# Europos Sąjungos C 233/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 233 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. birželio 16d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 233

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. birželio 16d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 233/01 | Komisijos Komunikatas dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, patekimo į darbo rinką, profesinio mokymo ir tęstinio švietimo gairių | 1 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2022/C 233/01

Komisijos Komunikatas dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, patekimo į darbo rinką, profesinio mokymo ir tęstinio švietimo gairių

1

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS CENTRINIS BANKAS |
| 2022/C 233/02 | 2022 m. kovo 24 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 nuostatas, susijusias su kredito rizikos, kredito vertinimo koregavimo rizikos, operacinės rizikos, rinkos rizikos ir rezultatų apatinės ribos reikalavimais (CON/2022/11) | 14 |
| 2022/C 233/03 | 2022 m. balandžio 11 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (CON/2022/14) | 22 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

2022/C 233/02

2022 m. kovo 24 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 nuostatas, susijusias su kredito rizikos, kredito vertinimo koregavimo rizikos, operacinės rizikos, rinkos rizikos ir rezultatų apatinės ribos reikalavimais (CON/2022/11)

14

2022/C 233/03

2022 m. balandžio 11 d. Europos Centrinio Banko Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (CON/2022/14)

22

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2022/C 233/04 | 2022 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami keturi Europos vaistų agentūros Valdančiosios tarybos nariai | 26 |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 233/05 | 2022 m. birželio 15 d. Euro kursas | 28 |
| 2022/C 233/06 | Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka
  (Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006
  64 straipsnio 9 dalį)

   (
  1
  ) | 29 |
| 2022/C 233/07 | Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka
  (Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64
  straipsnio 9 dalį)

   (
  1
  ) | 30 |
| 2022/C 233/08 | Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai | 31 |
| 2022/C 233/09 | Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai | 33 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2022/C 233/10 | Pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 13 straipsnį apie Sberbank Europe AG veiklos nutraukimą ir likvidavimą (likviduojama Austrijos kredito įstaiga) | 34 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2022/C 233/04

2022 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami keturi Europos vaistų agentūros Valdančiosios tarybos nariai

26

Europos Komisija

2022/C 233/05

2022 m. birželio 15 d. Euro kursas

28

2022/C 233/06

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka
  (Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006
  64 straipsnio 9 dalį)

   (
  1
  )

(Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006

64 straipsnio 9 dalį)

1

29

2022/C 233/07

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka
  (Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64
  straipsnio 9 dalį)

   (
  1
  )

(Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64

straipsnio 9 dalį)

1

30

2022/C 233/08

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

31

2022/C 233/09

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

33

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2022/C 233/10

Pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 13 straipsnį apie Sberbank Europe AG veiklos nutraukimą ir likvidavimą (likviduojama Austrijos kredito įstaiga)

34

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos personalo atrankos tarnyba |
| 2022/C 233/11 | Pranešimas Apie Viešąjį Konkursą | 35 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 233/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 36 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2022/C 233/13 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 38 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba

2022/C 233/11

Pranešimas Apie Viešąjį Konkursą

35

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2022/C 233/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

36

KITI AKTAI

Europos Komisija

2022/C 233/13

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, patekimo į darbo rinką, profesinio mokymo ir tęstinio švietimo gairių

(2022/C 233/01)

1.   ĮŽANGA

Nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios iš Ukrainos į ES pabėgo beveik 6,5 mln. asmenų; apie 3 mln. užsiregistravo kaip laikinosios apsaugos prašytojai; dauguma jų yra vaikų turinčios moterys (1). Iš iki šiol surinktos informacijos matyti, kad į ES darbo rinką pateko arba valstybinėse įdarbinimo tarnybose užsiregistravo palyginti nedidelė dalis darbingo amžiaus asmenų. Tai galėjo lemti fizinės ir psichologinės traumos, tebevykstantis prisitaikymo gyventi priimančiose valstybėse narėse procesas, informacijos apie esamas galimybes stoka arba kitos kliūtys (pavyzdžiui, kalbos barjeras arba būtinybė prižiūrėti vaikus).

Nepaisant to, kad nežinomas tikslus asmenų, kurie greičiausiai liks ES ir kurie norėtų grįžti, skaičius, manoma, kad į valstybių narių darbo rinką patekti ketinančių asmenų skaičius turėtų augti.

Greita ir veiksminga integracija į darbo rinką bus svarbi ne tik priimančiosioms bendruomenėms, bet ir asmenims, bėgantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, nes taip jie turės galimybę pradėti gyvenimą iš naujo ir toliau ugdyti savo įgūdžius. Tai bus naudinga visiems susijusiems asmenims, Europos Sąjungai, o galiausiai ir atkuriant Ukrainą.

Šiame komunikate pateikiamos valstybių narių veiksmų dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, patekimo į darbo rinką, profesinio mokymo ir tęstinio švietimo politikos gairės.

Šiomis gairėmis papildomi ir tęsiami veiksmai, kurių jau imtasi ES lygmeniu siekiant teikti paramą į ES atvykstantiems asmenims. 2022 m. kovo 4 d. priimtas Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/382 (2), kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB (toliau – Laikinosios apsaugos direktyva) 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga (3). Komisija kovo 21 d. pristatė šio sprendimo įgyvendinimo gaires (4) (toliau – Įgyvendinimo gairės), kovo 23 d. – Komunikatą dėl nuo karo Ukrainoje bėgančių asmenų priėmimo (5) (toliau – Kovo 23 d. komunikatas) ir balandžio 5 d. – Komisijos rekomendaciją dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, kvalifikacijų pripažinimo (6) (toliau – Rekomendacija dėl kvalifikacijų pripažinimo). Kovo 28 d. vykusiame nepaprastajame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje Komisija kartu su Tarybai pirmininkaujančia Prancūzija pristatė 10 punktų planą dėl geresnio koordinavimo Europos lygmeniu priimant nuo karo prieš Ukrainą bėgančius asmenis (7). Šie svarbūs dokumentai pagal poreikį bus atnaujinami keičiantis aplinkybėms ir remiantis papildomomis gairėmis.

