistä mutta myös muuttuvien työolojen ja/tai työtehtäviin liittyvien uusien vaatimusten vuoksi, sekä ne, joille aiheutuu haitallisia vaikutuksia käytettävissä olevien tulojen, menojen ja peruspalvelujen saatavuuden suhteen. Toimenpidekokonaisuuksissa olisi erityisesti – mutta ei yksinomaan – otettava huomioon osana ryhmiä, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset ja kotitaloudet. Näihin kuuluvat etenkin taitojensa, alueellisten työmarkkinatilanteiden tai muiden ominaispiirteidensä, kuten sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen, vuoksi työmarkkinoilta kauimmas etääntyneet ihmiset. Lisäksi haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja kotitalouksiin voivat kuulua ne, jotka elävät köyhyydessä ja/tai energiaköyhyydessä tai ovat vaarassa joutua köyhyyteen ja/tai energiaköyhyyteen, joilla on liikkumisen esteitä tai joille asumiskustannukset muodostavat ylisuuren taakan, mukaan lukien yksinhuoltajavanhempien taloudet, jotka ovat yleisempiä naisten kuin miesten keskuudessa. Toimenpidekokonaisuudet olisi mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ottaen huomioon unionin haavoittuvimpien ja syrjäisimpien osien, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaret, tarpeet. |
| --- | --- |

(17)

Unionin oikeudenmukaisella siirtymällä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä varmistetaan, ettei ketään, etenkään työntekijöitä ja kotitalouksia, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten ja jotka ovat jo ennestään haavoittuvassa asemassa, jätetä jälkeen. Kuten tässä suosituksessa todetaan, jäsenvaltioiden olisi otettava tätä varten käyttöön kattavia toimenpidekokonaisuuksia (29), vahvistettava monialaisia osatekijöitä, joilla edistetään oikeudenmukaista vihreää siirtymää, sekä hyödynnettävä optimaalisesti julkista ja yksityistä rahoitusta. Toimenpidekokonaisuuksissa olisi otettava huomioon henkilöt ja kotitaloudet, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti työpaikkojen menettämistä koskevista syistä mutta myös muuttuvien työolojen ja/tai työtehtäviin liittyvien uusien vaatimusten vuoksi, sekä ne, joille aiheutuu haitallisia vaikutuksia käytettävissä olevien tulojen, menojen ja peruspalvelujen saatavuuden suhteen. Toimenpidekokonaisuuksissa olisi erityisesti – mutta ei yksinomaan – otettava huomioon osana ryhmiä, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset ja kotitaloudet. Näihin kuuluvat etenkin taitojensa, alueellisten työmarkkinatilanteiden tai muiden ominaispiirteidensä, kuten sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen, vuoksi työmarkkinoilta kauimmas etääntyneet ihmiset. Lisäksi haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja kotitalouksiin voivat kuulua ne, jotka elävät köyhyydessä ja/tai energiaköyhyydessä tai ovat vaarassa joutua köyhyyteen ja/tai energiaköyhyyteen, joilla on liikkumisen esteitä tai joille asumiskustannukset muodostavat ylisuuren taakan, mukaan lukien yksinhuoltajavanhempien taloudet, jotka ovat yleisempiä naisten kuin miesten keskuudessa. Toimenpidekokonaisuudet olisi mukautettava paikallisiin olosuhteisiin ottaen huomioon unionin haavoittuvimpien ja syrjäisimpien osien, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaret, tarpeet.

| (18) | Laadukkaiden työpaikkojen aktiivisessa tukemisessa olisi keskityttävä auttamaan työntekijöitä, työnhakijoita, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia henkilöitä (NEET) ja itsenäisiä ammatinharjoittajia, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten. Erityisesti aliedustetut henkilöt, kuten naiset, matalan osaamistason työntekijät, vammaiset henkilöt, ikäihmiset tai henkilöt, joilla on suhteellisesti heikommat valmiudet sopeutua muuttuviin työmarkkinaolosuhteisiin, tarvitsevat tukea työllistyvyytensä parantamiseksi ja työpaikan löytämiseksi komission suosituksen (EU) 2021/402 (30) mukaisesti. Aiempien toimintapoliittisten ohjeiden, erityisesti kyseisen suosituksen ja neuvoston päätösten (EU) 2020/1512 (31) ja (EU) 2021/1868 (32), pohjalta toimenpidekokonaisuuksiin olisi näin ollen sisällytettävä räätälöityjä toimenpiteitä, joilla tuetaan työhönotto- ja siirtymäkannustimia, yrittäjyystukea erityisesti naisille ja vammaisille henkilöille ja laadukkaita työpaikkoja luovia toimenpiteitä erityisesti mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta ja alueilla, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten. Tällaiset toimenpiteet yhdistettyinä asianmukaiseen unionin tukeen voivat myös auttaa vastaamaan työmarkkinoiden haasteisiin, jotka johtuvat muun muassa ukrainalaispakolaisten suurista määristä erityisesti jäsenvaltioissa, joihin heitä saapuu eniten. Niiden olisi myös edistettävä nykyisten työoloja koskevien sääntöjen tehokasta soveltamista ja täytäntöönpanoa sekä tuettava sosiaalisesti vastuullista rakenneuudistusta voimassa olevien sääntöjen ja standardien mukaisesti. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli vihreän siirtymän haasteisiin liittyvien työllisyysvaikutusten ja sosiaalisten seurausten ratkaisemisessa vuoropuhelun avulla. |
| --- | --- |

(18)

Laadukkaiden työpaikkojen aktiivisessa tukemisessa olisi keskityttävä auttamaan työntekijöitä, työnhakijoita, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia henkilöitä (NEET) ja itsenäisiä ammatinharjoittajia, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten. Erityisesti aliedustetut henkilöt, kuten naiset, matalan osaamistason työntekijät, vammaiset henkilöt, ikäihmiset tai henkilöt, joilla on suhteellisesti heikommat valmiudet sopeutua muuttuviin työmarkkinaolosuhteisiin, tarvitsevat tukea työllistyvyytensä parantamiseksi ja työpaikan löytämiseksi komission suosituksen (EU) 2021/402 (30) mukaisesti. Aiempien toimintapoliittisten ohjeiden, erityisesti kyseisen suosituksen ja neuvoston päätösten (EU) 2020/1512 (31) ja (EU) 2021/1868 (32), pohjalta toimenpidekokonaisuuksiin olisi näin ollen sisällytettävä räätälöityjä toimenpiteitä, joilla tuetaan työhönotto- ja siirtymäkannustimia, yrittäjyystukea erityisesti naisille ja vammaisille henkilöille ja laadukkaita työpaikkoja luovia toimenpiteitä erityisesti mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta ja alueilla, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten. Tällaiset toimenpiteet yhdistettyinä asianmukaiseen unionin tukeen voivat myös auttaa vastaamaan työmarkkinoiden haasteisiin, jotka johtuvat muun muassa ukrainalaispakolaisten suurista määristä erityisesti jäsenvaltioissa, joihin heitä saapuu eniten. Niiden olisi myös edistettävä nykyisten työoloja koskevien sääntöjen tehokasta soveltamista ja täytäntöönpanoa sekä tuettava sosiaalisesti vastuullista rakenneuudistusta voimassa olevien sääntöjen ja standardien mukaisesti. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli vihreän siirtymän haasteisiin liittyvien työllisyysvaikutusten ja sosiaalisten seurausten ratkaisemisessa vuoropuhelun avulla.

| (19) | Laadukkaan, osallistavan ja kaikille avoimen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen saatavuus on olennaisen tärkeää varmistettaessa, että työvoimalla on tarvittavat taidot vihreän siirtymän aikaansaamiseksi. Oikeudenmukaisen siirtymän näkökohdat olisi näin ollen sisällytettävä kansallisten osaamisstrategioiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon ottaen huomioon ehdotukset, joita komissio on tehnyt, Euroopan osaamisohjelmassa (33) ja päivitetyssä uudessa teollisuusstrategiassa (34). Myös osaamissopimuksen mukaiset osaamiskumppanuudet ovat tärkeä edistävä tekijä. Ajan tasalla olevan työmarkkinoita ja osaamista koskevan tiedon hankinta ja ennakointi, myös alueellisella, alakohtaisella ja ammatillisella tasolla, mahdollistaa asiaankuuluvien ammattikohtaisten ja monialaisten osaamistarpeiden tunnistamisen ja ennakoinnin ja on myös perusta opetussuunnitelmien mukauttamiselle vihreän siirtymän osaamistarpeisiin. Ammatillisen koulutuksen olisi annettava nuorille ja aikuisille, erityisesti naisille ja matalan osaamistason työntekijöille, vihreän siirtymän hallintaan tarvittavat taidot neuvoston suosituksen 2020/C 417/01 mukaisesti (35).
  Oppisopimuskoulutus ja palkallinen harjoittelu, mukaan lukien vahvat koulutusjaksot erityisesti nuorille, edistävät osaltaan työmarkkinoille siirtymistä, erityisesti ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistäviin toimiin, sekä aloja, joilla on erityisiä osaamisvajeita. Aikuisten osallistumisen lisäämistä elinikäiseen oppimiseen olisi edistettävä, jotta voidaan vastata osaamisen parantamisen ja uudelleenkoulutuksen tarpeisiin, muun muassa antamalla henkilöille mahdollisuus hakea heidän tarpeisiinsa mukautettua koulutusta ja tarvittaessa tarjoamalla lyhytkestoisia, laadukkaita kursseja vihreän siirtymän edellyttämistä taidoista ottaen huomioon neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 (36), jonka tavoitteena on helpottaa tällaisten kurssien tulosten arvottamista ja tunnustamista. |
| --- | --- |

(19)

Laadukkaan, osallistavan ja kaikille avoimen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen saatavuus on olennaisen tärkeää varmistettaessa, että työvoimalla on tarvittavat taidot vihreän siirtymän aikaansaamiseksi. Oikeudenmukaisen siirtymän näkökohdat olisi näin ollen sisällytettävä kansallisten osaamisstrategioiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon ottaen huomioon ehdotukset, joita komissio on tehnyt, Euroopan osaamisohjelmassa (33) ja päivitetyssä uudessa teollisuusstrategiassa (34). Myös osaamissopimuksen mukaiset osaamiskumppanuudet ovat tärkeä edistävä tekijä. Ajan tasalla olevan työmarkkinoita ja osaamista koskevan tiedon hankinta ja ennakointi, myös alueellisella, alakohtaisella ja ammatillisella tasolla, mahdollistaa asiaankuuluvien ammattikohtaisten ja monialaisten osaamistarpeiden tunnistamisen ja ennakoinnin ja on myös perusta opetussuunnitelmien mukauttamiselle vihreän siirtymän osaamistarpeisiin. Ammatillisen koulutuksen olisi annettava nuorille ja aikuisille, erityisesti naisille ja matalan osaamistason työntekijöille, vihreän siirtymän hallintaan tarvittavat taidot neuvoston suosituksen 2020/C 417/01 mukaisesti (35).

Oppisopimuskoulutus ja palkallinen harjoittelu, mukaan lukien vahvat koulutusjaksot erityisesti nuorille, edistävät osaltaan työmarkkinoille siirtymistä, erityisesti ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistäviin toimiin, sekä aloja, joilla on erityisiä osaamisvajeita. Aikuisten osallistumisen lisäämistä elinikäiseen oppimiseen olisi edistettävä, jotta voidaan vastata osaamisen parantamisen ja uudelleenkoulutuksen tarpeisiin, muun muassa antamalla henkilöille mahdollisuus hakea heidän tarpeisiinsa mukautettua koulutusta ja tarvittaessa tarjoamalla lyhytkestoisia, laadukkaita kursseja vihreän siirtymän edellyttämistä taidoista ottaen huomioon neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 (36), jonka tavoitteena on helpottaa tällaisten kurssien tulosten arvottamista ja tunnustamista.

| (20) | Veroetuusjärjestelmien ja sosiaaliturvajärjestelmien koostumusta olisi tarkasteltava vihreästä siirtymästä johtuvien erityistarpeiden perusteella. Tässä otetaan huomioon myös aiheuttamisperiaate ja se, että liitännäistoimissa ei oteta käyttöön fossiilisten polttoaineiden kulutustukia, että kuluttajia ei sidota tiettyyn tekniikkaan ja että rakennusten peruskorjaamiseen, lämpöenergiajärjestelmien korvaamiseen ja yleensäkin energiatehokkuustoimenpiteisiin saatavia kannustimia ei vähennetä. Eri toimien yhdistelmällä voidaan tukea haavoittuvimmassa asemassa olevia kotitalouksia ja työntekijöitä, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten. Kansallisesta ja yksilöllisestä tilanteesta riippuen tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi verotuksen painopisteen siirtämistä pois työn verotuksesta kohti ilmasto- ja ympäristötavoitteita energiaverodirektiivin tarkistamista koskevassa ehdotuksessa (37)suunnitellun mukaisesti, työttömyyskorvausjärjestelmien uudelleentarkastelua ja/tai tarvittaessa väliaikaista ja kohdennettua suoraa tulotukea. Sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalisen osallisuuden politiikkoja, voidaan tarkastella uudelleen ja tarvittaessa mukauttaa vihreän siirtymän perusteella, erityisesti toimeentuloturvan takaamiseksi etenkin työpaikasta toiseen siirtymisen aikana sekä riittävien sosiaali-, terveys- ja hoitopalvelujen tarjoamiseksi asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin avulla erityisesti alueilla, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, esimerkiksi maaseudulla ja syrjäisillä alueilla kuten syrjäisimmillä alueilla. Tällä tavoin ehkäistään sosiaalista syrjäytymistä ja torjutaan terveysriskejä. Lasten sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi lasten sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla pyritään varmistamaan keskeisten palvelujen saanti avun tarpeessa oleville lapsille neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 mukaisesti (38). |
| --- | --- |

(20)

Veroetuusjärjestelmien ja sosiaaliturvajärjestelmien koostumusta olisi tarkasteltava vihreästä siirtymästä johtuvien erityistarpeiden perusteella. Tässä otetaan huomioon myös aiheuttamisperiaate ja se, että liitännäistoimissa ei oteta käyttöön fossiilisten polttoaineiden kulutustukia, että kuluttajia ei sidota tiettyyn tekniikkaan ja että rakennusten peruskorjaamiseen, lämpöenergiajärjestelmien korvaamiseen ja yleensäkin energiatehokkuustoimenpiteisiin saatavia kannustimia ei vähennetä. Eri toimien yhdistelmällä voidaan tukea haavoittuvimmassa asemassa olevia kotitalouksia ja työntekijöitä, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten. Kansallisesta ja yksilöllisestä tilanteesta riippuen tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi verotuksen painopisteen siirtämistä pois työn verotuksesta kohti ilmasto- ja ympäristötavoitteita energiaverodirektiivin tarkistamista koskevassa ehdotuksessa (37)suunnitellun mukaisesti, työttömyyskorvausjärjestelmien uudelleentarkastelua ja/tai tarvittaessa väliaikaista ja kohdennettua suoraa tulotukea. Sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalisen osallisuuden politiikkoja, voidaan tarkastella uudelleen ja tarvittaessa mukauttaa vihreän siirtymän perusteella, erityisesti toimeentuloturvan takaamiseksi etenkin työpaikasta toiseen siirtymisen aikana sekä riittävien sosiaali-, terveys- ja hoitopalvelujen tarjoamiseksi asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin avulla erityisesti alueilla, joihin vaikutukset kohdistuvat eniten, esimerkiksi maaseudulla ja syrjäisillä alueilla kuten syrjäisimmillä alueilla. Tällä tavoin ehkäistään sosiaalista syrjäytymistä ja torjutaan terveysriskejä. Lasten sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi lasten sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla pyritään varmistamaan keskeisten palvelujen saanti avun tarpeessa oleville lapsille neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 mukaisesti (38).

| (21) | Jotta fyysistä ja taloudellista sietokykyä ilmastonmuutoksen peruuttamattomia vaikutuksia vastaan voidaan parantaa osallistavalla tavalla, on edistettävä riskitietoisuutta, riskien vähentämistä ja riskinsiirtoratkaisuja. Tämä saadaan aikaan erityisesti lisäämällä vakuutusratkaisujen saatavuutta sekä investoimalla katastrofiriskien hallintaan ja sopeutumistoimiin, joilla vähennetään ilmastonmuutoksen fyysisiä vaikutuksia ja siten tappioita ja ilmastonsuojeluvajetta, ottaen huomioon mikroyritykset, pienet ja keskisuuret yritykset sekä maaseutualueet ja syrjäiset alueet kuten syrjäisimmät alueet ja saaret. Katastrofiriskien hallintaa, mukaan lukien pelastuspalvelujärjestelmiä kansallisella ja unionin tasolla, olisi vahvistettava ilmastoon liittyvien häiriöiden ehkäisemiseksi sekä niihin valmistautumiseksi ja vastaamiseksi. |
| --- | --- |

(21)

Jotta fyysistä ja taloudellista sietokykyä ilmastonmuutoksen peruuttamattomia vaikutuksia vastaan voidaan parantaa osallistavalla tavalla, on edistettävä riskitietoisuutta, riskien vähentämistä ja riskinsiirtoratkaisuja. Tämä saadaan aikaan erityisesti lisäämällä vakuutusratkaisujen saatavuutta sekä investoimalla katastrofiriskien hallintaan ja sopeutumistoimiin, joilla vähennetään ilmastonmuutoksen fyysisiä vaikutuksia ja siten tappioita ja ilmastonsuojeluvajetta, ottaen huomioon mikroyritykset, pienet ja keskisuuret yritykset sekä maaseutualueet ja syrjäiset alueet kuten syrjäisimmät alueet ja saaret. Katastrofiriskien hallintaa, mukaan lukien pelastuspalvelujärjestelmiä kansallisella ja unionin tasolla, olisi vahvistettava ilmastoon liittyvien häiriöiden ehkäisemiseksi sekä niihin valmistautumiseksi ja vastaamiseksi.

| (22) | Jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin, joita ovat esimerkiksi vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne. Tällaisten palvelujen yhtäläiseen saatavuuteen olisi tarjottava tukea niitä tarvitseville (39). Lisäksi kaikille tarvitseville olisi myös tarjottava sosiaalista vuokra-asuntoa tai laadukasta asumisapua (40). Lisäksi pieni- ja keskituloiset kotitaloudet, heikossa asemassa olevat asiakkaat, mukaan lukien loppukäyttäjät, energiaköyhyydestä kärsivät tai sen uhkaamat ihmiset ja sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuvat ihmiset voivat hyötyä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisesta. Energiankuluttajien suojelemisen ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen lisäksi tarvitaan erityistoimenpiteitä energiaköyhyyden perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi erityisesti edistämällä energiatehokkuuden parantamiseen suunnattuja investointeja, etenkin sosiaalisten vuokra-asuntojen alalla. Energiatehokkuusdirektiivin (41) ja rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin ehdotetut päivitykset (42), joilla on tarkoitus käsitellä lisäksi peruskorjauksen muita kuin taloudellisia esteitä, kuten jakautuneita kannustimia, mukaan lukien omistajien ja vuokralaisten väliset järjestelyt ja yhteisomistusrakenteet.
  Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisiin ja tiettyihin energiaköyhyydelle muita alttiimpiin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin, yksinhuoltajavanhempiin, ikääntyneisiin, lapsiin ja henkilöihin, jotka kuuluvat rodulliseen tai etniseen vähemmistöön. Olemassa oleviin ja uusiin liikkuvuushaasteisiin voidaan vastata tukitoimenpiteillä ja tarvittavan infrastruktuurin, kuten joukkoliikenteen, kehittämisellä. Kestävän liikkuvuuden ja erilaisten liikennemuotojen, kuten yksityisen ja julkisen liikenteen, kohtuuhintaisuus, saavutettavuus ja turvallisuus ovat keskeisiä tekijöitä varmistettaessa, että kaikki hyötyvät vihreästä siirtymästä ja ovat osa sitä. Kaupunkiliikenteellä on tässä yhteydessä merkittävä rooli, mikä käy ilmi myös 14 päivänä joulukuuta 2021 annetusta komission tiedonannosta ”EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys. |
| --- | --- |

(22)

Jokaisella on oikeus laadukkaisiin peruspalveluihin, joita ovat esimerkiksi vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne. Tällaisten palvelujen yhtäläiseen saatavuuteen olisi tarjottava tukea niitä tarvitseville (39). Lisäksi kaikille tarvitseville olisi myös tarjottava sosiaalista vuokra-asuntoa tai laadukasta asumisapua (40). Lisäksi pieni- ja keskituloiset kotitaloudet, heikossa asemassa olevat asiakkaat, mukaan lukien loppukäyttäjät, energiaköyhyydestä kärsivät tai sen uhkaamat ihmiset ja sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuvat ihmiset voivat hyötyä energiatehokkuus etusijalle -periaatteen soveltamisesta. Energiankuluttajien suojelemisen ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen lisäksi tarvitaan erityistoimenpiteitä energiaköyhyyden perimmäisten syiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi erityisesti edistämällä energiatehokkuuden parantamiseen suunnattuja investointeja, etenkin sosiaalisten vuokra-asuntojen alalla. Energiatehokkuusdirektiivin (41) ja rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin ehdotetut päivitykset (42), joilla on tarkoitus käsitellä lisäksi peruskorjauksen muita kuin taloudellisia esteitä, kuten jakautuneita kannustimia, mukaan lukien omistajien ja vuokralaisten väliset järjestelyt ja yhteisomistusrakenteet.

Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota naisiin ja tiettyihin energiaköyhyydelle muita alttiimpiin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin, yksinhuoltajavanhempiin, ikääntyneisiin, lapsiin ja henkilöihin, jotka kuuluvat rodulliseen tai etniseen vähemmistöön. Olemassa oleviin ja uusiin liikkuvuushaasteisiin voidaan vastata tukitoimenpiteillä ja tarvittavan infrastruktuurin, kuten joukkoliikenteen, kehittämisellä. Kestävän liikkuvuuden ja erilaisten liikennemuotojen, kuten yksityisen ja julkisen liikenteen, kohtuuhintaisuus, saavutettavuus ja turvallisuus ovat keskeisiä tekijöitä varmistettaessa, että kaikki hyötyvät vihreästä siirtymästä ja ovat osa sitä. Kaupunkiliikenteellä on tässä yhteydessä merkittävä rooli, mikä käy ilmi myös 14 päivänä joulukuuta 2021 annetusta komission tiedonannosta ”EU:n uusi kaupunkiliikenteen kehys.

| (23) | Koko yhteiskunnan kattavalla oikeudenmukaisen siirtymän lähestymistavalla olisi tuettava politiikkatoimia tavalla, joka perustuu päätöksenteon koordinointiin ja tehostettuihin toimintavalmiuksiin kaikilla tasoilla ja kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla ja joka antaa aktiivisen roolin alue- ja paikallisviranomaisille. Sen olisi myös perustuttava työmarkkinaosapuolten osallistumiseen kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa sekä kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien tehokkaalle ja vaikuttavalle osallistumiselle. Tällaisella koordinoinnilla ja osallistumisella voitaisiin varmistaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta koskevat periaatteet sisällytetään alusta alkaen politiikan suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. Tämä tarjoaa perustan vihreää siirtymää edistävien osallistavien politiikkojen laajalle ja pitkäjänteiselle tuelle. |
| --- | --- |

(23)

Koko yhteiskunnan kattavalla oikeudenmukaisen siirtymän lähestymistavalla olisi tuettava politiikkatoimia tavalla, joka perustuu päätöksenteon koordinointiin ja tehostettuihin toimintavalmiuksiin kaikilla tasoilla ja kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla ja joka antaa aktiivisen roolin alue- ja paikallisviranomaisille. Sen olisi myös perustuttava työmarkkinaosapuolten osallistumiseen kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa sekä kansalaisyhteiskunnan ja sidosryhmien tehokkaalle ja vaikuttavalle osallistumiselle. Tällaisella koordinoinnilla ja osallistumisella voitaisiin varmistaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta koskevat periaatteet sisällytetään alusta alkaen politiikan suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. Tämä tarjoaa perustan vihreää siirtymää edistävien osallistavien politiikkojen laajalle ja pitkäjänteiselle tuelle.

| (24) | Vahva tietopohja on keskeisessä asemassa, kun otetaan käyttöön vakaalla pohjalla olevaa sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa, jolla varmistetaan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä. Tältä osin määritelmien, käsitteiden, luokitusten ja menetelmien asteittainen yhdenmukaistaminen ja johdonmukaisuus, erityisesti komission suosituksen (EU) 2020/1563 (43) perusteella, helpottaa arviointeja ja niiden vertailtavuutta. Tutkimuksen ja innovoinnin alan lisätoimenpiteillä voidaan täydentää tietopohjaa, jota voidaan hyödyntää politiikassa ja julkisessa keskustelussa. Vuoropuhelu moninaisen yleisön ja keskeisten sidosryhmien kanssa esimerkiksi arviointien tuloksista, ennakoinnista ja seurannasta voi puolestaan edistää päätöksentekoa ja lisätä osallisuutta. |
| --- | --- |

(24)

Vahva tietopohja on keskeisessä asemassa, kun otetaan käyttöön vakaalla pohjalla olevaa sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaa, jolla varmistetaan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä. Tältä osin määritelmien, käsitteiden, luokitusten ja menetelmien asteittainen yhdenmukaistaminen ja johdonmukaisuus, erityisesti komission suosituksen (EU) 2020/1563 (43) perusteella, helpottaa arviointeja ja niiden vertailtavuutta. Tutkimuksen ja innovoinnin alan lisätoimenpiteillä voidaan täydentää tietopohjaa, jota voidaan hyödyntää politiikassa ja julkisessa keskustelussa. Vuoropuhelu moninaisen yleisön ja keskeisten sidosryhmien kanssa esimerkiksi arviointien tuloksista, ennakoinnista ja seurannasta voi puolestaan edistää päätöksentekoa ja lisätä osallisuutta.

| (25) | Asianmukaisia yksityiskohtaisia ja korkealaatuisia sekä sukupuolen mukaan luokiteltuja tietoja ja indikaattoreita tarvitaan erityisesti ilmastonmuutospolitiikan työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutusten arvioimiseksi. Tällaiset tiedot ja indikaattorit eivät ole tällä hetkellä kokonaisuudessaan saatavilla. Vaikka esimerkiksi energiaköyhyyden mittaamisessa on edistytty jonkin verran, liikenneköyhyyden arvioimiseksi voitaisiin kehittää indikaattoreita kansallisten olosuhteiden mukaisesti. Seurantaa ja arviointia voidaan vahvistaa useilla toimilla, joissa keskitytään indikaattoreihin, tulostauluihin sekä pienimuotoisiin pilottihankkeisiin ja politiikkakokeiluihin. Toimien olisi perustuttava olemassa oleviin tulostauluihin, kuten sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tulostauluun, tai niissä olisi hyödynnettävä niitä. Tulostauluihin sisältyy merkityksellistä tietoa oikeudenmukaista siirtymää koskevan politiikan erityisistä näkökohdista. |
| --- | --- |

(25)

Asianmukaisia yksityiskohtaisia ja korkealaatuisia sekä sukupuolen mukaan luokiteltuja tietoja ja indikaattoreita tarvitaan erityisesti ilmastonmuutospolitiikan työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutusten arvioimiseksi. Tällaiset tiedot ja indikaattorit eivät ole tällä hetkellä kokonaisuudessaan saatavilla. Vaikka esimerkiksi energiaköyhyyden mittaamisessa on edistytty jonkin verran, liikenneköyhyyden arvioimiseksi voitaisiin kehittää indikaattoreita kansallisten olosuhteiden mukaisesti. Seurantaa ja arviointia voidaan vahvistaa useilla toimilla, joissa keskitytään indikaattoreihin, tulostauluihin sekä pienimuotoisiin pilottihankkeisiin ja politiikkakokeiluihin. Toimien olisi perustuttava olemassa oleviin tulostauluihin, kuten sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tulostauluun, tai niissä olisi hyödynnettävä niitä. Tulostauluihin sisältyy merkityksellistä tietoa oikeudenmukaista siirtymää koskevan politiikan erityisistä näkökohdista.

| (26) | Julkisen ja yksityisen rahoituksen optimaalinen ja tehokas käyttö sekä kaikkien saatavilla olevien resurssien mobilisointi ja tehokas hyödyntäminen ovat erityisen tärkeitä vihreästä siirtymästä johtuvien merkittävien investointitarpeiden vuoksi. Unionin tasolla asiaankuuluvia toimia tuetaan unionin talousarvion ja NextGenerationEU-välineen kautta. Ne toteutetaan seuraavien välineiden puitteissa: elpymis- ja palautumistukiväline, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, mukaan lukien oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (JTF-rahasto), Euroopan sosiaalirahasto plussa (ESR+), Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto, koheesiota ja Euroopan alueita tukeva elpymisapu (REACT-EU-väline), Erasmus+-ohjelma ja Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille (EGR), Life-ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, modernisaatio- ja innovointirahasto (44) ja yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) rahastot. Lisäksi komissio tukee jäsenvaltioita teknisen tuen välineellä, joka tarjoaa räätälöityä teknistä asiantuntemusta uudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mukaan lukien niiden, jotka edistävät oikeudenmukaista siirtymää kohti hiilineutraaliutta. |
| --- | --- |

(26)

Julkisen ja yksityisen rahoituksen optimaalinen ja tehokas käyttö sekä kaikkien saatavilla olevien resurssien mobilisointi ja tehokas hyödyntäminen ovat erityisen tärkeitä vihreästä siirtymästä johtuvien merkittävien investointitarpeiden vuoksi. Unionin tasolla asiaankuuluvia toimia tuetaan unionin talousarvion ja NextGenerationEU-välineen kautta. Ne toteutetaan seuraavien välineiden puitteissa: elpymis- ja palautumistukiväline, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, mukaan lukien oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (JTF-rahasto), Euroopan sosiaalirahasto plussa (ESR+), Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), koheesiorahasto, koheesiota ja Euroopan alueita tukeva elpymisapu (REACT-EU-väline), Erasmus+-ohjelma ja Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille (EGR), Life-ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, modernisaatio- ja innovointirahasto (44) ja yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) rahastot. Lisäksi komissio tukee jäsenvaltioita teknisen tuen välineellä, joka tarjoaa räätälöityä teknistä asiantuntemusta uudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mukaan lukien niiden, jotka edistävät oikeudenmukaista siirtymää kohti hiilineutraaliutta.

| (27) | Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on unionin talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointikehys. Sillä on elpymisvaiheessa ja vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämisessä edelleen tämä rooli, joka rakentuu kilpailukykyisen kestävyyden neljän ulottuvuuden ympärille ja tukee kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio seuraa eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa tarkasti sosioekonomisia tuloksia ja vaikutuksia sekä ehdottaa tarvittaessa kohdennettuja maakohtaisia suosituksia sen varmistamiseksi, ettei ketään jätetä jälkeen. Ensisijaisena tavoitteena on täydentää elpymis- ja palautumistukivälineestä tuettuja toimenpiteitä. Tämän suosituksen seuranta tapahtuu siksi tilanteen mukaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, mukaan lukien asiaankuuluvien komiteoiden puitteissa näiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla, ja perustuu asianmukaisiin arviointeihin, politiikan vaikutusten arviointiin ja tässä suosituksessa annettujen ohjeiden täytäntöönpanotilanteeseen. Seurantajärjestely ei aiheuta tarpeetonta hallinnollista rasitusta jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