Asmenys, kuriems suteikta laikinoji apsauga, turi teisę patekti į ES darbo rinką, teisę į profesinį mokymą ir tęstinį švietimą. Kovo 23 d. Komunikate Komisija ragino valstybes nares suteikti galimybę patekti į darbo rinką ir plačiau taikyti Laikinosios apsaugos direktyvos 12 straipsnio nuostatas asmenims, kuriems taikoma derama apsauga pagal nacionalinę teisę, kaip numatyta Tarybos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2022/382 2 straipsnio 2 dalyje (toliau – derama apsauga pagal nacionalinę teisę). Be to, šiuo komunikatu Komisija skatina valstybes nares su profesiniu mokymu ir tęstiniu švietimu susijusias nuostatas pagal Laikinosios apsaugos direktyvos 14 straipsnį kuo plačiau taikyti asmenims, kuriems taikoma derama apsauga pagal nacionalinę teisę. Todėl šis komunikatas taikomas tiek nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims, kurie turi teisę į laikinąją apsaugą pagal Laikinosios apsaugos direktyvą, tiek tiems asmenims, kurie turi teisę į deramą apsaugą pagal nacionalinę teisę.

Komisija įvairiais kanalais bendrauja su nacionalinėmis institucijomis, socialiniais ir ekonominiais partneriais, privačiuoju sektoriumi ir pilietinės visuomenės organizacijomis, dalyvaujančiomis nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančių asmenų priėmimo ir integravimo procesuose. Solidarumo platforma (8) koordinuoja valstybių narių bendradarbiavimą, pavyzdžiui, nustatant poreikius, užtikrinant išteklius bei priėmimo pajėgumus ir vykdant perkėlimus, ypač atsižvelgiant į pažeidžiamiausių asmenų, visų pirma vaikų, poreikius. Komisija parengė daugiakalbę svetainę, kurioje asmenims, bėgantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, teikiama informacija apie jų teises, galimybes ir atvykus į ES atliktinas procedūras (9). Be to, ES lygmeniu vykdomos kelios iniciatyvos padeda užtikrinti, kad valstybės narės galėtų naudotis ES lėšomis, visų pirma pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE iniciatyva) (10).

Dar nėra buvę, kad tiek asmenų būtų atvykę per tokį trumpą laiką, todėl veiksmingas atsakas būtinas visais lygmenimis. Šio dokumento tikslas – pateikti politikos gaires valstybėms narėms, siekiant palengvinti iš Ukrainos atvykstančių asmenų integraciją į darbo rinką. Jame numatyti konkretūs veiksmai, kurių gali imtis valstybės narės, remdamosi per pastaruosius mėnesius ir nuo 2015–2016 m. migracijos krizės sukaupta patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais. Sėkminga integracija į darbo rinką taip pat priklauso nuo to, kokių priemonių imamasi tokiose srityse kaip aprūpinimas būstu, sveikatos priežiūra (įskaitant psichikos ir reprodukcinę sveikatą), socialinė apsauga ir paslaugos, o tėvams – ikimokyklinis ugdymas bei priežiūra ir mokyklinis ugdymas. Veiksmai, kurių Komisija imasi visose šiose srityse (11), papildo vieni kitus.

Valstybės narės raginamos įgyvendinti šiame komunikate nurodytas gaires pagal Europos socialinių teisių ramsčio principus (12), kurių būtina laikytis siekiant užtikrinti sąžiningą ir tinkamą Europos darbo rinkos ir socialinės apsaugos sistemų veikimą. Daugelis veiksmų, įtrauktų į Komisijos 2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planą (13), yra ypač svarbūs nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims. Taip pat reikėtų atsižvelgti į nediskriminavimą ir kitus didesnę diskriminacijos riziką patiriančių grupių (įskaitant romus, rasinėms arba etninėms mažumoms priklausančius asmenis, neįgalius asmenis ir LGBTIQ bendruomenę) pažeidžiamumo aspektus.

ES bendradarbiaus su Ukrainos valdžios institucijomis, kad paremtų priemones, užtikrinančias, kad nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantys asmenys galėtų naudotis savo teisėmis. Ukrainos išeivių bendruomenėms ES tenka svarbus vaidmuo teikiant paramą nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims.

Image 1
  2.   PATEKIMAS Į DARBO RINKĄ IR MOKYMAS

2.1.   Darbas pagal darbo sutartį ir savarankiškas darbas

Dirbti galintiems ir norintiems asmenims, kurie bėga nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, nepaprastai svarbu greitai ir veiksmingai patekti bei integruotis į darbo rinką. Gyvendami ES ir dirbdami pagal darbo sutartį arba savarankiškai šie asmenys bus finansiškai nepriklausomi, galės pradėti gyvenimą iš naujo, prisidėti prie vietos bendruomenės veiklos ir į ją integruotis. Tai bus naudinga visiems susijusiems asmenims, Europos Sąjungai, o galiausiai ir atkuriant Ukrainą.

Asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, bus suteiktas leidimas dirbti pagal darbo sutartį arba savarankiškai pagal profesijai taikomas taisykles. Atsižvelgdamos į savo darbo rinkos politikos nuostatas, valstybės narės gali teikti pirmenybę ES ir valstybių, kurios privalo laikytis Europos ekonominės erdvės susitarimo, piliečiams, taip pat teisėtai gyvenantiems ir bedarbio išmoką gaunantiems trečiųjų šalių piliečiams. Taikoma bendra valstybių narių teisė, reguliuojanti atlyginimą, teisė naudotis socialinės apsaugos sistemomis, kurioms priklauso asmenys, dirbantys pagal darbo sutartį ir savarankiškai, ir kitos darbo sutarties sąlygos.

Kovo 23 d. komunikate Komisija valstybėms narėms rekomenduoja pagal Laikinosios apsaugos direktyvą suteiktas teises patekti į ES darbo rinką aiškinti kuo plačiau, laisvo judėjimo vidaus rinkoje išimtis taikant tik tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis. Komisija ragina valstybes nares suteikti tokią galimybę patekti į darbo rinką ir asmenims, kuriems taikoma derama apsauga pagal nacionalinę teisę. Rekomendacijoje dėl kvalifikacijų pripažinimo Komisija taip pat rekomenduoja, kad valstybės narės įmonėms nenustatytų ir netaikytų reikalavimo prieš įdarbinant asmenį, kuris naudojasi laikinąja apsauga, įrodyti, kad joms nepavyko įdarbinti ES piliečio.