(27)

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso on unionin talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointikehys. Sillä on elpymisvaiheessa ja vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämisessä edelleen tämä rooli, joka rakentuu kilpailukykyisen kestävyyden neljän ulottuvuuden ympärille ja tukee kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Komissio seuraa eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa tarkasti sosioekonomisia tuloksia ja vaikutuksia sekä ehdottaa tarvittaessa kohdennettuja maakohtaisia suosituksia sen varmistamiseksi, ettei ketään jätetä jälkeen. Ensisijaisena tavoitteena on täydentää elpymis- ja palautumistukivälineestä tuettuja toimenpiteitä. Tämän suosituksen seuranta tapahtuu siksi tilanteen mukaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, mukaan lukien asiaankuuluvien komiteoiden puitteissa näiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla, ja perustuu asianmukaisiin arviointeihin, politiikan vaikutusten arviointiin ja tässä suosituksessa annettujen ohjeiden täytäntöönpanotilanteeseen. Seurantajärjestely ei aiheuta tarpeetonta hallinnollista rasitusta jäsenvaltioille.

| (28) | Lisäksi jäsenvaltioiden olisi osana kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa luonnosta (vuonna 2023) ja lopullista päivitystä (vuonna 2024) asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti hyödynnettävä tätä suositusta tarkastellakseen työllisyyden, sosiaalisten ja jakeluun liittyvien vaikutustenarviointien ja oikeudenmukaista siirtymää koskevien näkökohtien sisällyttämistä energiaunionin viiteen ulottuvuuteen ja tehostettava edelleen politiikkatoimenpiteitä kyseisten vaikutusten tarkastelemiseksi keskittyen erityisesti energiaköyhyyteen. |
| --- | --- |

(28)

Lisäksi jäsenvaltioiden olisi osana kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmiensa luonnosta (vuonna 2023) ja lopullista päivitystä (vuonna 2024) asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti hyödynnettävä tätä suositusta tarkastellakseen työllisyyden, sosiaalisten ja jakeluun liittyvien vaikutustenarviointien ja oikeudenmukaista siirtymää koskevien näkökohtien sisällyttämistä energiaunionin viiteen ulottuvuuteen ja tehostettava edelleen politiikkatoimenpiteitä kyseisten vaikutusten tarkastelemiseksi keskittyen erityisesti energiaköyhyyteen.

| (29) | Lisäksi tämän suosituksen täytäntöönpanon seuranta voi perustua olemassa olevaan näyttöön vakiintuneissa monenvälisissä valvontaprosesseissa kuten eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Neuvosto tai komissio voi pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 150 ja 160 artiklan mukaisesti työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa yhteistyössä muiden asiaankuuluvien komiteoiden, erityisesti talouspoliittisen komitean, kanssa tarkastelemaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla komission asianmukaisen raportoinnin ja muiden monenvälisen valvonnan välineiden perusteella. Komissio pyrkii myös tässä yhteydessä parantamaan sukupuolen mukaan luokitellun tiedon saatavuutta, päivittämään ja käyttämään olemassa olevia puitteita ja metodologista ohjausta, muun muassa energiaköyhyyden ja liikenneköyhyyden sekä ympäristöön liittyvän eriarvoisuuden mittaamiseksi sekä politiikkatoimenpiteiden tehokkuuden ja tosiasiallisten vaikutusten arvioimiseksi, |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi tämän suosituksen täytäntöönpanon seuranta voi perustua olemassa olevaan näyttöön vakiintuneissa monenvälisissä valvontaprosesseissa kuten eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Neuvosto tai komissio voi pyytää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 150 ja 160 artiklan mukaisesti työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa yhteistyössä muiden asiaankuuluvien komiteoiden, erityisesti talouspoliittisen komitean, kanssa tarkastelemaan tämän suosituksen täytäntöönpanoa toimivaltaansa kuuluvilla aloilla komission asianmukaisen raportoinnin ja muiden monenvälisen valvonnan välineiden perusteella. Komissio pyrkii myös tässä yhteydessä parantamaan sukupuolen mukaan luokitellun tiedon saatavuutta, päivittämään ja käyttämään olemassa olevia puitteita ja metodologista ohjausta, muun muassa energiaköyhyyden ja liikenneköyhyyden sekä ympäristöön liittyvän eriarvoisuuden mittaamiseksi sekä politiikkatoimenpiteiden tehokkuuden ja tosiasiallisten vaikutusten arvioimiseksi,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN::

TAVOITE

| 1) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti tämän suosituksen tavoitteena on varmistaa, että unionin siirtyminen ilmastoneutraaliin ja ympäristön kannalta kestävään talouteen vuoteen 2050 mennessä on oikeudenmukainen eikä jätä ketään jälkeen. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Jäsenvaltioita kehotetaan tätä tarkoitusta varten hyväksymään ja panemaan täytäntöön tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa kattavia ja johdonmukaisia toimenpidekokonaisuuksia, joissa käsitellään työllisyyttä ja sosiaalisia näkökohtia oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi kaikissa politiikoissa, erityisesti ilmasto-, energia- ja ympäristöpolitiikoissa, sekä hyödyntämään optimaalisesti julkista ja yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

2)

MÄÄRITELMÄT

| 3) | Tässä suosituksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ’Vihreällä siirtymällä’ tarkoitetaan unionin talouden ja yhteiskunnan siirtymistä kohti ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista ensisijaisesti toimintalinjojen ja investointien kautta eurooppalaisen ilmastolain, jossa asetetaan velvoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kansainvälisten sitoumusten, mukaan lukien Pariisin sopimus, muut monenväliset ympäristösopimukset ja kestävän kehityksen tavoitteet, mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

3)

a)

’Vihreällä siirtymällä’ tarkoitetaan unionin talouden ja yhteiskunnan siirtymistä kohti ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista ensisijaisesti toimintalinjojen ja investointien kautta eurooppalaisen ilmastolain, jossa asetetaan velvoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja kansainvälisten sitoumusten, mukaan lukien Pariisin sopimus, muut monenväliset ympäristösopimukset ja kestävän kehityksen tavoitteet, mukaisesti.

| b) | ’Ilmasto- ja ympäristötavoitteilla’ tarkoitetaan seuraavia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/852 (45) säädettyjä kuutta tavoitetta: ilmastonmuutoksen hillintä; ilmastonmuutokseen sopeutuminen; vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu; siirtyminen kiertotalouteen; ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen; biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. |
| --- | --- |

b)

’Ilmasto- ja ympäristötavoitteilla’ tarkoitetaan seuraavia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/852 (45) säädettyjä kuutta tavoitetta: ilmastonmuutoksen hillintä; ilmastonmuutokseen sopeutuminen; vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu; siirtyminen kiertotalouteen; ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen; biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen.

| c) | ’Henkilöillä ja kotitalouksilla, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten’ tarkoitetaan niitä, joiden tosiasiallista pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, mukaan lukien itsenäinen ammatinharjoittaminen, ja/tai koulutukseen ja/tai kunnolliseen elintasoon ja peruspalveluihin on merkittävästi rajoitettu tai se on vaarassa rajoittua vihreän siirtymän suorana tai välillisenä seurauksena. |
| --- | --- |

c)

’Henkilöillä ja kotitalouksilla, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten’ tarkoitetaan niitä, joiden tosiasiallista pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, mukaan lukien itsenäinen ammatinharjoittaminen, ja/tai koulutukseen ja/tai kunnolliseen elintasoon ja peruspalveluihin on merkittävästi rajoitettu tai se on vaarassa rajoittua vihreän siirtymän suorana tai välillisenä seurauksena.

| d) | ’Haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä ja kotitalouksilla’ tarkoitetaan niitä, jotka vihreästä siirtymästä riippumatta kohtaavat tilanteita tai ovat vaarassa joutua tilanteisiin, joissa pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, mukaan lukien itsenäinen ammatinharjoittaminen, ja/tai koulutukseen ja/tai kunnolliseen elintasoon ja peruspalveluihin on rajoitettu, minkä vuoksi heillä/niillä on heikot valmiudet sopeutua vihreän siirtymän seurauksiin. |
| --- | --- |

d)

’Haavoittuvassa asemassa olevilla ihmisillä ja kotitalouksilla’ tarkoitetaan niitä, jotka vihreästä siirtymästä riippumatta kohtaavat tilanteita tai ovat vaarassa joutua tilanteisiin, joissa pääsyä laadukkaisiin työpaikkoihin, mukaan lukien itsenäinen ammatinharjoittaminen, ja/tai koulutukseen ja/tai kunnolliseen elintasoon ja peruspalveluihin on rajoitettu, minkä vuoksi heillä/niillä on heikot valmiudet sopeutua vihreän siirtymän seurauksiin.

| e) | ’Mikroyrityksillä sekä pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tarkoitetaan yrityksiä, mukaan lukien yksinyrittäjät, joiden palveluksessa on enintään 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai taseen loppusumma enintään 43 miljoonaa euroa, komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (46) liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti laskettuna. |
| --- | --- |

e)

’Mikroyrityksillä sekä pienillä ja keskisuurilla yrityksillä’ tarkoitetaan yrityksiä, mukaan lukien yksinyrittäjät, joiden palveluksessa on enintään 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa ja/tai taseen loppusumma enintään 43 miljoonaa euroa, komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (46) liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti laskettuna.

| f) | ’Energiaköyhyydellä’ tarkoitetaan sitä, että kotitaloudella on puutetta energiaperuspalveluista, joilla voidaan taata kohtuullinen elintaso ja terveys, mukaan lukien riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden käyttöön tarvittava energia, kulloisessakin kansallisessa tilanteessa ja nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaankuuluvat politiikat huomioon ottaen (47); tässä suosituksessa sovelletaan energiaköyhyyden määritelmää, jollei Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU (48), jota saatetaan muuttaa tai joka saatetaan korvata komission 14 päivänä heinäkuuta 2021 annetun ehdotuksen (49) tuloksena, sisällä kyseisestä käsitteestä muuta määritelmää, missä tapauksessa kyseistä määritelmää sovelletaan tätä suositusta sovellettaessa. |
| --- | --- |

f)

’Energiaköyhyydellä’ tarkoitetaan sitä, että kotitaloudella on puutetta energiaperuspalveluista, joilla voidaan taata kohtuullinen elintaso ja terveys, mukaan lukien riittävä lämmitys, jäähdytys, valaistus ja sähkölaitteiden käyttöön tarvittava energia, kulloisessakin kansallisessa tilanteessa ja nykyinen sosiaalipolitiikka ja muut asiaankuuluvat politiikat huomioon ottaen (47); tässä suosituksessa sovelletaan energiaköyhyyden määritelmää, jollei Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU (48), jota saatetaan muuttaa tai joka saatetaan korvata komission 14 päivänä heinäkuuta 2021 annetun ehdotuksen (49) tuloksena, sisällä kyseisestä käsitteestä muuta määritelmää, missä tapauksessa kyseistä määritelmää sovelletaan tätä suositusta sovellettaessa.

| g) | ’Peruspalveluilla’ tarkoitetaan laadukkaita palveluita, joihin sisältyvät vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne-, liikkuvuus- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne; tällaisten palvelujen saatavuuteen on tarjottava tukea sitä tarvitseville Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20 mukaisesti, ja samalla olisi tarjottava mahdollisuuksia kustannussäästöihin muun muassa uudelleenkäyttöä, korjaamista, lahjoittamista ja jakamista edistävien palvelujen avulla. |
| --- | --- |

g)

’Peruspalveluilla’ tarkoitetaan laadukkaita palveluita, joihin sisältyvät vesihuolto-, puhtaanapito-, energia-, liikenne-, liikkuvuus- ja rahoituspalvelut sekä digitaalinen tietoliikenne; tällaisten palvelujen saatavuuteen on tarjottava tukea sitä tarvitseville Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20 mukaisesti, ja samalla olisi tarjottava mahdollisuuksia kustannussäästöihin muun muassa uudelleenkäyttöä, korjaamista, lahjoittamista ja jakamista edistävien palvelujen avulla.

| h) | ’Toimenpidekokonaisuudella’ tarkoitetaan kattavaa ja johdonmukaista politiikkatoimien kokonaisuutta, jossa työllisyyden, osaamisen ja sosiaalipolitiikan toimet yhdistetään ilmasto-, energia-, liikenne- ja ympäristöpolitiikkoihin sekä muihin vihreän siirtymän politiikkoihin hyvin koordinoidulla monialaisella lähestymistavalla, joka perustuu yhteen tai useampaan kansalliseen strategiaan ja/tai toimintasuunnitelmaan ja jossa hyödynnetään tarvittaessa unionin ja kansallisen tason koordinointi- ja hallintomekanismeja. |
| --- | --- |

h)

’Toimenpidekokonaisuudella’ tarkoitetaan kattavaa ja johdonmukaista politiikkatoimien kokonaisuutta, jossa työllisyyden, osaamisen ja sosiaalipolitiikan toimet yhdistetään ilmasto-, energia-, liikenne- ja ympäristöpolitiikkoihin sekä muihin vihreän siirtymän politiikkoihin hyvin koordinoidulla monialaisella lähestymistavalla, joka perustuu yhteen tai useampaan kansalliseen strategiaan ja/tai toimintasuunnitelmaan ja jossa hyödynnetään tarvittaessa unionin ja kansallisen tason koordinointi- ja hallintomekanismeja.

OIKEUDENMUKAISTA VIHREÄÄ SIIRTYMÄÄ KOSKEVAT TOIMENPIDEKOKONAISUUDET

| 4) | Jotta voidaan aktiivisesti tukea laadukasta työllisyyttä oikeudenmukaista siirtymää varten ja perustaa toimet suositukseen (EU) 2021/402, jäsenvaltioita kannustetaan tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa harkitsemaan seuraavia toimenpiteitä, joilla tuetaan henkilöitä, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, ja tarvittaessa tarjotaan heille tukea siirtyä työsuhteen tai itsenäisen ammatinharjoittamisen avulla kohti ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävää taloudellista toimintaa:






  a) | tuetaan tehokkaasti laadukkaiden työpaikkojen saatavuutta ja säilymistä erityisesti työllisyyspalveluin, mukaan lukien räätälöity työnhakuneuvonta ja oppimiskurssit, joilla kehitetään tarvittaessa myös vihreitä ja digitaalisia taitoja; tarkastellaan myös hyvin suunniteltuja, kohdennettuja ja aikasidonnaisia työllistymisohjelmia, joilla valmennetaan edunsaajia, erityisesti aliedustettuihin ryhmiin kuuluvia henkilöitä ja haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, koulutuksen avulla jatkuvaan työmarkkinoille osallistumiseen; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

tuetaan tehokkaasti laadukkaiden työpaikkojen saatavuutta ja säilymistä erityisesti työllisyyspalveluin, mukaan lukien räätälöity työnhakuneuvonta ja oppimiskurssit, joilla kehitetään tarvittaessa myös vihreitä ja digitaalisia taitoja; tarkastellaan myös hyvin suunniteltuja, kohdennettuja ja aikasidonnaisia työllistymisohjelmia, joilla valmennetaan edunsaajia, erityisesti aliedustettuihin ryhmiin kuuluvia henkilöitä ja haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, koulutuksen avulla jatkuvaan työmarkkinoille osallistumiseen;

| b) | hyödynnetään tehokkaasti kohdennettuja ja hyvin suunniteltuja työhönotto- ja siirtymäkannustimia, muun muassa tarkastelemalla palkka- ja työhönottotukien ja sosiaaliturvamaksuihin liittyvien kannustimien riittävää käyttöä, jotta tuetaan eri alojen työmarkkinasiirtymiä ja eri maiden ja alueiden välistä työvoiman liikkuvuutta, ottaen huomioon vihreän siirtymän mahdollisuudet ja haasteet; |
| --- | --- |

b)

hyödynnetään tehokkaasti kohdennettuja ja hyvin suunniteltuja työhönotto- ja siirtymäkannustimia, muun muassa tarkastelemalla palkka- ja työhönottotukien ja sosiaaliturvamaksuihin liittyvien kannustimien riittävää käyttöä, jotta tuetaan eri alojen työmarkkinasiirtymiä ja eri maiden ja alueiden välistä työvoiman liikkuvuutta, ottaen huomioon vihreän siirtymän mahdollisuudet ja haasteet;

| c) | edistetään yrittäjyyttä, mukaan lukien yritykset ja kaikki muut yhteisötalouden (50) organisaatiot, erityisesti alueilla, joilla on siirtymähaasteita, ja tarvittaessa aloilla, jotka edistävät ilmasto- ja ympäristötavoitteita kuten kiertotaloutta, kiinnittäen erityistä huomiota naisten yrittäjyyteen. Tuessa olisi yhdistettävä taloudellisia toimenpiteitä, kuten avustuksia, lainoja tai pääomaa, ja muita kuin taloudellisia toimenpiteitä, kuten koulutus- ja neuvontapalveluja kiinnittäen erityistä huomiota tietoisuuden lisäämiseen liittyviin toimiin, räätälöidysti yrityksen elinkaaren kuhunkin vaiheeseen; tuen olisi oltava osallistavaa ja aliedustettujen ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien saatavilla; |
| --- | --- |

c)

edistetään yrittäjyyttä, mukaan lukien yritykset ja kaikki muut yhteisötalouden (50) organisaatiot, erityisesti alueilla, joilla on siirtymähaasteita, ja tarvittaessa aloilla, jotka edistävät ilmasto- ja ympäristötavoitteita kuten kiertotaloutta, kiinnittäen erityistä huomiota naisten yrittäjyyteen. Tuessa olisi yhdistettävä taloudellisia toimenpiteitä, kuten avustuksia, lainoja tai pääomaa, ja muita kuin taloudellisia toimenpiteitä, kuten koulutus- ja neuvontapalveluja kiinnittäen erityistä huomiota tietoisuuden lisäämiseen liittyviin toimiin, räätälöidysti yrityksen elinkaaren kuhunkin vaiheeseen; tuen olisi oltava osallistavaa ja aliedustettujen ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien saatavilla;

| d) | edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista erityisesti alueilla, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, ja tarvittaessa aloilla, joilla edistetään ilmasto- ja ympäristötavoitteita, kuten kiertotaloudessa, helpottamalla rahoituksen saatavuutta ja markkinoillepääsyä mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, erityisesti niiden toimiessa ilmasto- ja ympäristötavoitteiden hyväksi, kilpailukyvyn, innovoinnin ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseksi koko sisämarkkinoilla, myös aloilla ja ekosysteemeissä, joilla on strategista merkitystä kansallisissa ja paikallisissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

d)

edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista erityisesti alueilla, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, ja tarvittaessa aloilla, joilla edistetään ilmasto- ja ympäristötavoitteita, kuten kiertotaloudessa, helpottamalla rahoituksen saatavuutta ja markkinoillepääsyä mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille, erityisesti niiden toimiessa ilmasto- ja ympäristötavoitteiden hyväksi, kilpailukyvyn, innovoinnin ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseksi koko sisämarkkinoilla, myös aloilla ja ekosysteemeissä, joilla on strategista merkitystä kansallisissa ja paikallisissa yhteyksissä;

| e) | analysoidaan vihreän siirtymän vaikutusta työterveyteen ja -turvallisuuteen ja edistetään vastaavasti toimenpiteitä, joilla puututaan uusiin riskeihin tai olemassa olevien riskien mahdolliseen pahenemiseen, ottaen huomioon 28 päivänä kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 - Työturvallisuus ja -terveys muuttuvassa työelämässä”; |
| --- | --- |

e)

analysoidaan vihreän siirtymän vaikutusta työterveyteen ja -turvallisuuteen ja edistetään vastaavasti toimenpiteitä, joilla puututaan uusiin riskeihin tai olemassa olevien riskien mahdolliseen pahenemiseen, ottaen huomioon 28 päivänä kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 - Työturvallisuus ja -terveys muuttuvassa työelämässä”;

| f) | varmistetaan työoloja, erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta, työn organisointia ja työntekijöiden osallistumista koskevien nykyisten sääntöjen tehokas täytäntöönpano ja valvonta, jotta siirtymän aikana voidaan turvata oikeudenmukaiset työolot ja työpaikkojen laatu, myös ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävässä taloudellisessa toiminnassa; |
| --- | --- |

f)

varmistetaan työoloja, erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta, työn organisointia ja työntekijöiden osallistumista koskevien nykyisten sääntöjen tehokas täytäntöönpano ja valvonta, jotta siirtymän aikana voidaan turvata oikeudenmukaiset työolot ja työpaikkojen laatu, myös ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävässä taloudellisessa toiminnassa;

| g) | edistetään sosiaalisesti vastuullisia käytäntöjä julkisissa hankinnoissa (51) muun muassa sellaisten sosiaalisten hankintaperusteiden avulla, joilla luodaan mahdollisuuksia henkilöille, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, ja edistetään samalla vihreitä hankintaperusteita; |
| --- | --- |

g)

edistetään sosiaalisesti vastuullisia käytäntöjä julkisissa hankinnoissa (51) muun muassa sellaisten sosiaalisten hankintaperusteiden avulla, joilla luodaan mahdollisuuksia henkilöille, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, ja edistetään samalla vihreitä hankintaperusteita;

| h) | säädetään työntekijöiden ja heidän edustajiensa täysimääräisestä ja merkityksellisestä osallistumisesta, mukaan lukien tiedottaminen ja kuuleminen, kaikilla tasoilla muutosten ennakointiin ja rakenneuudistusprosessien hallinnointiin, mukaan lukien vihreään siirtymään liittyvät prosessit, muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevan komission 13 päivänä joulukuuta 2013 antaman tiedonannon ”Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskeva EU:n laatukehys” mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

säädetään työntekijöiden ja heidän edustajiensa täysimääräisestä ja merkityksellisestä osallistumisesta, mukaan lukien tiedottaminen ja kuuleminen, kaikilla tasoilla muutosten ennakointiin ja rakenneuudistusprosessien hallinnointiin, mukaan lukien vihreään siirtymään liittyvät prosessit, muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskevan komission 13 päivänä joulukuuta 2013 antaman tiedonannon ”Muutosten ennakointia ja rakenneuudistusta koskeva EU:n laatukehys” mukaisesti.

| 5) | Jotta voidaan varmistaa yhtäläinen pääsy laadukkaaseen, kohtuuhintaiseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sekä yhtäläiset mahdollisuudet, myös sukupuolten tasa-arvon vahvistamiseksi, jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan seuraavia toimenpiteitä, jotka toteutetaan tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa kunnioittaen näiden riippumattomuutta, jotta erityisesti tuetaan ihmisiä ja kotitalouksia, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, ja etenkin niitä, jotka ovat haavoittuvassa asemassa.






  a) | sisällytetään vihreän siirtymän työllisyys- ja sosiaaliset näkökohdat, mukaan lukien mahdollinen työvoimapula, osaamishaasteita koskevien asiaankuuluvien kansallisten strategioiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon esimerkiksi Euroopan osaamisohjelman puitteissa ja tuetaan sidosryhmäkumppanuuksien perustamista ja koordinoidaan kyseisiä kumppanuuksia, myös osaamissopimuksen puitteissa, varmistaen erityisesti, että taidot ovat sellaisten asiaankuuluville teollisille ekosysteemeille yhteisesti luotujen siirtymäväylien keskiössä, joilla edistetään ilmasto- ja ympäristötavoitteita; |
| --- | --- | --- |

5)

a)

sisällytetään vihreän siirtymän työllisyys- ja sosiaaliset näkökohdat, mukaan lukien mahdollinen työvoimapula, osaamishaasteita koskevien asiaankuuluvien kansallisten strategioiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon esimerkiksi Euroopan osaamisohjelman puitteissa ja tuetaan sidosryhmäkumppanuuksien perustamista ja koordinoidaan kyseisiä kumppanuuksia, myös osaamissopimuksen puitteissa, varmistaen erityisesti, että taidot ovat sellaisten asiaankuuluville teollisille ekosysteemeille yhteisesti luotujen siirtymäväylien keskiössä, joilla edistetään ilmasto- ja ympäristötavoitteita;

| b) | kehitetään ajan tasalla olevan työmarkkinoita ja osaamista koskevan tiedon hankintaa ja ennakointia sekä tunnistetaan ja ennakoidaan ammattikohtaisia ja monialaisia taitotarpeita; hyödynnetään olemassa olevia välineitä ja aloitteita, mukaan lukien työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemus ja niiden kanssa tehtävä yhteistyö; harkitaan opetussuunnitelmien mukauttamista kansallisten ja alueellisten olosuhteiden mukaisesti vihreän siirtymän tarpeisiin ja koulu- ja uraohjauksen tarjoamista vastaavasti; |
| --- | --- |

b)

kehitetään ajan tasalla olevan työmarkkinoita ja osaamista koskevan tiedon hankintaa ja ennakointia sekä tunnistetaan ja ennakoidaan ammattikohtaisia ja monialaisia taitotarpeita; hyödynnetään olemassa olevia välineitä ja aloitteita, mukaan lukien työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemus ja niiden kanssa tehtävä yhteistyö; harkitaan opetussuunnitelmien mukauttamista kansallisten ja alueellisten olosuhteiden mukaisesti vihreän siirtymän tarpeisiin ja koulu- ja uraohjauksen tarjoamista vastaavasti;

| c) | tarjotaan laadukasta, saavutettavaa, kohtuuhintaista ja osallistavaa peruskoulutusta, mukaan lukien ammatillinen koulutus, joka tarjoaa oppijoille vihreän siirtymän edellyttämiä taitoja ja osaamista. Kestävyysaiheista perehtymistä, mukaan lukien tiede, teknologia, tekniikka ja matematiikka(STEM-aineet), tieteidenväliset lähestymistavat ja digitaaliset taidot, olisi pidettävä opetussuunnitelmien ja koulutusohjelmien erottamattomana osana ja sitä olisi tarpeen mukaan edistettävä; toteutetaan vammaisille henkilöille, naisille, vähäisen osaamistason työntekijöille ja muille tällä hetkellä kyseisillä ammattialoilla aliedustettuina oleville ryhmille suunnattuja erityistoimia ja edistetään heidän uraansa; |
| --- | --- |

c)

tarjotaan laadukasta, saavutettavaa, kohtuuhintaista ja osallistavaa peruskoulutusta, mukaan lukien ammatillinen koulutus, joka tarjoaa oppijoille vihreän siirtymän edellyttämiä taitoja ja osaamista. Kestävyysaiheista perehtymistä, mukaan lukien tiede, teknologia, tekniikka ja matematiikka(STEM-aineet), tieteidenväliset lähestymistavat ja digitaaliset taidot, olisi pidettävä opetussuunnitelmien ja koulutusohjelmien erottamattomana osana ja sitä olisi tarpeen mukaan edistettävä; toteutetaan vammaisille henkilöille, naisille, vähäisen osaamistason työntekijöille ja muille tällä hetkellä kyseisillä ammattialoilla aliedustettuina oleville ryhmille suunnattuja erityistoimia ja edistetään heidän uraansa;

| d) | otetaan käyttöön tai vahvistetaan oppisopimuskoulutuksen ja mahdollisuuksien mukaan palkallisen laadukkaan harjoittelun ja työn varjostamisen, jossa painotetaan vahvasti koulutusta, tukijärjestelmiä etenkin mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta, mukaan lukien ne, jotka edistävät ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista, sekä niiden alojen osalta, joilla on erityisiä osaamisvajeita, kuten rakentamisen ja tieto- ja viestintätekniikan alat. Tällaisia järjestelmiä olisi seurattava ja arvioitava kansallisesti tai alueellisesti ja niillä olisi turvattava työpaikkojen laatu ottaen huomioon neuvoston suositukset 2018/C 153/01 (52) ja 2014/C 88/01 (53). |
| --- | --- |

d)

otetaan käyttöön tai vahvistetaan oppisopimuskoulutuksen ja mahdollisuuksien mukaan palkallisen laadukkaan harjoittelun ja työn varjostamisen, jossa painotetaan vahvasti koulutusta, tukijärjestelmiä etenkin mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta, mukaan lukien ne, jotka edistävät ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamista, sekä niiden alojen osalta, joilla on erityisiä osaamisvajeita, kuten rakentamisen ja tieto- ja viestintätekniikan alat. Tällaisia järjestelmiä olisi seurattava ja arvioitava kansallisesti tai alueellisesti ja niillä olisi turvattava työpaikkojen laatu ottaen huomioon neuvoston suositukset 2018/C 153/01 (52) ja 2014/C 88/01 (53).

| e) | lisätään aikuisten osallistumista koulutukseen koko työelämän ajan vihreää siirtymää koskevien osaamisen parantamisen ja uudelleenkoulutuksen tarpeita vastaavasti; tämä voidaan toteuttaa varmistamalla, että tukea on saatavilla työpaikkakoulutukseen, ammatilliseen siirtymään ja monialaisiin taitoihin, jotta erityisesti helpotetaan siirtymistä kasvusuuntaisiin aloihin ja taloudelliseen toimintaan; annetaan yksilöille mahdollisuus hakea tarpeisiinsa räätälöityä koulutusta muun muassa vihreän siirtymän edellyttämiä taitoja käsittelevillä lyhyillä ja laatuvarmistetuilla kursseilla; harkitaan tätä varten mahdollisuutta tarjota palkallista koulutusvapaata ja uraohjausta sekä perustaa yksilöllisiä oppimistilejä ottaen huomioon neuvoston suosituksen, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 (54), ja tuetaan lyhyiden, laatuvarmistettujen ja laajalti tunnustettujen kurssien kehittämistä ottaen huomioon suosituksen, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 (55). |
| --- | --- |

e)

lisätään aikuisten osallistumista koulutukseen koko työelämän ajan vihreää siirtymää koskevien osaamisen parantamisen ja uudelleenkoulutuksen tarpeita vastaavasti; tämä voidaan toteuttaa varmistamalla, että tukea on saatavilla työpaikkakoulutukseen, ammatilliseen siirtymään ja monialaisiin taitoihin, jotta erityisesti helpotetaan siirtymistä kasvusuuntaisiin aloihin ja taloudelliseen toimintaan; annetaan yksilöille mahdollisuus hakea tarpeisiinsa räätälöityä koulutusta muun muassa vihreän siirtymän edellyttämiä taitoja käsittelevillä lyhyillä ja laatuvarmistetuilla kursseilla; harkitaan tätä varten mahdollisuutta tarjota palkallista koulutusvapaata ja uraohjausta sekä perustaa yksilöllisiä oppimistilejä ottaen huomioon neuvoston suosituksen, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 (54), ja tuetaan lyhyiden, laatuvarmistettujen ja laajalti tunnustettujen kurssien kehittämistä ottaen huomioon suosituksen, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022 (55).