Taip pat svarbu vengti išnaudojimo darbe ir nedeklaruojamo darbo. Europos darbo institucija remia keitimąsi gerosios patirties pavyzdžiais per savo Europos platformą, skirtą bendradarbiavimui sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą gerinti (14). Pastaraisiais metais platformoje skatinama taikyti visapusišką požiūrį, taip pat prevencines priemones (pavyzdžiui, sąmoningumo didinimo ir informacijos teikimo) derinti su sankcijomis po patikrų darbo vietose (15).

Valstybinės užimtumo tarnybos atlieka svarbų vaidmenį integruojant asmenis į darbo rinką, teikiant informaciją atvykstantiesiems ir padedant suvesti darbdavius ir darbo ieškančius asmenis. Kad užtikrintų laiku ir tikslingai teikiamą paramą, šios tarnybos bendradarbiauja ir derina veiksmus su kitais suinteresuotaisiais subjektais, tokiais kaip nacionalinės administracijos, savivaldybės, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant migrantų ir Ukrainos išeivių organizacijas. Valstybinės užimtumo tarnybos taip pat yra pagrindinės EURES paslaugų (16) teikėjos. Kai kuriomis iš šių paslaugų gali pasinaudoti nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantys asmenys. Komisija yra pasirengusi padėti keistis informacija ir bendradarbiauti šiais klausimais per Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklą.

| Valstybinių užimtumo tarnybų apklausa | |
| --- | --- |

Valstybinių užimtumo tarnybų apklausa

Image 2

Per 2022 m. kovo mėn. Komisijos surengtą valstybinių užimtumo tarnybų apklausą paaiškėjo, kad šios tarnybos, pasinaudodamos internete keliomis kalbomis pateikta informacija (kartais ir ukrainiečių kalba) ir pasitelkdamos specialius konsultantus, greitai pritaikė atitinkamus procesus. Kai kuriose valstybėse valstybinės užimtumo tarnybos įsteigė specialius padalinius darbo ieškantiems asmenims, bėgantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, o tam tikrais atvejais informuoja apie konkrečiai jiems skirtus darbo pasiūlymus. Kai kurios valstybinės užimtumo tarnybos jau veikia priėmimo centruose ir tarnybose, o kai kurios dirba bendrose reagavimo į nelaimes grupėse ir darbo grupėse, skirtose nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims. Pastaraisiais metais nemažai valstybinių užimtumo tarnybų įgijo didelės patirties registruojant ir skirstant prieglobsčio prašytojus bei pabėgėlius ir remiant jų integraciją į darbo rinką, todėl jos raginamos bendradarbiauti ir keistis gerąja patirtimi per Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklą.

Komisija taip pat bendradarbiauja su socialiniais ir ekonominiais partneriais pagal Europos integracijos partnerystės (17) iniciatyvą, kad pagreitintų nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančių asmenų integraciją į darbo rinką. Valstybės narės taip pat raginamos nacionaliniu lygmeniu su socialiniais ir ekonominiais partneriais taikyti daugiašalę suinteresuotųjų subjektų strategiją, nes bendradarbiavimas su šiais partneriais yra svarbus užtikrinant, kad su reikiama parama būtų veiksmingai kuriamos galimybės dirbti pagal darbo sutartį ir savarankiškai.

| Komisija ragina valstybes nares imantis priemonių dėl galimybių dirbti pagal darbo sutartį arba savarankiškai:






  — | skelbti informaciją:







  — | apie asmenims, bėgantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, teikiamą paramą. Tai reiškia ne tik teisinę prievolę teikti šiems asmenims informaciją apie jų teises, bet ir apima informaciją apie paramą, pavyzdžiui, profesinį orientavimą, konsultacijas, mentorystę, apsaugą nuo diskriminacijos (ypač nėštumo ir ankstyvosios tėvystės laikotarpiais), taip pat darbo ir asmeninio gyvenimo derinimo priemones. Tokio pobūdžio informacija galėtų būti įtraukta į dokumentą, išduodamą pagal Laikinosios apsaugos direktyvos 9 straipsnį (pageidautina – gavėjo kalba), taip pat pateikiama specialiose svetainėse, programėlėse arba skelbimuose. Valstybės narės raginamos panašų dokumentą bei informacijos rinkinį parengti ir asmenims, turintiems teisę į deramą apsaugą pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- | --- |

Image 3
  Komisija ragina valstybes nares imantis priemonių dėl galimybių dirbti pagal darbo sutartį arba savarankiškai:

—

skelbti informaciją:

—

apie asmenims, bėgantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, teikiamą paramą. Tai reiškia ne tik teisinę prievolę teikti šiems asmenims informaciją apie jų teises, bet ir apima informaciją apie paramą, pavyzdžiui, profesinį orientavimą, konsultacijas, mentorystę, apsaugą nuo diskriminacijos (ypač nėštumo ir ankstyvosios tėvystės laikotarpiais), taip pat darbo ir asmeninio gyvenimo derinimo priemones. Tokio pobūdžio informacija galėtų būti įtraukta į dokumentą, išduodamą pagal Laikinosios apsaugos direktyvos 9 straipsnį (pageidautina – gavėjo kalba), taip pat pateikiama specialiose svetainėse, programėlėse arba skelbimuose. Valstybės narės raginamos panašų dokumentą bei informacijos rinkinį parengti ir asmenims, turintiems teisę į deramą apsaugą pagal nacionalinę teisę;

| — | apie asmenų, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę, teises – integracijos paslaugų teikėjams, vietos valdžios institucijoms, socialinės apsaugos institucijoms, potencialiems darbdaviams ir socialiniams partneriams. Tai įgyvendinama teikiant informaciją, organizuojant mokymus ir skatinant šias organizacijas dalyvauti tokiose ES iniciatyvose kaip Įgūdžių paktas (18); |
| --- | --- |

—

apie asmenų, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę, teises – integracijos paslaugų teikėjams, vietos valdžios institucijoms, socialinės apsaugos institucijoms, potencialiems darbdaviams ir socialiniams partneriams. Tai įgyvendinama teikiant informaciją, organizuojant mokymus ir skatinant šias organizacijas dalyvauti tokiose ES iniciatyvose kaip Įgūdžių paktas (18);

| — | sudaryti palankesnes integracijos į darbo rinką sąlygas asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, ir, jei reikia, asmenims, kuriems taikoma derama apsauga pagal nacionalinę teisę:






  — | skatinti atvykstančiuosius į ES nedelsiant užsiregistruoti vietos valstybinėse užimtumo tarnybose, pvz., pateikti šią informaciją atvykus arba priėmimo centruose ir tarnybose; |
| --- | --- | --- |