| 6) | Jotta varmistetaan veroetuusjärjestelmien ja sosiaaliturvajärjestelmien, mukaan lukien sosiaalista osallisuutta edistävä politiikka, jatkuva oikeudenmukaisuus vihreän siirtymän yhteydessä ja ottaen tapauksen mukaan huomioon neuvoston suositus 2019/C 387/01 (56), jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan seuraavia toimenpiteitä, joilla tuetaan ihmisiä ja kotitalouksia, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti niitä, jotka ovat haavoittuvassa asemassa, jotta tuetaan työmarkkinasiirtymiä, mukaan lukien siirtymät ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävään taloudelliseen toimintaan, sekä ehkäistään ja lievennetään energia- ja liikenneköyhyyttä kansallisten olosuhteiden mukaisesti ja hillitään politiikkatoimien haitallisia vaikutuksia:






  a) | arvioidaan ja tarvittaessa mukautetaan verotusjärjestelmiä ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä aiheutuvien haasteiden huomioon ottamiseksi, erityisesti siirtämällä verorasitusta pois työstä ja kaventamalla matalan ja keskitulotason ryhmien verokiilaa siirtyen muihin verolähteisiin, jotka edistävät ilmasto- ja ympäristötavoitteita, ehkäisevät ja lieventävät haitallisia vaikutuksia, säilyttävät välittömän verotuksen progressiivisen luonteen ja turvaavat asianmukaisten sosiaaliturva- ja investointitoimenpiteiden rahoituksen erityisesti vihreään siirtymään tähtäävien toimenpiteiden osalta; |
| --- | --- | --- |

6)

a)

arvioidaan ja tarvittaessa mukautetaan verotusjärjestelmiä ilmastoneutraaliuteen siirtymisestä aiheutuvien haasteiden huomioon ottamiseksi, erityisesti siirtämällä verorasitusta pois työstä ja kaventamalla matalan ja keskitulotason ryhmien verokiilaa siirtyen muihin verolähteisiin, jotka edistävät ilmasto- ja ympäristötavoitteita, ehkäisevät ja lieventävät haitallisia vaikutuksia, säilyttävät välittömän verotuksen progressiivisen luonteen ja turvaavat asianmukaisten sosiaaliturva- ja investointitoimenpiteiden rahoituksen erityisesti vihreään siirtymään tähtäävien toimenpiteiden osalta;

| b) | tarkastellaan uudelleen ja tarvittaessa mukautetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalista osallisuutta edistäviä politiikkoja, vihreän siirtymän aiheuttamien työllisyys-, sosiaali- ja terveyshaasteiden huomioon ottamiseksi. Tarkastellaan tämän vuoksi, miten riittävä toimeentuloturva, mukaan lukien työpaikasta toiseen siirtymistä koskevat innovatiiviset järjestelmät, työttömyysetuudet ja vähimmäistulojärjestelmät, voidaan parhaiten varmistaa ja mukauttaa vihreän siirtymän tarpeisiin; varmistetaan myös laadukkaiden, kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien sosiaali-, terveys- ja pitkäaikaishoitopalvelujen tarjonta etenkin niitä henkilöitä ja kotitalouksia varten, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti investoimalla lastenhoidon, pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon sosiaaliseen infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

b)

tarkastellaan uudelleen ja tarvittaessa mukautetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalista osallisuutta edistäviä politiikkoja, vihreän siirtymän aiheuttamien työllisyys-, sosiaali- ja terveyshaasteiden huomioon ottamiseksi. Tarkastellaan tämän vuoksi, miten riittävä toimeentuloturva, mukaan lukien työpaikasta toiseen siirtymistä koskevat innovatiiviset järjestelmät, työttömyysetuudet ja vähimmäistulojärjestelmät, voidaan parhaiten varmistaa ja mukauttaa vihreän siirtymän tarpeisiin; varmistetaan myös laadukkaiden, kohtuuhintaisten ja helposti saatavilla olevien sosiaali-, terveys- ja pitkäaikaishoitopalvelujen tarjonta etenkin niitä henkilöitä ja kotitalouksia varten, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti investoimalla lastenhoidon, pitkäaikaishoidon ja terveydenhuollon sosiaaliseen infrastruktuuriin;

| c) | tarjotaan tarvittaessa – ja täydentäen 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, kun niitä käytetään – kohdennettua ja väliaikaista suoraa tulotukea erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ja kotitalouksille epäsuotuisan tulo- ja hintakehityksen lieventämiseksi, mikä liittyy myös parempiin kannustimiin saavuttaa kiireesti tarvittavat ilmasto- ja ympäristötavoitteet ja säilyttää samalla vihreää siirtymää tukevat hintasignaalit; tämän vuoksi varmistetaan, että kyseisille toimenpiteille on saatavilla asianmukaista rahoitusta, muun muassa parantamalla julkisten menojen laatua sekä hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti asiaankuuluvia unionin varoja sekä muun muassa energia- ja ympäristöveroista ja EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavia budjettivaroja; |
| --- | --- |

c)

tarjotaan tarvittaessa – ja täydentäen 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä, kun niitä käytetään – kohdennettua ja väliaikaista suoraa tulotukea erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ja kotitalouksille epäsuotuisan tulo- ja hintakehityksen lieventämiseksi, mikä liittyy myös parempiin kannustimiin saavuttaa kiireesti tarvittavat ilmasto- ja ympäristötavoitteet ja säilyttää samalla vihreää siirtymää tukevat hintasignaalit; tämän vuoksi varmistetaan, että kyseisille toimenpiteille on saatavilla asianmukaista rahoitusta, muun muassa parantamalla julkisten menojen laatua sekä hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti asiaankuuluvia unionin varoja sekä muun muassa energia- ja ympäristöveroista ja EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavia budjettivaroja;

| d) | parannetaan kotitalouksien ja yritysten, erityisesti mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten, riskitietoisuutta sekä riskinvähentämis- ja riskinsiirtoratkaisuja erityisesti varmistamalla vakuutusratkaisujen saatavuus ja kohtuuhintaisuus etenkin haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten ja kotitalouksien osalta. |
| --- | --- |

d)

parannetaan kotitalouksien ja yritysten, erityisesti mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten, riskitietoisuutta sekä riskinvähentämis- ja riskinsiirtoratkaisuja erityisesti varmistamalla vakuutusratkaisujen saatavuus ja kohtuuhintaisuus etenkin haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten ja kotitalouksien osalta.

| 7) | Jotta varmistetaan kohtuuhintaisten peruspalvelujen ja asumisen saatavuus niitä ihmisiä ja kotitalouksia varten, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä ja kotitalouksia sekä siirtymähaasteiden kanssa painivilla alueilla eläviä ihmisiä ja kotitalouksia varten, jäsenvaltioita kannustetaan harkitsemaan seuraavia toimenpiteitä:






  a) | otetaan käyttöön julkista ja yksityistä rahoitustukea ja tarjotaan kannustimia uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen tehtäviin yksityisiin investointeihin täydentäen kannustimia kuluttajaneuvonnalla, jotta kuluttajat voivat paremmin hallita energiankäyttöään ja tehdä tietoon perustuvia päätöksiä energiansäästöstä energialaskujensa pienentämiseksi, keskittyen haavoittuviin kotitalouksiin ja yhteisöihin; tätä varten varmistetaan, että kyseisille toimenpiteille on saatavilla asianmukaista rahoitusta, muun muassa parantamalla julkisten menojen laatua sekä hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti asiaankuuluvia unionin varoja sekä muun muassa energia- ja ympäristöveroista ja EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatavia budjettivaroja; |
| --- | --- | --- |

7)

a)

otetaan käyttöön julkista ja yksityistä rahoitustukea ja tarjotaan kannustimia uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen tehtäviin yksityisiin investointeihin täydentäen kannustimia kuluttajaneuvonnalla, jotta kuluttajat voivat paremmin hallita energiankäyttöään ja tehdä tietoon perustuvia päätöksiä energiansäästöstä energialaskujensa pienentämiseksi, keskittyen haavoittuviin kotitalouksiin ja yhteisöihin; tätä varten varmistetaan, että kyseisille toimenpiteille on saatavilla asianmukaista rahoitusta, muun muassa parantamalla julkisten menojen laatua sekä hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti asiaankuuluvia unionin varoja sekä muun muassa energia- ja ympäristöveroista ja EU:n päästökauppajärjestelmän tuloista saatavia budjettivaroja;

| b) | ehkäistään ja lievennetään energiaköyhyyttä edistämällä ja toteuttamalla energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, mukaan lukien julkiset ja yksityiset investoinnit asuntojen korjaustöiden edistämiseksi, myös sosiaalisen asuntotuotannon alalla (57); tarjotaan tätä varten hyvin suunniteltuja kannustimia, avustuksia ja lainoja sekä niihin liittyvää neuvontaa myös mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille sekä kiinnitetään asianmukaista huomiota kannustimiin erityisesti omistajien ja vuokralaisten keskuudessa ja asumiskustannusten kehitykseen erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien osalta; |
| --- | --- |

b)

ehkäistään ja lievennetään energiaköyhyyttä edistämällä ja toteuttamalla energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, mukaan lukien julkiset ja yksityiset investoinnit asuntojen korjaustöiden edistämiseksi, myös sosiaalisen asuntotuotannon alalla (57); tarjotaan tätä varten hyvin suunniteltuja kannustimia, avustuksia ja lainoja sekä niihin liittyvää neuvontaa myös mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille sekä kiinnitetään asianmukaista huomiota kannustimiin erityisesti omistajien ja vuokralaisten keskuudessa ja asumiskustannusten kehitykseen erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien osalta;

| c) | lisätään energiankuluttajien, myös haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien, vaikutusmahdollisuuksia kehittämällä omavaraisuutta uusiutuvia energialähteitä koskevien yksittäisten järjestelyjen ja muiden palvelujen avulla kansalaisten energiayhteisöjen (58) kautta ja toteuttamalla samalla koulutustoimenpiteitä ja kampanjoita, joissa keskitytään erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin ja maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, ja saarilla asuviin kuluttajiin; |
| --- | --- |

c)

lisätään energiankuluttajien, myös haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien, vaikutusmahdollisuuksia kehittämällä omavaraisuutta uusiutuvia energialähteitä koskevien yksittäisten järjestelyjen ja muiden palvelujen avulla kansalaisten energiayhteisöjen (58) kautta ja toteuttamalla samalla koulutustoimenpiteitä ja kampanjoita, joissa keskitytään erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin ja maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet, ja saarilla asuviin kuluttajiin;

| d) | ennaltaehkäistään ja torjutaan haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien liikkuvuuden ja liikenteen osalta kohtaamia haasteita ja esteitä erityisesti maaseudulla sekä syrjäisillä ja matalan tulotason alueilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaret, ja kaupungeissa asianmukaisilla politiikka- ja tukitoimenpiteillä sekä kehittämällä tarvittavaa infrastruktuuria, jotta voidaan parantaa tärkeitä yhteyksiä koulutuksen, terveydenhuollon, laadukkaiden työpaikkojen ja sosiaalisen osallistumisen pariin; varmistetaan erityisesti vähäpäästöisen julkisen liikenteen saatavuus ja säännöllinen liikennöinti sekä tarvittaessa edistetään yksityisessä liikkuvuudessa kestävien liikennemuotojen (59) käyttöönottoa keskittyen kohtuuhintaisuuteen, saavutettavuuteen ja turvallisuuteen; |
| --- | --- |

d)

ennaltaehkäistään ja torjutaan haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien liikkuvuuden ja liikenteen osalta kohtaamia haasteita ja esteitä erityisesti maaseudulla sekä syrjäisillä ja matalan tulotason alueilla, mukaan lukien syrjäisimmät alueet ja saaret, ja kaupungeissa asianmukaisilla politiikka- ja tukitoimenpiteillä sekä kehittämällä tarvittavaa infrastruktuuria, jotta voidaan parantaa tärkeitä yhteyksiä koulutuksen, terveydenhuollon, laadukkaiden työpaikkojen ja sosiaalisen osallistumisen pariin; varmistetaan erityisesti vähäpäästöisen julkisen liikenteen saatavuus ja säännöllinen liikennöinti sekä tarvittaessa edistetään yksityisessä liikkuvuudessa kestävien liikennemuotojen (59) käyttöönottoa keskittyen kohtuuhintaisuuteen, saavutettavuuteen ja turvallisuuteen;

| e) | helpotetaan kestävän kulutuksen mahdollisuuksia erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ja kotitalouksille, etenkin lapsille, ravitsemus mukaan luettuna, ja edistetään kiertotalouteen liittyviä kustannussäästömahdollisuuksia; säädetään tätä varten tehokkaista kannustimista ja välineistä, kuten sosiaalisen innovoinnin toimista ja paikallisista aloitteista, tuetaan uudelleenkäyttöä, korjaamista, lahjoittamista ja jakamista edistäviä järjestelmiä, myös yhteisötalouden organisaatioiden kautta, ja lisätään ympäristökestävyyttä koskevaa koulutusta ja tietoisuutta kaikenikäisten oppijoiden keskuudessa ja kaikilla koulutuksen tasoilla ja kaikissa koulutusmuodoissa. |
| --- | --- |

e)

helpotetaan kestävän kulutuksen mahdollisuuksia erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille ja kotitalouksille, etenkin lapsille, ravitsemus mukaan luettuna, ja edistetään kiertotalouteen liittyviä kustannussäästömahdollisuuksia; säädetään tätä varten tehokkaista kannustimista ja välineistä, kuten sosiaalisen innovoinnin toimista ja paikallisista aloitteista, tuetaan uudelleenkäyttöä, korjaamista, lahjoittamista ja jakamista edistäviä järjestelmiä, myös yhteisötalouden organisaatioiden kautta, ja lisätään ympäristökestävyyttä koskevaa koulutusta ja tietoisuutta kaikenikäisten oppijoiden keskuudessa ja kaikilla koulutuksen tasoilla ja kaikissa koulutusmuodoissa.

VIHREÄÄ SIIRTYMÄÄ TUKEVAT POLIITTISIA TOIMIA KOSKEVAT MONIALAISET OSATEKIJÄT

| 8) | Jotta vihreää siirtymää voitaisiin edistää osallistavalla ja demokraattisella tavalla sisällyttämällä oikeudenmukaisen siirtymän tavoitteet päätöksentekoon alusta alkaen kaikilla tasoilla ja varmistamalla, että oikeudenmukaista siirtymää koskevaan politiikkaan sovelletaan tehokasta koko yhteiskunnan kattavaa lähestymistapaa, jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:






  a) | koordinoidaan päätöksentekoa kaikilla tasoilla ja kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla, mukaan lukien tutkimus ja innovointi, jotta voidaan luoda yhdennetty ja suotuisa toimintakehys, jossa kiinnitetään asianmukaista huomiota jakaumavaikutuksiin sekä myönteisiin ja kielteisiin heijastusvaikutuksiin, myös rajat ylittävillä alueilla, ja johon mahdollisuuksien mukaan sisällytetään asianmukaisia ja järjestelmällisiä arviointistrategioita, mukaan lukien ennakko- ja jälkiarvioinnit; |
| --- | --- | --- |

8)

a)

koordinoidaan päätöksentekoa kaikilla tasoilla ja kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla, mukaan lukien tutkimus ja innovointi, jotta voidaan luoda yhdennetty ja suotuisa toimintakehys, jossa kiinnitetään asianmukaista huomiota jakaumavaikutuksiin sekä myönteisiin ja kielteisiin heijastusvaikutuksiin, myös rajat ylittävillä alueilla, ja johon mahdollisuuksien mukaan sisällytetään asianmukaisia ja järjestelmällisiä arviointistrategioita, mukaan lukien ennakko- ja jälkiarvioinnit;

| b) | kannustetaan alue- ja paikallisviranomaisia aktiiviseen rooliin oikeudenmukaista siirtymää koskevan politiikan laatimisessa, täytäntöönpanossa ja seurannassa, koska ne ovat lähimpänä kansalaisia ja paikallisia yrityksiä; |
| --- | --- |

b)

kannustetaan alue- ja paikallisviranomaisia aktiiviseen rooliin oikeudenmukaista siirtymää koskevan politiikan laatimisessa, täytäntöönpanossa ja seurannassa, koska ne ovat lähimpänä kansalaisia ja paikallisia yrityksiä;

| c) | otetaan työmarkkinaosapuolet kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla – kunnioittaen niiden riippumattomuutta – aktiivisesti mukaan kaikkiin tämän suosituksen mukaisiin päätöksenteko- ja täytäntöönpanovaiheisiin, tarvittaessa myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla; edistetään myös työmarkkinaosapuolten täysipainoista osallistumista päivitetyn uuden teollisuusstrategian mukaisten teollisten ekosysteemien siirtymäväylien suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

c)

otetaan työmarkkinaosapuolet kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla – kunnioittaen niiden riippumattomuutta – aktiivisesti mukaan kaikkiin tämän suosituksen mukaisiin päätöksenteko- ja täytäntöönpanovaiheisiin, tarvittaessa myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla; edistetään myös työmarkkinaosapuolten täysipainoista osallistumista päivitetyn uuden teollisuusstrategian mukaisten teollisten ekosysteemien siirtymäväylien suunnitteluun ja toteuttamiseen.

| d) | annetaan tukea ja mahdollisuuksia ihmisille, erityisesti naisille sekä kansalaisyhteiskunnalle ja sidosryhmille, myös haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, vammaisia henkilöitä, nuoria ja lapsia edustaville järjestöille, jotka vaativat kiireellisiä ilmastotoimia, ja yhteisötalouden toimijoille, myös ”eurooppalaisen ilmastosopimuksen (60)” kautta, jotta nämä voivat osallistua päätöksentekoon, politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, myös hyödyntämällä uusia osallistavia malleja, joihin haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset voivat osallistua; |
| --- | --- |

d)

annetaan tukea ja mahdollisuuksia ihmisille, erityisesti naisille sekä kansalaisyhteiskunnalle ja sidosryhmille, myös haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä, vammaisia henkilöitä, nuoria ja lapsia edustaville järjestöille, jotka vaativat kiireellisiä ilmastotoimia, ja yhteisötalouden toimijoille, myös ”eurooppalaisen ilmastosopimuksen (60)” kautta, jotta nämä voivat osallistua päätöksentekoon, politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, myös hyödyntämällä uusia osallistavia malleja, joihin haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset voivat osallistua;

| e) | vahvistetaan asiaankuuluvien julkisten palvelujen toiminnallisia valmiuksia tarjota tehokasta ohjausta ja tukea oikeudenmukaista siirtymää koskevaa politiikkaa varten; vahvistetaan erityisesti julkisia työvoimapalveluja työmarkkinasiirtymien ja osaamista koskevan tiedon hankinnan tukemiseksi sekä tuetaan työsuojeluviranomaisia työolosuhteiden turvaamiseksi; lisäksi käytetään tarvittaessa sosiaali- ja terveyspalveluja erityisesti työmarkkinasiirtymien tukemiseen ja energiaköyhyyteen puuttumiseen; |
| --- | --- |

e)

vahvistetaan asiaankuuluvien julkisten palvelujen toiminnallisia valmiuksia tarjota tehokasta ohjausta ja tukea oikeudenmukaista siirtymää koskevaa politiikkaa varten; vahvistetaan erityisesti julkisia työvoimapalveluja työmarkkinasiirtymien ja osaamista koskevan tiedon hankinnan tukemiseksi sekä tuetaan työsuojeluviranomaisia työolosuhteiden turvaamiseksi; lisäksi käytetään tarvittaessa sosiaali- ja terveyspalveluja erityisesti työmarkkinasiirtymien tukemiseen ja energiaköyhyyteen puuttumiseen;

| f) | tuetaan oikeudenmukaista vihreää siirtymää myös kolmansissa maissa kestävän kehityksen ja köyhyyden poistamiseen tähtäävien toimien yhteydessä esimerkiksi hyväksymällä siirtymää koskevaa politiikkaa, jossa otetaan huomioon politiikan vaikutus kolmansiin maihin, ja jatkamalla yhteistyötä sidosryhmien ja maailmanlaajuisten kumppanuuksien kanssa. |
| --- | --- |

f)

tuetaan oikeudenmukaista vihreää siirtymää myös kolmansissa maissa kestävän kehityksen ja köyhyyden poistamiseen tähtäävien toimien yhteydessä esimerkiksi hyväksymällä siirtymää koskevaa politiikkaa, jossa otetaan huomioon politiikan vaikutus kolmansiin maihin, ja jatkamalla yhteistyötä sidosryhmien ja maailmanlaajuisten kumppanuuksien kanssa.

| 9) | Jotta varmistetaan niiden tietojen ja tietopohjan saatavuus ja laatu, joita tarvitaan vakaan sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan toteuttamiseksi, jotta varmistetaan oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliuteen, jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:






  a) | vahvistetaan oikeudenmukaista siirtymää koskevien politiikkojen tietopohjaa muun muassa edistämällä tarvittaessa määritelmien, käsitteiden ja menetelmien asteittaista yhdenmukaistamista ja johdonmukaisuutta, myös suosituksen (EU) 2020/1563 ja energiaköyhyyttä ja haavoittuvia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän koordinointiryhmän seurantatoimien perusteella sekä hyödyntämällä politiikan vaikutustenarviointeja varten käytettävissä olevia menetelmiä; sisällytetään myös erityisesti vihreää siirtymää edistävää osaamista, tehtäviä ja työpaikkoja koskevia arviointi- ja tiedonkeruustrategioita, joiden yhteydessä käytetään sukupuolen mukaan luokiteltuja tietoja, asiaankuuluvien politiikkatoimien ja lainsäädäntöaloitteiden valmisteluun ja suunnitteluun; |
| --- | --- | --- |

9)

a)

vahvistetaan oikeudenmukaista siirtymää koskevien politiikkojen tietopohjaa muun muassa edistämällä tarvittaessa määritelmien, käsitteiden ja menetelmien asteittaista yhdenmukaistamista ja johdonmukaisuutta, myös suosituksen (EU) 2020/1563 ja energiaköyhyyttä ja haavoittuvia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän koordinointiryhmän seurantatoimien perusteella sekä hyödyntämällä politiikan vaikutustenarviointeja varten käytettävissä olevia menetelmiä; sisällytetään myös erityisesti vihreää siirtymää edistävää osaamista, tehtäviä ja työpaikkoja koskevia arviointi- ja tiedonkeruustrategioita, joiden yhteydessä käytetään sukupuolen mukaan luokiteltuja tietoja, asiaankuuluvien politiikkatoimien ja lainsäädäntöaloitteiden valmisteluun ja suunnitteluun;

| b) | kehitetään luotettavia ja läpinäkyviä työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutusten arviointeja (ennakkoarviointeja) ja valtavirtaistetaan niiden käyttö osana kansallisia ilmasto-, energia- ja ympäristöuudistuksia ja -toimenpiteitä; |
| --- | --- |

b)

kehitetään luotettavia ja läpinäkyviä työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutusten arviointeja (ennakkoarviointeja) ja valtavirtaistetaan niiden käyttö osana kansallisia ilmasto-, energia- ja ympäristöuudistuksia ja -toimenpiteitä;

| c) | varmistetaan tehokas ja läpinäkyvä seuranta ja riippumaton arviointi (jälkiarviointi) ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävien kansallisten uudistusten ja toimenpiteiden työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutuksista sekä otetaan työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät mukaan arviointikysymysten määrittämiseen ja tarvittaessa arviointi- ja kuulemisstrategioiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

c)

varmistetaan tehokas ja läpinäkyvä seuranta ja riippumaton arviointi (jälkiarviointi) ilmasto- ja ympäristötavoitteita edistävien kansallisten uudistusten ja toimenpiteiden työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutuksista sekä otetaan työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät mukaan arviointikysymysten määrittämiseen ja tarvittaessa arviointi- ja kuulemisstrategioiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon;

| d) | vahvistetaan tutkimus- ja innovointitoimia alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Euroopan tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman mukaisten toimien (61) rahoituksen avulla, jotta voidaan parantaa ilmastonmuutospolitiikan makrotaloudellisen, työllisyys- ja sosiaalisen ulottuvuuden mallintamista ja arviointia; edistetään työmarkkinaosapuolten osallistumista täytäntöönpanoon asiaankuuluvissa tutkimus- ja innovointitoimissa, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman missioiden ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen” ja ”Ilmastoneutraalit ja älykkäät kaupungit” puitteissa, jotka voivat auttaa kehittämään käytännön ratkaisuja vihreän siirtymän tukemiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla; hyödynnetään paremmin olemassa olevia indikaattoreita ja seurantakehyksiä ja edistetään tarvittaessa vihreää siirtymää edistävää osaamista, tehtäviä ja työpaikkoja koskevien indikaattoreiden kehittämistä unionin tasolla. |
| --- | --- |

d)

vahvistetaan tutkimus- ja innovointitoimia alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Euroopan tutkimusalueen toimintapoliittisen ohjelman mukaisten toimien (61) rahoituksen avulla, jotta voidaan parantaa ilmastonmuutospolitiikan makrotaloudellisen, työllisyys- ja sosiaalisen ulottuvuuden mallintamista ja arviointia; edistetään työmarkkinaosapuolten osallistumista täytäntöönpanoon asiaankuuluvissa tutkimus- ja innovointitoimissa, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman missioiden ”Ilmastonmuutokseen sopeutuminen” ja ”Ilmastoneutraalit ja älykkäät kaupungit” puitteissa, jotka voivat auttaa kehittämään käytännön ratkaisuja vihreän siirtymän tukemiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla; hyödynnetään paremmin olemassa olevia indikaattoreita ja seurantakehyksiä ja edistetään tarvittaessa vihreää siirtymää edistävää osaamista, tehtäviä ja työpaikkoja koskevien indikaattoreiden kehittämistä unionin tasolla.

| e) | esitellään arviointi-, ennakointi- ja seurantatoimien tulokset yleisölle säännöllisin väliajoin ja järjestetään työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa näkemysten vaihtoa tärkeimmistä tuloksista ja mahdollisista mukautuksista. |
| --- | --- |

e)

esitellään arviointi-, ennakointi- ja seurantatoimien tulokset yleisölle säännöllisin väliajoin ja järjestetään työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja muiden sidosryhmien kanssa näkemysten vaihtoa tärkeimmistä tuloksista ja mahdollisista mukautuksista.

JULKISEN JA YKSITYISEN RAHOITUKSEN OPTIMAALINEN KÄYTTÖ

| 10) | Jotta voidaan tarjota kustannustehokasta investointi- ja rahoitustukea myös pienille ja keskisuurille yrityksille valtiontukikehyksen mukaisesti oikeudenmukaisen vihreän siirtymän sosiaalisiin ja työmarkkinanäkökohtiin vastaamiseksi sekä samalla hyödyntää käytettävissä olevien ohjelmien ja välineiden välistä synergiaa ja keskittyä alueisiin ja teollisiin ekosysteemeihin, joihin siirtymä vaikuttaa eniten, jäsenvaltioita kehotetaan toteuttamaan seuraavat toimenpiteet:






  a) | pannaan kaikilta osin täytäntöön elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaiset asiaankuuluvat uudistukset ja investoinnit ja varmistetaan täydentävyys muiden rahastojen kanssa; |
| --- | --- | --- |

10)

a)

pannaan kaikilta osin täytäntöön elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaiset asiaankuuluvat uudistukset ja investoinnit ja varmistetaan täydentävyys muiden rahastojen kanssa;

| b) | hyödynnetään kaikkia asiaankuuluvia välineitä ja rahoitusvaihtoehtoja, myös teknistä apua, ja varmistetaan niiden yhdenmukainen ja optimaalinen käyttö jäsenvaltioissa ja unionissa asiaankuuluvien toimien ja investointien tukemiseksi; unionin rahoitusvälineitä ovat erityisesti koheesiopolitiikan rahastot, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, InvestEU-rahasto, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, teknisen tuen väline, Erasmus+, Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille (EGR), Life-ohjelma, innovaatiorahasto ja modernisaatiorahasto; |
| --- | --- |

b)

hyödynnetään kaikkia asiaankuuluvia välineitä ja rahoitusvaihtoehtoja, myös teknistä apua, ja varmistetaan niiden yhdenmukainen ja optimaalinen käyttö jäsenvaltioissa ja unionissa asiaankuuluvien toimien ja investointien tukemiseksi; unionin rahoitusvälineitä ovat erityisesti koheesiopolitiikan rahastot, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, InvestEU-rahasto, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, teknisen tuen väline, Erasmus+, Euroopan globalisaatiorahasto työttömiksi jääneille työntekijöille (EGR), Life-ohjelma, innovaatiorahasto ja modernisaatiorahasto;

| c) | varataan ja otetaan käyttöön riittävästi kansallisia resursseja, jotta voidaan edistää sellaisten kattavien toimenpidekokonaisuuksien täytäntöönpanoa, joilla mahdollistetaan oikeudenmukainen vihreä siirtymä; kyseisiä toimenpiteitä olisi rahoitettava asianmukaisesti muun muassa parantamalla julkisten menojen laatua, ottamalla käyttöön lisää yksityistä rahoitusta ja/tai käyttämällä täydentäviä julkisen talouden rahoituslähteitä hyödyntäen myös päästökaupasta saatavia lisätuloja; erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmästä kertyviä tuloja voitaisiin käyttää myös sellaisten toimenpiteiden rahoittamiseen, joilla hillitään vihreän siirtymän sosiaalisia haittavaikutuksia; otetaan vihreän budjetoinnin käytäntöjen kehittämisessä huomioon työllisyys-, sosiaali- ja jakaumaa koskevat näkökohdat; |
| --- | --- |

c)

varataan ja otetaan käyttöön riittävästi kansallisia resursseja, jotta voidaan edistää sellaisten kattavien toimenpidekokonaisuuksien täytäntöönpanoa, joilla mahdollistetaan oikeudenmukainen vihreä siirtymä; kyseisiä toimenpiteitä olisi rahoitettava asianmukaisesti muun muassa parantamalla julkisten menojen laatua, ottamalla käyttöön lisää yksityistä rahoitusta ja/tai käyttämällä täydentäviä julkisen talouden rahoituslähteitä hyödyntäen myös päästökaupasta saatavia lisätuloja; erityisesti EU:n päästökauppajärjestelmästä kertyviä tuloja voitaisiin käyttää myös sellaisten toimenpiteiden rahoittamiseen, joilla hillitään vihreän siirtymän sosiaalisia haittavaikutuksia; otetaan vihreän budjetoinnin käytäntöjen kehittämisessä huomioon työllisyys-, sosiaali- ja jakaumaa koskevat näkökohdat;

| d) | Jaetaan muiden jäsenvaltioiden kanssa parhaita käytäntöjä esimerkiksi ohjelma-asiakirjojen kehittämiseksi unionin yksittäisten varojen osalta tai asiaankuuluvien kansallisten strategioiden ja hankkeiden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

d)

Jaetaan muiden jäsenvaltioiden kanssa parhaita käytäntöjä esimerkiksi ohjelma-asiakirjojen kehittämiseksi unionin yksittäisten varojen osalta tai asiaankuuluvien kansallisten strategioiden ja hankkeiden kehittämiseksi.