—

sudaryti palankesnes integracijos į darbo rinką sąlygas asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, ir, jei reikia, asmenims, kuriems taikoma derama apsauga pagal nacionalinę teisę:

—

skatinti atvykstančiuosius į ES nedelsiant užsiregistruoti vietos valstybinėse užimtumo tarnybose, pvz., pateikti šią informaciją atvykus arba priėmimo centruose ir tarnybose;

| — | atsižvelgti į asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, poreikius valdžios institucijų ir valstybinių užimtumo tarnybų veikloje:






  — | visų pirma ypatingą dėmesį skirti profesijoms, kurių atstovai, kuriems suteikta laikinoji apsauga ir derama apsauga pagal nacionalinę teisę, gali padėti kitiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims (pvz., gydytojo, slaugytojo, mokytojo ir instruktoriaus, darbo rinkos konsultanto, taip pat valstybinių užimtumo tarnybų darbuotojo profesijoms). Tai galima užtikrinti sumažinant kliūtis tokių profesijų asmenims įsidarbinti ir bendradarbiaujant su Ukrainos valdžios institucijomis ir išeivijos atstovais; |
| --- | --- | --- |

—

atsižvelgti į asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, poreikius valdžios institucijų ir valstybinių užimtumo tarnybų veikloje:

—

visų pirma ypatingą dėmesį skirti profesijoms, kurių atstovai, kuriems suteikta laikinoji apsauga ir derama apsauga pagal nacionalinę teisę, gali padėti kitiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims (pvz., gydytojo, slaugytojo, mokytojo ir instruktoriaus, darbo rinkos konsultanto, taip pat valstybinių užimtumo tarnybų darbuotojo profesijoms). Tai galima užtikrinti sumažinant kliūtis tokių profesijų asmenims įsidarbinti ir bendradarbiaujant su Ukrainos valdžios institucijomis ir išeivijos atstovais;

| — | ypatingą dėmesį skirti moterų galimybėms patekti į darbo rinką ir prioritetine tvarka patenkinti vaikų turinčių moterų poreikius, taip pat susijusius su jų teisėmis į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei mokyklinį ugdymą, nes tai padės joms pasinaudoti įsidarbinimo galimybėmis; |
| --- | --- |

—

ypatingą dėmesį skirti moterų galimybėms patekti į darbo rinką ir prioritetine tvarka patenkinti vaikų turinčių moterų poreikius, taip pat susijusius su jų teisėmis į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą bei mokyklinį ugdymą, nes tai padės joms pasinaudoti įsidarbinimo galimybėmis;

| — | skatinti įdarbinimą tuose sektoriuose ir profesinės veiklos srityse, kuriuose priimančiose valstybėse narėse trūksta darbo jėgos. Naudodamosi Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) (19) darbo vietų Europoje analize, valstybės narės gali išsiaiškinti, kokių įgūdžių reikia ir kur (be kita ko, regionuose). Be to, Europos darbo institucijos parengta Profesijų atstovų trūkumo ir pertekliaus (20) ataskaita gali valstybėms narėms padėti nustatyti poreikius; |
| --- | --- |

—

skatinti įdarbinimą tuose sektoriuose ir profesinės veiklos srityse, kuriuose priimančiose valstybėse narėse trūksta darbo jėgos. Naudodamosi Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) (19) darbo vietų Europoje analize, valstybės narės gali išsiaiškinti, kokių įgūdžių reikia ir kur (be kita ko, regionuose). Be to, Europos darbo institucijos parengta Profesijų atstovų trūkumo ir pertekliaus (20) ataskaita gali valstybėms narėms padėti nustatyti poreikius;

| — | didinti informuotumą apie įvairovę darbe ir organizuoti pilietinio arba socialinio ir kultūrinio orientavimo kursus, siekiant atsižvelgti į konkrečių grupių (pvz., moterų, neįgaliųjų, mažumų atstovų ir kt.) poreikius ir informuoti juos apie nediskriminavimo teises ir apie tai, ko imtis, jei tokios teisės pažeidžiamos; |
| --- | --- |

—

didinti informuotumą apie įvairovę darbe ir organizuoti pilietinio arba socialinio ir kultūrinio orientavimo kursus, siekiant atsižvelgti į konkrečių grupių (pvz., moterų, neįgaliųjų, mažumų atstovų ir kt.) poreikius ir informuoti juos apie nediskriminavimo teises ir apie tai, ko imtis, jei tokios teisės pažeidžiamos;

| — | stiprinti galimybių atveriančią sistemą, kad būtų sudaromos sąlygos įsidarbinti pagal darbo sutartį ir savarankiškai:






  — | teikti paramą darbdaviams, įdarbinantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančius asmenis, ir išmokas kuriant naujas įmones. Socialinės ekonomikos įmonės ir tinklai taip pat gali prisidėti prie integracijos veiksmų; |
| --- | --- | --- |

—

stiprinti galimybių atveriančią sistemą, kad būtų sudaromos sąlygos įsidarbinti pagal darbo sutartį ir savarankiškai:

—

teikti paramą darbdaviams, įdarbinantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančius asmenis, ir išmokas kuriant naujas įmones. Socialinės ekonomikos įmonės ir tinklai taip pat gali prisidėti prie integracijos veiksmų;

| — | suteikti galimybes nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims dalyvauti verslumo paramos programose, pvz., naudotis mokymo, mentorystės, konsultuojamojo profesinio ugdymo ir tinklaveikos parama, taip pat mikrofinansavimo arba finansinės ir nefinansinės paramos priemonėmis. Šiam tikslui galima pasitelkti „Better Entrepreneurship Policy“ priemonę (21); |
| --- | --- |

—

suteikti galimybes nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims dalyvauti verslumo paramos programose, pvz., naudotis mokymo, mentorystės, konsultuojamojo profesinio ugdymo ir tinklaveikos parama, taip pat mikrofinansavimo arba finansinės ir nefinansinės paramos priemonėmis. Šiam tikslui galima pasitelkti „Better Entrepreneurship Policy“ priemonę (21);

| — | skatinti Europos verslumo paramos programas, tokias kaip „Erasmus jauniesiems verslininkams“ (22) ir Europos įmonių tinklas (23); |
| --- | --- |