OIKEUDENMUKAISTA VIHREÄÄ SIIRTYMÄÄ KOSKEVAT TULEVAT TOIMENPITEET

| 11) | Tähän suositukseen liittyvien hyödyllisten seurantatoimien toteuttamiseksi neuvosto suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio aikoo:






  a) | tehostaa edelleen näkemysten vaihtoa asianomaisten keskeisten sidosryhmien, ihmisten ja yhteisöjen kanssa sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa, myös teollisten ekosysteemien siirtymäväylien (62) yhteydessä, erityisesti rajat ylittävissä yhteyksissä ja keskittyen alueisiin ja sektoreihin, joihin kohdistuu suurin vaikutus; |
| --- | --- | --- |

11)

a)

tehostaa edelleen näkemysten vaihtoa asianomaisten keskeisten sidosryhmien, ihmisten ja yhteisöjen kanssa sekä parhaiden käytäntöjen vaihtoa, myös teollisten ekosysteemien siirtymäväylien (62) yhteydessä, erityisesti rajat ylittävissä yhteyksissä ja keskittyen alueisiin ja sektoreihin, joihin kohdistuu suurin vaikutus;

| b) | tukea oikeudenmukaista siirtymää koskevien jäsenvaltiopolitiikkojen asianmukaisuuden, johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamista, mukaan lukien työllisyys-, sosiaali- ja jakaumaa koskevat näkökohdat, joita on tarkasteltava kansallisten suunnitelmien ja pitkän aikavälin strategioiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa, mahdollisesti myös asetuksen (EU) 2018/1999 tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä; |
| --- | --- |

b)

tukea oikeudenmukaista siirtymää koskevien jäsenvaltiopolitiikkojen asianmukaisuuden, johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamista, mukaan lukien työllisyys-, sosiaali- ja jakaumaa koskevat näkökohdat, joita on tarkasteltava kansallisten suunnitelmien ja pitkän aikavälin strategioiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa, mahdollisesti myös asetuksen (EU) 2018/1999 tulevan uudelleentarkastelun yhteydessä;

| c) | tarkastella komission asetuksen (EU) No 651/2014 (63) tarkistamisen yhteydessä, sillä asetuksen voimassaolon päättyy vuoden 2023 lopussa, onko saatavilla olevan näytön perusteella tarpeen höllentää sääntöjä, jotka koskevat tuen myöntämistä yhteiskunnallisille yrityksille rahoituksen saannin turvaamiseksi ja heikommassa tai erittäin epäsuotuisassa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseksi (64); |
| --- | --- |

c)

tarkastella komission asetuksen (EU) No 651/2014 (63) tarkistamisen yhteydessä, sillä asetuksen voimassaolon päättyy vuoden 2023 lopussa, onko saatavilla olevan näytön perusteella tarpeen höllentää sääntöjä, jotka koskevat tuen myöntämistä yhteiskunnallisille yrityksille rahoituksen saannin turvaamiseksi ja heikommassa tai erittäin epäsuotuisassa asemassa olevien työntekijöiden palkkaamiseksi (64);

| d) | vahvistaa tietopohjaa erityisesti hankkimalla hallinnollisia tietolähteitä ja tarvittaessa tietoja työmarkkinaosapuolilta, toimialoilta ja kansalaisyhteiskunnalta (65) sekä mielipidetutkimuksia sekä päivittää menetelmäohjeita oikeudenmukaisen siirtymän ja ilmasto- ja energiapolitiikan työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutusten arvioimiseksi, tarvittaessa sukupuolinäkökulman huomioon ottaen ja myös eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; vahvistaa myös vihreän talouden keskeisten käsitteiden, erityisesti tapauksen mukaan ”vihreiden työpaikkojen” ja ”kestävien työpaikkojen”, tuntemusta ja mitattavuutta tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon lähestymistavat ja prosessit kaikilla tasoilla: näin voidaan myös ennakoida työmarkkinamuutoksia ja käsitellä yleisesti rakenneuudistusprosesseja, jotka vaativat kohdennettuja ja tehokkaita osaamisen parantamisen ja uudelleenkoulutuksen politiikkoja; |
| --- | --- |

d)

vahvistaa tietopohjaa erityisesti hankkimalla hallinnollisia tietolähteitä ja tarvittaessa tietoja työmarkkinaosapuolilta, toimialoilta ja kansalaisyhteiskunnalta (65) sekä mielipidetutkimuksia sekä päivittää menetelmäohjeita oikeudenmukaisen siirtymän ja ilmasto- ja energiapolitiikan työllisyys-, sosiaali- ja jakaumavaikutusten arvioimiseksi, tarvittaessa sukupuolinäkökulman huomioon ottaen ja myös eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä; vahvistaa myös vihreän talouden keskeisten käsitteiden, erityisesti tapauksen mukaan ”vihreiden työpaikkojen” ja ”kestävien työpaikkojen”, tuntemusta ja mitattavuutta tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon lähestymistavat ja prosessit kaikilla tasoilla: näin voidaan myös ennakoida työmarkkinamuutoksia ja käsitellä yleisesti rakenneuudistusprosesseja, jotka vaativat kohdennettuja ja tehokkaita osaamisen parantamisen ja uudelleenkoulutuksen politiikkoja;

| e) | tarvittaessa tehostaa energiaköyhyyden kehitystä ja riskejä unionissa koskevaa säännöllistä seurantaansa ja ennakointianalyysiaan, mukaan lukien sosiaaliset ja jakaumaa koskevat näkökohdat, myös energiaköyhyyttä ja haavoittuvia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän koordinointiryhmän ja muiden asiaankuuluvien asiantuntijaryhmien työn tueksi; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa tehostaa energiaköyhyyden kehitystä ja riskejä unionissa koskevaa säännöllistä seurantaansa ja ennakointianalyysiaan, mukaan lukien sosiaaliset ja jakaumaa koskevat näkökohdat, myös energiaköyhyyttä ja haavoittuvia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän koordinointiryhmän ja muiden asiaankuuluvien asiantuntijaryhmien työn tueksi;

| f) | tehdä lisätutkimuksia ja vahvistaa tietopohjaa peruspalvelujen riittävän saatavuuden tarjonnassa saavutetun edistymisen määrittelemiseksi, seuraamiseksi ja arvioimiseksi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon kansalliset lähestymistavat, myös kehittämällä tarvittaessa liikenneköyhyyden käsitettä erityisesti kestävään hyvinvointitalouteen suuntautuvan vihreän siirtymän yhteydessä. |
| --- | --- |

f)

tehdä lisätutkimuksia ja vahvistaa tietopohjaa peruspalvelujen riittävän saatavuuden tarjonnassa saavutetun edistymisen määrittelemiseksi, seuraamiseksi ja arvioimiseksi tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja ottaen huomioon kansalliset lähestymistavat, myös kehittämällä tarvittaessa liikenneköyhyyden käsitettä erityisesti kestävään hyvinvointitalouteen suuntautuvan vihreän siirtymän yhteydessä.

| g) | tarkastella tarvittaessa uudelleen tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson monenvälisen valvonnan yhteydessä, myös työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean puitteissa yhteistyössä muiden asiaankuuluvien komiteoiden, erityisesti talouspoliittisen komitean, kanssa niiden toimivallan puitteissa, olemassa olevien tulostaulujen ja seurantakehysten pohjalta, joita laajennetaan tarvittaessa täydentävillä indikaattoreilla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; tarkastella tässä suosituksessa annettuja, asetusta (EU) 2018/1999 koskevia ohjeita, erityisesti osana niitä arviointeja, joita se laatii yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tulevan päivittämisen (vuosina 2023–2024) yhteydessä. |
| --- | --- |

g)

tarkastella tarvittaessa uudelleen tämän suosituksen täytäntöönpanon edistymistä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson monenvälisen valvonnan yhteydessä, myös työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean puitteissa yhteistyössä muiden asiaankuuluvien komiteoiden, erityisesti talouspoliittisen komitean, kanssa niiden toimivallan puitteissa, olemassa olevien tulostaulujen ja seurantakehysten pohjalta, joita laajennetaan tarvittaessa täydentävillä indikaattoreilla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; tarkastella tässä suosituksessa annettuja, asetusta (EU) 2018/1999 koskevia ohjeita, erityisesti osana niitä arviointeja, joita se laatii yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tulevan päivittämisen (vuosina 2023–2024) yhteydessä.

Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2022.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

O. DUSSOPT

---

(1)  IPCC, 2021:Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Työryhmä I:n vastaus hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kuudenteen arviointiraporttiin.

1

(2)  Szewczyk, W., Feyen. L., Matei, A., Ciscar, J.C., Mulholland, E., Soria, A. (2020), Economic analysis of selected climate impacts, Publications Office of the European Union, Luxembourg, doi:10.2760/845605.

2

(3)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

3

(4)  Euroopan komissio (2021), PESETA IV -tutkimus ”Climate change impacts and adaptation in Europe”, yhteinen tutkimuskeskus, Sevilla, http://ec.europa.eu/jrc/en/peseta-iv.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2022/591, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2022,vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (EUVL L 114, 12.4.2022, s. 22).

6

(7)  Esimerkiksi infrastruktuurin osalta unionissa tarvitaan pelkästään energiajärjestelmiin tällä vuosikymmenellä arviolta 350 miljardin euron vuosittaiset lisäinvestoinnit, jotta vuodeksi 2030 asetetut päästövähennystavoitteet saavutetaan. Lisäksi tarvitaan 130 miljardia euroa muiden ympäristötavoitteiden saavuttamiseen.

7

(8)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY, markkinavakausvarannon perustamisesta unionin kasvihuonekaasupäästöjen kauppajärjestelmään ja sen toiminnasta annetun päätöksen (EU) 2015/1814 sekä asetuksen (EU) 2015/757 muuttamisesta, COM(2021) 551 final.

8

(9)  Suuntaviivoissa määritellään oikeudenmukaisen siirtymän käsite ja kehotetaan päätöksentekijöitä ja työmarkkinaosapuolia edistämään oikeudenmukaista siirtymää maailmanlaajuisella tasolla.

9

(10)  Ks. asiakirja 14545/1/18 REV1

10

(11)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, jonka neuvosto, Euroopan parlamentti ja komissio hyväksyivät ja allekirjoittivat Göteborgin huippukokouksessa marraskuussa 2017, ohjaa unionia kohti vahvaa sosiaalista Eurooppaa.

11

(12)  Tämän yleistavoitteen saavuttamiseksi EU:n on pyrittävä vähintään puolittamaan sukupuolten välinen työllisyysero vuoteen 2019 verrattuna, alentamaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (15–29-vuotiaiden) nuorten (NEET-nuoret) osuus yhdeksään prosenttiin ja lisäämään virallisen varhaiskasvatuksen tarjontaa.

12

(13)  Erityisesti vähintään 80 prosentilla 16–74-vuotiaista olisi oltava digitaaliset perustaidot, koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä olisi vähennettävä edelleen ja toisen asteen koulutukseen osallistumista olisi lisättävä.

13

(14)  Niistä 15 miljoonasta ihmisestä, jotka pyritään nostamaan pois köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä, vähintään viiden miljoonan olisi oltava lapsia.

14

(15)  Komission 14 päivänä heinäkuuta 2021 antama tiedonanto ”Valmiina 55:een: Vuoden 2030 ilmastotavoitteesta totta matkalla kohti ilmastoneutraaliutta”.

15

(16)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, vaikutustenarviointi, joka liittyy tiedonantoon EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi, SWD(2020) 176 final. Ennusteet perustuvat E-QUEST-malliin käyttäen vähän koulutetun työvoiman alempaa verotusta koskevaa skenaariota.

16

(17)  Euroopan komissio (2019), Employment and Social Developments in Europe, ”Kestävää kasvua kaikkien hyväksi: valintoja sosiaalisen Euroopan tulevaisuutta varten”, 4. heinäkuuta 2019. Perustuen komission tiedonantoon COM(2018) 773 liitettyyn perusteelliseen analyysiin.

17

(18)  SWD(2020) 176 final.

18

(19)  SWD(2020) 176 final.

19

(20)  Euroopan komissio (2019), ”Kestävää kasvua kaikkien hyväksi: valintoja sosiaalisen Euroopan tulevaisuutta varten”, Employment and Social Developments in Europe 2019, luku 5, 4. heinäkuuta 2019; Euroopan komissio (2020), ”Leaving no one behind and striving for more: fairness and solidarity in the European social market economy”, Employment and Social Developments in Europe 2020, luku 4.2.2, 15. syyskuuta 2020. Yleistä köyhyyttä mitataan tässä yhteydessä käyttämällä sovittua indikaattoria köyhyysriskiasteesta sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun ja siihen liittyvän Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelman vuoden 2030 yleistavoitteen mukaisesti.

20

(21)  IEEP (2021), Green taxation and other economic instruments: internalising environmental costs to make the polluter pay.

21

(22)  Lisäksi jopa 6,2 prosentilla unionissa asuvista ihmisistä eli yli 27 miljoonalla ihmisellä on maksamattomia kaasu-, sähkö- ja vesilaskuja.

22

(23)  Euroopan komissio, EPOV Annual Report: Addressing Energy Poverty in the European Union: State of Play and Action, 2019, s. 6.

23

(24)  Ks. Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) 9. marraskuuta 2016 järjestämän energiaköyhyyttä käsitelleen seminaarin raportti.

24

(25)  Ks. Gender perspective on access to energy in the EU (europa.eu), Gender and energy | Euroopan tasa-arvoinstituutti (europa.eu), GFE-Gender-Issues-Note-Session-6.2.pdf (oecd.org).

25

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

26

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1056, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1).

27

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

28

(29)  Erityisesti vuotuiset kestävän kasvun strategiat 2021 ja 2022, euroalueen suositukset 2021 ja maakohtaiset suositukset.

29

(30)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

30

(31)  Neuvoston päätös (EU) 2020/1512, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 22).

31

(32)  Neuvoston päätös (EU) 2021/1868, annettu 15 päivänä lokakuuta 2021, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 379, 26.10.2021, s. 1).

32

(33)  Komission tiedonanto, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2020, ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”.

33

(34)  Komission tiedonanto, annettu 5 päivänä toukokuuta 2021, ”Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivittäminen: vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten”.

34

(35)  Neuvoston suositus 2020/C 417/01, annettu 24 päivänä marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1).

35

(36)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi (Ks. tämän virallisen lehden sivu 10).

36

(37)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan unionin kehyksen uudistamisesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 563 final, pitää sisällään tällaisen energiatuotteiden ja sähkön verotuksen painopisteen siirtämisen ilmasto- ja ympäristötavoitteisiin.

37

(38)  Neuvoston suositus (EU) 2021/1004, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta (EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14)

38

(39)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, 17. marraskuuta 2017 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission juhlallinen julistus, periaate 20.

39

(40)  Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, 17. marraskuuta 2017 annettu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission juhlallinen julistus, periaate 19 a.

40

(41)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 558 final.

41

(42)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 802 final.

42

(43)  Komission suositus (EU) 2020/1563, annettu 14 päivänä lokakuuta 2020, energiaköyhyydestä (EUVL L 357, 27.10.2020, s. 35).

43

(44)  Unionin talousarvion ja NextGenerationEurope-välineen ulkopuolella.

44

(45)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13) (luokitusjärjestelmäasetus), joka tarjoaa yhteisen luokitusjärjestelmän kestävälle taloudelliselle toiminnalle.

45

(46)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

46

(47)  Vaikka ’heikossa asemassa olevien asiakkaiden’ käsite on jätetty jäsenvaltioiden määriteltäväksi, se käsittää kotitaloudet, jotka eivät kykene lämmittämään tai jäähdyttämään kotiaan riittävästi ja/tai joilla on maksamattomia sähkö-, kaasu- ja vesilaskuja, kuten energiaköyhyydestä annetussa komission suosituksessa esitetään, C(2020) 9600 final (EUVL L 357, 27.10.2020, s. 35).

47

(48)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012 , energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).

48

(49)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu), COM(2021) 558 final.

49

(50)  Komission tiedonanto, annettu 9 päivänä joulukuuta 2021, ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma”.

50

(51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70); komission tiedonanto ”Sosiaalinen ostaminen: opas sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisesta julkisissa hankinnoissa – 2. laitos” (EUVL C 237, 18.6.2021, s. 1).

51

(52)  Neuvoston suositus 2018/C 153/01, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2018, laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

52

(53)  Neuvoston suositus 2014/C 88/01, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2014, harjoittelun laatupuitteista (EUVL C 88, 27.3.2014, s. 1).

53

(54)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, yksilöllisistä oppimistileistä (Ks. tämän virallisen lehden sivu 26).

54

(55)  Neuvoston suositus, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2022, eurooppalaisesta lähestymistavasta mikrotutkintoihin elinikäisen oppimisen ja työllistyvyyden tukemiseksi (Ks. tämän virallisen lehden sivu 10).

55

(56)  Neuvoston suositus 2019/C 387/01, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

56

(57)  Komission tiedonanto, annettu 18 päivänä helmikuuta 2022, ”Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle” soveltuvin osin.

57

(58)  ”Kansalaisten energiayhteisö” on määritelty sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta 5 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125) 2 artiklan 11 alakohdassa.

58

(59)  Komission tiedonanto, annettu 9 päivänä joulukuuta 2020, ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle”.

59

(60)  Komission tiedonanto, annettu 9 päivänä joulukuuta 2020, ”Eurooppalainen ilmastosopimus”.

60

(61)  Ks. 26 päivänä marraskuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) tulevasta hallinnoinnista. Päätelmissä hahmotellaan ERAn toimintapoliittinen ohjelma 2022–2024, mukaan lukien houkuttelevia ja kestäviä tutkijanuria koskeva toimi 4, tietämyksen hyödyntämisen tehostamista koskeva toimi 7, vihreän/digitaalisen siirtymän nopeuttamista koskeva toimi 12 ja T&I-investointeja ja -uudistuksia koskeva toimi 20.

61

(62)  Kuten päivitetyssä teollisuusstrategiassa mainitaan; näitä ovat muun muassa rakentaminen, energiavaltainen teollisuus ja liikkuvuus.

62

(63)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014 , tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1) (”yleinen ryhmäpoikkeusasetus”).

63

(64)  Komission 9 päivänä joulukuuta 2021 annetun tiedonannon ”Ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentaminen: yhteisötalouden toimintasuunnitelma” mukaisesti.

64

(65)  Toteutettu tietosuojaa ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen saatavuutta koskevan unionin lainsäädännön, kuten luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) 27 päivänä huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1) ja avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun direktiivin (EU) 2019/1024) (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56) mukaisesti.

65

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/52

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10251 – INVIVO GROUP / ETABLISSEMENTS J SOUFFLET)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 243/05)

Komissio päätti 19. marraskuuta 2021 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain ranskaksi kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10251. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32021M10251. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/53

---

Euron kurssi (1)

24. kesäkuuta 2022

(2022/C 243/06)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0524 |
| JPY | Japanin jeniä | 142,19 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4398 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85773 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,6940 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0072 |
| ISK | Islannin kruunua | 139,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,4345 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,731 |
| HUF | Unkarin forinttia | 401,34 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,7023 |
| RON | Romanian leuta | 4,9463 |
| TRY | Turkin liiraa | 18,2856 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5248 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3657 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,2609 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6731 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4620 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 364,09 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 16,7137 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,0478 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5295 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 633,96 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6327 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,830 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,360 |
| BRL | Brasilian realia | 5,4851 |
| MXN | Meksikon pesoa | 20,9901 |
| INR | Intian rupiaa | 82,3985 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0524

JPY

Japanin jeniä

142,19

DKK

Tanskan kruunua

7,4398

GBP

Englannin puntaa

0,85773

SEK

Ruotsin kruunua

10,6940

CHF

Sveitsin frangia

1,0072

ISK

Islannin kruunua

139,70

NOK

Norjan kruunua

10,4345

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,731

HUF

Unkarin forinttia

401,34

PLN

Puolan zlotya

4,7023

RON

Romanian leuta

4,9463

TRY

Turkin liiraa

18,2856

AUD

Australian dollaria

1,5248

CAD

Kanadan dollaria

1,3657

HKD

Hongkongin dollaria

8,2609

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6731

SGD

Singaporen dollaria

1,4620

KRW

Etelä-Korean wonia

1 364,09

ZAR

Etelä-Afrikan randia

16,7137

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,0478

HRK

Kroatian kunaa

7,5295

IDR

Indonesian rupiaa

15 633,96

MYR

Malesian ringgitiä

4,6327

PHP

Filippiinien pesoa

57,830

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

37,360

BRL

Brasilian realia

5,4851

MXN

Meksikon pesoa

20,9901

INR

Intian rupiaa

82,3985

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/54 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/54

---

Tiivistelmä lääkkeiden myyntilupia koskevista Euroopan unionin päätöksistä ajanjaksolla 24 päivänä kesäkuuta 2022 - 24 päivänä kesäkuuta 2022

(Julkaistu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 tai 38 artiklan nojalla (1)
  tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 5 artikla (2))

(2022/C 243/07)

| — | Myyntiluvan myöntäminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 artikla): Hyväksytyt













  Päätöksen päivämäärä | | Lääkkeen nimi |
| --- | --- | --- | --- |

—

Myyntiluvan myöntäminen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004 13 artikla): Hyväksytyt

Päätöksen päivämäärä

Lääkkeen nimi

INN-nimi (kansainvälinen yleisnimi)

Myyntiluvan haltija

Yhteisön rekisteriin merkitty numero

Lääkemuoto

ATC-koodi (anatomis-terapeuttis-kemiallinen koodi)

Ilmoituksen päivämäärä

24.6.2022

COVID-19 Vaccine (inactivated, adjuvanted) Valneva

COVID-19-rokote (inaktivoitu, adjuvanttia sisältävä, adsorboitu)

Valneva Austria GmbH Campus Vienna Biocenter 3, 1030 Wien, Österreich

EU/1/21/1624

Injektioneste, suspensio

J07BX03

24.6.2022

---

(1)  EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/55

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 243/08)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Sagard SAS (”Sagard”, Ranska) |
| --- | --- |

—

Sagard SAS (”Sagard”, Ranska)

| — | Bpifrance Investissement (”Bpifrance”, Ranska), |
| --- | --- |

—

Bpifrance Investissement (”Bpifrance”, Ranska),

| — | Groupe ADIT (Ranska). |
| --- | --- |

—

Groupe ADIT (Ranska).

Sagard ja Bpifrance hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä ADIT.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | Sagard : sijoitusrahastojen hallinnointiyhtiö, joka toimii pääasiassa Ranskassa. Sen on Kanadassa sijaitsevan yrityksen Power Corporation Group määräysvallassa. Kyseinen yritys on Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa toimintaa harjoittava kansainvälinen rahasto- ja holdingyhtiö. |
| --- | --- |

—

Sagard : sijoitusrahastojen hallinnointiyhtiö, joka toimii pääasiassa Ranskassa. Sen on Kanadassa sijaitsevan yrityksen Power Corporation Group määräysvallassa. Kyseinen yritys on Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa toimintaa harjoittava kansainvälinen rahasto- ja holdingyhtiö.

| — | Bpifrance : Ranskassa toimiva sijoitusrahastojen hallinnointiyhtiö. Bpifrance on viime kädessä sekä Ranskan valtion että pääomasijoitusrahastoja hallinnoivan julkisen elimen Caisse des Dépôts et des Consignations yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Bpifrance : Ranskassa toimiva sijoitusrahastojen hallinnointiyhtiö. Bpifrance on viime kädessä sekä Ranskan valtion että pääomasijoitusrahastoja hallinnoivan julkisen elimen Caisse des Dépôts et des Consignations yhteisessä määräysvallassa.

| — | Groupe Adit toimii strategisen neuvonnan ja yritysturvallisuuden aloilla pääasiassa Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

—

Groupe Adit toimii strategisen neuvonnan ja yritysturvallisuuden aloilla pääasiassa Euroopan unionissa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10764 – SAGARD / BPIFRANCE / ADIT JV

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/57 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/57

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 243/09)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Intermediate Capital Group, plc (ICG, Yhdistynyt kuningaskunta) |
| --- | --- |

—

Intermediate Capital Group, plc (ICG, Yhdistynyt kuningaskunta)

| — | Grupo Konectanet, S.L.U (Konecta, Espanja) |
| --- | --- |

—

Grupo Konectanet, S.L.U (Konecta, Espanja)

| — | Comdata, S.p.A (Comdata, Italia). |
| --- | --- |

—

Comdata, S.p.A (Comdata, Italia).

ICG hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksissä Konecta ja Comdata.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | ICG on sijoituspalveluyritys ja omaisuudenhoitaja, joka toimii Euroopassa, Aasian ja Tyynenmeren alueella ja Yhdysvalloissa. |
| --- | --- |

—

ICG on sijoituspalveluyritys ja omaisuudenhoitaja, joka toimii Euroopassa, Aasian ja Tyynenmeren alueella ja Yhdysvalloissa.

| — | Konecta tarjoaa liiketoimintaprosessien ulkoistamispalveluja Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Konecta on tällä hetkellä ICG:n yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

—

Konecta tarjoaa liiketoimintaprosessien ulkoistamispalveluja Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Konecta on tällä hetkellä ICG:n yhteisessä määräysvallassa.

| — | Comdata tarjoaa liiketoimintaprosessien ulkoistamispalveluja ja toimii Afrikassa, Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa. |
| --- | --- |

—

Comdata tarjoaa liiketoimintaprosessien ulkoistamispalveluja ja toimii Afrikassa, Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10785 – ICG / KONECTA / COMDATA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/59

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 243/10)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | PAI Partners SAS (PAI Partners, Ranska) |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS (PAI Partners, Ranska)

| — | The Carlyle Group Inc. (Carlyle, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

The Carlyle Group Inc. (Carlyle, Yhdysvallat)

| — | Theramex Healthcare Topco Limited (Theramex, Yhdistynyt kuningaskunta). |
| --- | --- |

—

Theramex Healthcare Topco Limited (Theramex, Yhdistynyt kuningaskunta).

PAI Partners ja Carlyle hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Theramex.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | PAI Partners on pääomasijoitusyhtiö, joka hallinnoi useita yrityspalveluihin, jakeluun, elintarvikkeisiin ja kulutustavaroihin, yleisteollisuuteen ja terveydenhuoltoon investoivia rahastoja. |
| --- | --- |

—

PAI Partners on pääomasijoitusyhtiö, joka hallinnoi useita yrityspalveluihin, jakeluun, elintarvikkeisiin ja kulutustavaroihin, yleisteollisuuteen ja terveydenhuoltoon investoivia rahastoja.

| — | Carlyle on maailmanlaajuisesti toimiva vaihtoehtoisten omaisuudenhoitopalvelujen tarjoaja, jonka hallinnoimat rahastot sijoittavat maailmanlaajuisesti seuraavilla kolmella liiketoimintasegmentillä: i) maailmanlaajuinen yksityinen pääomasijoittaminen (mukaan lukien pääomasijoitukset yrityksiin, kiinteistöt ja luonnonvararahastot), ii) maailmanlaajuinen luottotoiminta (mukaan lukien likvidit luotot, epälikvidit luotot ja reaaliomaisuusluotot) ja iii) sijoitusratkaisut (pääomasijoitusrahastojen kattorahasto-ohjelma, johon kuuluvat primäärirahastoon, sekundäärirahastoihin ja liitännäisiin yhteissijoituksiin liittyvät toiminnot). |
| --- | --- |

—

Carlyle on maailmanlaajuisesti toimiva vaihtoehtoisten omaisuudenhoitopalvelujen tarjoaja, jonka hallinnoimat rahastot sijoittavat maailmanlaajuisesti seuraavilla kolmella liiketoimintasegmentillä: i) maailmanlaajuinen yksityinen pääomasijoittaminen (mukaan lukien pääomasijoitukset yrityksiin, kiinteistöt ja luonnonvararahastot), ii) maailmanlaajuinen luottotoiminta (mukaan lukien likvidit luotot, epälikvidit luotot ja reaaliomaisuusluotot) ja iii) sijoitusratkaisut (pääomasijoitusrahastojen kattorahasto-ohjelma, johon kuuluvat primäärirahastoon, sekundäärirahastoihin ja liitännäisiin yhteissijoituksiin liittyvät toiminnot).

| — | Theramex on naisten terveyden alalla toimiva maailmanlaajuinen erikoislääkeyhtiö, joka keskittyy ehkäisyyn, hedelmällisyyteen, vaihdevuosiin ja osteoporoosiin. Yhtiö markkinoi laajaa merkkituotteiden ja geneeristen merkkituotteiden valikoimaa useissa ETA-maissa ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Theramex on naisten terveyden alalla toimiva maailmanlaajuinen erikoislääkeyhtiö, joka keskittyy ehkäisyyn, hedelmällisyyteen, vaihdevuosiin ja osteoporoosiin. Yhtiö markkinoi laajaa merkkituotteiden ja geneeristen merkkituotteiden valikoimaa useissa ETA-maissa ja maailmanlaajuisesti.

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10749 – PAI PARTNERS / THE CARLYLE GROUP / THERAMEX

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

---

| 27.6.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 243/61

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 243/11)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Elliott Investment Management L.P. (EIM, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

Elliott Investment Management L.P. (EIM, Yhdysvallat)

| — | Brookfield Private Equity Holdings LLC (BPEH), yrityksen Brookfield Asset Management Inc. (Brookfield, molemmat Kanada) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Brookfield Private Equity Holdings LLC (BPEH), yrityksen Brookfield Asset Management Inc. (Brookfield, molemmat Kanada) määräysvallassa

| — | Nielsen Holdings Plc (Nielsen, Yhdysvallat). |
| --- | --- |

—

Nielsen Holdings Plc (Nielsen, Yhdysvallat).

EIM ja BPEH hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä Nielsen.

Keskittymä toteutetaan hankkimalla osakkeita tai muilla keinoin.

2.

| — | BPEH: Brookfieldin tytäryhtiö, joka tarjoaa omaisuudenhoitopalveluja keskittyen kiinteistöihin, infrastruktuuriin, uusiutuvaan energiaan ja yksityiseen pääomaan. |
| --- | --- |

—

BPEH: Brookfieldin tytäryhtiö, joka tarjoaa omaisuudenhoitopalveluja keskittyen kiinteistöihin, infrastruktuuriin, uusiutuvaan energiaan ja yksityiseen pääomaan.

| — | EIM: Investointeihin ja riskinhallintatoimiin keskittyvä sijoitusyhtiö. |
| --- | --- |

—

EIM: Investointeihin ja riskinhallintatoimiin keskittyvä sijoitusyhtiö.

| — | Nielsen: Maailmanlaajuisesti toimiva käyttäjätietoon, -dataan ja -analytiikkaan keskittyvä yritys, joka tarjoaa yleisömittauksia, mediasuunnittelua, markkinoinnin optimointia ja sisällön metadataratkaisuja. |
| --- | --- |

—

Nielsen: Maailmanlaajuisesti toimiva käyttäjätietoon, -dataan ja -analytiikkaan keskittyvä yritys, joka tarjoaa yleisömittauksia, mediasuunnittelua, markkinoinnin optimointia ja sisällön metadataratkaisuja.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10758 – EIM / BROOKFIELD / NIELSEN

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---