—

skatinti Europos verslumo paramos programas, tokias kaip „Erasmus jauniesiems verslininkams“ (22) ir Europos įmonių tinklas (23);

| — | suteikti kuo platesnes galimybes patekti į darbo rinką asmenims, ieškantiems darbo pagal sutartį arba norintiems dirbti savarankiškai:






  — | spręsti su išnaudojimo darbe ir nedeklaruojamo darbo (24)
  rizika susijusius klausimus užtikrinant įvairių subjektų, įskaitant teisėsaugos institucijas ir darbo inspekcijas, bendradarbiavimą remiantis holistiniu požiūriu, kurio laikytis pastaraisiais metais skatinama Kovos su nedeklaruojamu darbu platformoje, 2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategijoje (25) ir Bendrajame kovos su prekyba žmonėmis plane, skirtame kovoti su prekyba žmonėmis ir teikti paramą galimoms prekybos žmonėmis aukoms tarp asmenų, bėgančių nuo karo Ukrainoje (26); |
| --- | --- | --- |

—

suteikti kuo platesnes galimybes patekti į darbo rinką asmenims, ieškantiems darbo pagal sutartį arba norintiems dirbti savarankiškai:

—

spręsti su išnaudojimo darbe ir nedeklaruojamo darbo (24)
  rizika susijusius klausimus užtikrinant įvairių subjektų, įskaitant teisėsaugos institucijas ir darbo inspekcijas, bendradarbiavimą remiantis holistiniu požiūriu, kurio laikytis pastaraisiais metais skatinama Kovos su nedeklaruojamu darbu platformoje, 2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategijoje (25) ir Bendrajame kovos su prekyba žmonėmis plane, skirtame kovoti su prekyba žmonėmis ir teikti paramą galimoms prekybos žmonėmis aukoms tarp asmenų, bėgančių nuo karo Ukrainoje (26);

| — | nesinaudoti Laikinosios apsaugos direktyvos 12 straipsnyje numatyta galimybe teikti pirmenybę patekti į darbo rinką ES ir valstybių, kurios privalo laikytis Europos ekonominės erdvės susitarimo, piliečiams, taip pat teisėtai gyvenantiems ir bedarbio pašalpą gaunantiems trečiosios šalies piliečiams; |
| --- | --- |

—

nesinaudoti Laikinosios apsaugos direktyvos 12 straipsnyje numatyta galimybe teikti pirmenybę patekti į darbo rinką ES ir valstybių, kurios privalo laikytis Europos ekonominės erdvės susitarimo, piliečiams, taip pat teisėtai gyvenantiems ir bedarbio pašalpą gaunantiems trečiosios šalies piliečiams;

| — | užtikrinti, kad imantis veiksmų darbo rinkos srityje visuomet būtų atsižvelgiama į neįgaliųjų poreikius, užtikrinti informacijos ir paslaugų prieinamumą remiantis Europos socialinių teisių ramsčio 17 principu ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijoje (JT NTK) numatytais įpareigojimais. |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad imantis veiksmų darbo rinkos srityje visuomet būtų atsižvelgiama į neįgaliųjų poreikius, užtikrinti informacijos ir paslaugų prieinamumą remiantis Europos socialinių teisių ramsčio 17 principu ir Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijoje (JT NTK) numatytais įpareigojimais.

| Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai | |
| --- | --- |

Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai

Image 4

ES finansuojami projektai (27) gali tapti įkvėpimu ir gerosios patirties pavydžiu. Pavyzdžiui, sparčios integracijos programos, kurias įgyvendinant dėmesys sutelkiamas tiek į kalbos mokymą, tiek į mokymą darbo vietoje, yra ypač efektyvios integruojant prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius.

„Fostering Opportunities of Refugee Workers“ (FORWORK) (28) – tai pagal Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) finansuojamas bandomasis projektas, skirtas Pjemonto (Italija) ir Albanijos priėmimo centruose (CAS) esančių prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracijai į darbo rinką skatinti. Projekto tikslas – vertinti įgūdžius, teikti mentorystės paslaugas atsižvelgiant į lytį, organizuoti kalbos bei profesinius mokymus ir tuo remiantis parengti individualius integracijos planus.

Kitas pagal EaSI finansuojamas projektas yra „Fast-track Action Boost“ (FAB) (29), kurio tikslas – paspartinti pabėgėlių ir jų šeimos narių integraciją į darbo rinką miestuose, ypač daug dėmesio skiriant pabėgėlėms. Projektui įgyvendinti jėgas sutelkė Belgradas, Berlynas, Madridas, Milanas, Stokholmas ir Viena.

Puikus daugiašalės suinteresuotųjų subjektų partnerystės pavyzdys – projektas „Labour INT“ (30). Juo skatinami daugiasluoksniai prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracijos būdai (nuo atvykimo iki darbo vietos, įskaitant švietimą, mokymą ir įdarbinimą) atsižvelgiant į įmonių, prekybos ir pramonės rūmų, profesinių sąjungų ir migrantų bendruomenių interesus ir pajėgumus.

ESF finansuojamų projektų, skirtų migrančių integracijai į darbo rinką skatinti, pavyzdžiai: projektas „Stark im Beruf“ (31) (Vokietija), skirtas motinoms iš migrantų šeimų, projektas „Mirjam“ (32), skirtas į Švediją atvykstančioms moterims, ir moterims iš migrantų šeimų skirtas projektas CIAO (33) (Liuksemburgas).

2.2.   Įgūdžių nustatymas ir spartus kvalifikacijų pripažinimo procesas

Asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga ir derama apsauga pagal nacionalinę teisę, reikia suteikti galimybę pademonstruoti turimus įgūdžius ir kvalifikaciją, kad jie galėtų greitai integruotis į darbo rinką. Kelios valstybės narės taiko procedūras studijų ir kvalifikacijų lygiavertiškumui įvertinti remiantis pateiktais dokumentais, o jei dokumentų nėra – procedūras įgūdžiams ir ankstesniam mokymuisi bei patirčiai pagrįsti (pvz., testus, praktinių įgūdžių vertinimą, įgūdžių demonstravimą, pokalbius arba internetines įgūdžių savarankiško vertinimo priemones). Svarbu, kad tokios priemonės nesudarytų nereikalingų kliūčių efektyviai patekti į darbo rinką, įskaitant reikalavimus dėl kalbos.

Reglamentuojamų profesijų, tokių kaip įvairios sveikatos priežiūros ir ugdymo profesijų grupės, atveju paprastai būtina įvertinti užsienyje įgytą kvalifikaciją ir gauti oficialų pripažinimą. Rekomendacijoje dėl kvalifikacijų pripažinimo pateikiamos gairės ir praktiniai patarimai, kaip užtikrinti greitas, sąžiningas ir lanksčias kvalifikacijų pripažinimo procedūras. Joje taip pat pabrėžiama akademinio pripažinimo (pavyzdžiui, universitetų diplomų) palengvinimo svarba. Kita vertus, dauguma mokymosi programų, įskaitant darbo rinkoje ir darbdavių organizuojamą mokymąsi ir išduodamus pažymėjimus, nėra susijusios su reglamentuojamomis profesijomis. Be to, nemažai asmenų gali būti įgiję įgūdžius darbe, užsiimdami verslu arba kitomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, savanoriaudami. Šie įgūdžiai darbo rinkoje gali būti labai vertingi, tačiau likti nepripažinti arba nepakankamai įvertinti.

Komisija siūlo kelias su įgūdžiais susijusias, galutiniams naudotojams ir tarpininkams skirtas priemones, kaip antai trečiųjų šalių piliečių įgūdžių nustatymo ES šablonas (34) (dabar jau ir ukrainiečių kalba). Priemone gali naudotis ukrainiečių kalba kalbantys ir darbo ieškantys asmenys, kurie ketina toliau mokytis ir studijuoti. Naudojantis šia priemone per struktūrinį pokalbį nustatomi įgūdžiai ir renkami duomenys apie kvalifikaciją bei patirtį. Birželio mėn. bus parengta ir Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatoriaus (ESCO) (35) versija ukrainiečių kalba, kad privatiems įgyvendintojams būtų paprasčiau naudotis trečiųjų šalių piliečių įgūdžių nustatymo ES šablonu ir panašiomis priemonėmis. 2022 m. balandžio mėn. pabaigoje parengta internetinio „Europass“ profilio (36) priemonė ukrainiečių kalba. Komisija taip pat vykdo bandomąją iniciatyvą ES specialistų rezervui sukurti (37): bus sukurtas ES interneto portalas, kuriame iš Ukrainos bėgantys asmenys galės registruoti savo įgūdžius ir išreikšti susidomėjimą rasti darbą. Taip siekiama palengvinti įgūdžių nustatymo šioje bendruomenėje procesą ir padėti jiems užmegzti ryšius su darbdaviais. Iniciatyva kuriama diskutuojant su valstybėmis narėmis ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais.

Siekdama užtikrinti, kad Ukrainos piliečių kvalifikacija būtų lengviau suprantama darbdaviams, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjams kitose valstybėse, Komisija, bendradarbiaudama su Europos mokymo fondu (ETF), Ukrainos valdžios institucijomis (38) ir ES valstybėmis narėmis, palygino Ukrainos nacionalinę kvalifikacijų sandarą ir Europos kvalifikacijų sandarą. ETF įsteigė informacijos centrą (39), kad padėtų nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims gauti informacijos apie tai, kaip tęsti ugdymą bei mokymą ir kaip kreiptis pagalbos dėl jų kvalifikacijos pripažinimo; taip pat padedama kitiems asmenims, kuriems reikia pagalbos tai išaiškinant. Komisija taip pat nagrinėja galimybes pasinaudojant skaitmeniniais Europos mokymosi kredencialais išduoti skaitmeninius diplomus nuo karo bėgantiems asmenims, kurie neturi reikalingų dokumentų.

| Komisija ragina valstybes nares imantis priemonių dėl įgūdžių ir kvalifikacijos nustatymo ir pripažinimo:






  — | užtikrinti, kad asmenų įgūdžiai ir kvalifikacija prireikus galėtų būti įvertinti, vertinami ir greitai pripažįstami, nepriklausomai nuo to, ar asmenys turi reikalingus dokumentus, pavyzdžiui, padėti rengti gyvenimo aprašymus, tikrinti įgūdžius ir gauti trūkstamą kvalifikaciją. Siekiant užtikrinti greitą, nemokamą ir paprastą įgūdžių bei kvalifikacijos nustatymo ir pripažinimo procedūrą, taip pat užtikrinti, kad informacija apie šias galimybes būtų visada prieinama nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims, nepaprastai svarbu, kad valstybinės užimtumo tarnybos, socialiniai partneriai, už kvalifikacijų pagrindimą ir atpažinimą atsakingos institucijos, kaip antai nacionaliniai akademinio pripažinimo informacijos centrai (40)bendradarbiautų tarpusavyje ir su Ukrainos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

Image 5
  Komisija ragina valstybes nares imantis priemonių dėl įgūdžių ir kvalifikacijos nustatymo ir pripažinimo:

—

užtikrinti, kad asmenų įgūdžiai ir kvalifikacija prireikus galėtų būti įvertinti, vertinami ir greitai pripažįstami, nepriklausomai nuo to, ar asmenys turi reikalingus dokumentus, pavyzdžiui, padėti rengti gyvenimo aprašymus, tikrinti įgūdžius ir gauti trūkstamą kvalifikaciją. Siekiant užtikrinti greitą, nemokamą ir paprastą įgūdžių bei kvalifikacijos nustatymo ir pripažinimo procedūrą, taip pat užtikrinti, kad informacija apie šias galimybes būtų visada prieinama nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims, nepaprastai svarbu, kad valstybinės užimtumo tarnybos, socialiniai partneriai, už kvalifikacijų pagrindimą ir atpažinimą atsakingos institucijos, kaip antai nacionaliniai akademinio pripažinimo informacijos centrai (40)bendradarbiautų tarpusavyje ir su Ukrainos valdžios institucijomis;

| — | skatinti už ankstesnės patirties ir mokymosi, įskaitant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, pripažinimą atsakingas tarnybas aktyviai bendradarbiauti su asmenimis, bėgančiais nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, ir su jiems paramą teikiančiomis organizacijomis, kad būtų užtikrinta parama įvairių įgūdžių turintiems asmenims identifikuojant ir nustatant jų įgūdžius. |
| --- | --- |

—

skatinti už ankstesnės patirties ir mokymosi, įskaitant neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, pripažinimą atsakingas tarnybas aktyviai bendradarbiauti su asmenimis, bėgančiais nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, ir su jiems paramą teikiančiomis organizacijomis, kad būtų užtikrinta parama įvairių įgūdžių turintiems asmenims identifikuojant ir nustatant jų įgūdžius.

| Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai | |
| --- | --- |

Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai

Image 6

Belgijoje (Valonijoje) ESF finansuojami įgūdžių patvirtinimo centrai (41) gali padėti profesinę patirtį turintiems ir nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims oficialiai ir nemokamai gauti įgūdžių patvirtinimą. Gavus oficialų įgūdžių pripažinimą lengviau juos pagrįsti darbinantis, paprasčiau tęsti mokymą su tam tikromis išlygomis arba įgyti profesiją.

2.3.   Pirminis profesinis mokymas

Komisija bendradarbiauja su Europos mokymo fondu ir remia profesinio mokymo programose dalyvaujančių studentų tęstinį mokymąsi internetu. Europos mokymo fondas ypač glaudžiai bendradarbiauja su Ukrainos valdžios institucijomis ir kitais partneriais, kad nustatytų ir surinktų mokymosi internetu turinį ir mokymo išteklius, kaip antai valstybių narių ir valstybių partnerių rengiamus mikrokursus ir trumpus profesinius modulius, kuriuos galima plačiai skleisti ir perkeltiesiems besimokantiems asmenims iš Ukrainos suteikti galimybes mokytis ir taip įgyti konkrečių profesinio mokymo gebėjimų ir mikrokredencialų.

| Apklausa dėl su profesiniu mokymu susijusių priemonių | |
| --- | --- |

Apklausa dėl su profesiniu mokymu susijusių priemonių

Image 7

Siekdama gauti informacijos dėl su profesiniu mokymu susijusių priemonių, kurias iki šiol taikė valstybės narės, ir remti keitimąsi gerąja patirtimi, Komisija 2022 m. kovo mėn. surengė Profesinio mokymo patariamojo komiteto narių, profesinio mokymo generalinių direktorių, profesinio mokymo paslaugas teikiančių Europos asociacijų narių ir Įgūdžių pakto narių (įmonių, asociacijų, prekybos rūmų, mokymo paslaugų teikėjų ir kt.) apklausą.

Preliminarūs apklausos rezultatai (42) atspindi valstybių narių veiksmus, kurių buvo imtasi, ir gerosios patirties pavyzdžius, kurie gali tapti įkvėpimu kitiems. Tarp šių pavyzdžių yra paspartintos procedūros, studijų lygiavertiškumo ir patvirtinimo procedūros, individualūs planai, mentorystė ir konsultavimas, mokymasis darbe ir parengiamieji kursai, įskaitant kalbos ir bendravimo įgūdžių kursus.

| Komisija ragina valstybes nares:






  — | užtikrinti galimybę greitai pasinaudoti pradinio profesinio mokymo, įskaitant pameistrystę, paslaugomis ir, bendradarbiaujant su socialiniais ir ekonominiais partneriais, suteikti daugiau galimybių kokybiškai mokytis darbe ir dalyvauti pameistrystės programose, remiantis kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos principais (43), be kita ko, dėl uždarbio; |
| --- | --- |

Image 8
  Komisija ragina valstybes nares:

—

užtikrinti galimybę greitai pasinaudoti pradinio profesinio mokymo, įskaitant pameistrystę, paslaugomis ir, bendradarbiaujant su socialiniais ir ekonominiais partneriais, suteikti daugiau galimybių kokybiškai mokytis darbe ir dalyvauti pameistrystės programose, remiantis kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos principais (43), be kita ko, dėl uždarbio;

| — | remti profesinio mokymo paslaugų teikėjus, t. y. teikti papildomą finansavimą, lanksčiau pritaikyti mokymo programas prie asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, poreikių apsvarstant galimybes įdarbinti asmenis, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę ir kurie yra profesinio rengimo mokytojai ir instruktoriai; |
| --- | --- |

—

remti profesinio mokymo paslaugų teikėjus, t. y. teikti papildomą finansavimą, lanksčiau pritaikyti mokymo programas prie asmenų, bėgančių nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą, poreikių apsvarstant galimybes įdarbinti asmenis, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę ir kurie yra profesinio rengimo mokytojai ir instruktoriai;

| — | naudojant esamas patvirtinimo procedūras pripažinti ankstesnę mokymosi patirtį ir kvalifikaciją, kad būtų galima teisingai priskirti konkrečias mokymosi trajektorijas; įtraukti socialinius ir ekonominius partnerius, kurie galėtų padėti jauniems besimokantiems asmenims iš Ukrainos laikyti profesinius egzaminus, kad būtų galima išduoti profesinius pažymėjimus pagal jų kompetenciją; |
| --- | --- |

—

naudojant esamas patvirtinimo procedūras pripažinti ankstesnę mokymosi patirtį ir kvalifikaciją, kad būtų galima teisingai priskirti konkrečias mokymosi trajektorijas; įtraukti socialinius ir ekonominius partnerius, kurie galėtų padėti jauniems besimokantiems asmenims iš Ukrainos laikyti profesinius egzaminus, kad būtų galima išduoti profesinius pažymėjimus pagal jų kompetenciją;

| — | ieškoti galimybių pratęsti profesinio mokymo programų dalyvių iš Ukrainos, kurie negali grįžti į namus ir kurie gali prašyti laikinosios apsaugos, tebevykstančias stažuotes pagal „Erasmus +“ mobilumo programą. |
| --- | --- |

—

ieškoti galimybių pratęsti profesinio mokymo programų dalyvių iš Ukrainos, kurie negali grįžti į namus ir kurie gali prašyti laikinosios apsaugos, tebevykstančias stažuotes pagal „Erasmus +“ mobilumo programą.

| Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai | |
| --- | --- |

Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai

Image 9

Įgyvendindama kartu su ESF finansuojamą ir Bukarešte vykdomą projektą „First Room“, profesinio rengimo mokykla „Concordia“ (44) teikia mokymo ir konsultavimo paslaugas, kad padėtų integruotis vaikams ir jaunimui, kuriems neseniai taikytos valstybės apsaugos sistemos priemonės. Profesinio rengimo mokykla išduoda kvalifikacijos pažymėjimus ir konsultuoja užimtumo ir įsidarbinimo klausimais. Teikiant integruotas paslaugas taip pat teikiama pagalba jaunimui, kuriam sistemos priemonės nebetaikomos: leidžiama jiems nuomoti būstą ir kambarius „Concordia“ tranzito centre. Organizacija šiuo metu teikia paramą ir asmenims, bėgantiems nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą.

2.4.   Suaugusiųjų įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo galimybės, kurių tikslas – palengvinti patekimą į darbo rinką

Asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, būtina sudaryti sąlygas naudotis tęstinio švietimo, profesinio mokymo ir praktinės patirties darbo vietoje galimybėmis. Nustatyta, kad praktinis mokymas darbe yra labai veiksmingas integruojant migrantus ir pabėgėlius. Be to, socialinių emocinių bei dalykinių įgūdžių (kaip antai verslumo, savarankiško tobulėjimo ir kompiuterinio raštingumo), visų pirma kalbos mokymo (be kita ko, darbe), tobulinimas yra būtina sąlyga norint sėkmingai dalyvauti darbo rinkoje ir visuomeniniame gyvenime (taip pat turint omenyje migrantų informuotumą apie savo teises ir naudojimąsi jomis). Be to, šiandien investuodamos į nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančių asmenų įgūdžius, valstybės narės turi galimybę svariai prisidėti prie būsimo Ukrainos atstatymo.

| Komisija ragina valstybes nares imantis priemonių dėl tęstinio švietimo ir mokymo:






  — | kuo skubiau gavėjams suteikti galimybių tikslingai tobulinti įgūdžius ir persikvalifikuoti, dalyvauti profesinio mokymo programose ir (arba) įgyti praktinės patirties darbe, atsižvelgiant į konkrečių grupių (pvz., moterų, neįgaliųjų, mažumų atstovų) poreikius, ir padėti jiems veiksmingai pasinaudoti tokiomis galimybėmis. Valstybės narės raginamos bendradarbiauti su švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, socialiniais ir ekonominiais partneriais, taip pat privačiuoju sektoriumi, kad užtikrintų šių galimybių atitiktį darbo rinkos poreikiams ir užpildytų įgūdžių spragas; |
| --- | --- |

Image 10
  Komisija ragina valstybes nares imantis priemonių dėl tęstinio švietimo ir mokymo:

—

kuo skubiau gavėjams suteikti galimybių tikslingai tobulinti įgūdžius ir persikvalifikuoti, dalyvauti profesinio mokymo programose ir (arba) įgyti praktinės patirties darbe, atsižvelgiant į konkrečių grupių (pvz., moterų, neįgaliųjų, mažumų atstovų) poreikius, ir padėti jiems veiksmingai pasinaudoti tokiomis galimybėmis. Valstybės narės raginamos bendradarbiauti su švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, socialiniais ir ekonominiais partneriais, taip pat privačiuoju sektoriumi, kad užtikrintų šių galimybių atitiktį darbo rinkos poreikiams ir užpildytų įgūdžių spragas;

| — | teikti paramos priemones ir vykdyti informavimo veiklą siekiant palengvinti naudojimąsi įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo galimybėmis, taip pat padėti identifikuoti tinkamas programas ir finansinę paramą (pavyzdžiui, profesinio mokymo kuponus ir individualiąsias mokymosi sąskaitas). |
| --- | --- |

—

teikti paramos priemones ir vykdyti informavimo veiklą siekiant palengvinti naudojimąsi įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo galimybėmis, taip pat padėti identifikuoti tinkamas programas ir finansinę paramą (pavyzdžiui, profesinio mokymo kuponus ir individualiąsias mokymosi sąskaitas).

| Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai | |
| --- | --- |

Susijusių ES finansuojamų projektų pavyzdžiai

Image 11

Pagal „Erasmus +“ programą remiamas įgūdžių tobulinimo centras „Omnia“ (45) (Suomija) teikia paslaugas imigrantams Espo mieste siekiant tobulinti jų profesinius įgūdžius ir didinti užimtumą. Be kita ko, šiame centre rengiami mokymai, teikiamos konsultuojamojo profesinio ugdymo, konsultavimo paslaugos, organizuojami suomių kalbos kursai.

ESF finansuojamo projekto „Bremen Integration Qualification“ (46) (Vokietija) tikslas – suteikti galimybių mokytis ir įsidarbinti 18–26 m. amžiaus imigrantams, be kita ko, rengiant intensyvius kalbos kursus. Pagal šį Raudonojo Kryžiaus valdomą projektą jau teikiama parama nuo karo Ukrainoje bėgančiam jaunimui.

2.5.   Galimybių suaugusiesiems įgyti išsilavinimą suteikimas

Valstybės narės gali suteikti galimybę suaugusiems asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga, pasinaudoti bendrojo lavinimo sistema. Tai gali būti naudinga asmenims, kurie neturėjo galimybės užbaigti mokslus pagal pirminio švietimo programą ir įgyti vidurinį išsilavinimą, asmenims, kurie turėjo nutraukti aukštojo mokslo studijas dėl invazijos, arba asmenims, kurie neturėjo galimybės siekti aukštojo išsilavinimo. Šios pastangos bus naudingos ne tik susijusiems asmenims, bet ir Europos Sąjungai, o galiausiai ir Ukrainai.

| Komisija ragina valstybes nares imantis nacionalinių priemonių dėl tęstinio išsilavinimo įgijimo:






  — | nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems suaugusiesiems suteikti galimybes naudotis bendrojo lavinimo paslaugomis, taip pat suteikiant antrą galimybę įgyti mokyklinį išsilavinimą. Šios galimybės turės būti lanksčios ir tikslingos, teikiamos atsižvelgiant į asmenų, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę, poreikius. Šiuo klausimu valstybės narės raginamos bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, iš pilietinės visuomenės ir bendruomenių organizacijų, taip pat padėti asmenims veiksmingai pasinaudoti tokiomis galimybėmis; |
| --- | --- |

Image 12
  Komisija ragina valstybes nares imantis nacionalinių priemonių dėl tęstinio išsilavinimo įgijimo:

—

nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems suaugusiesiems suteikti galimybes naudotis bendrojo lavinimo paslaugomis, taip pat suteikiant antrą galimybę įgyti mokyklinį išsilavinimą. Šios galimybės turės būti lanksčios ir tikslingos, teikiamos atsižvelgiant į asmenų, kuriems suteikta laikinoji apsauga arba derama apsauga pagal nacionalinę teisę, poreikius. Šiuo klausimu valstybės narės raginamos bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, iš pilietinės visuomenės ir bendruomenių organizacijų, taip pat padėti asmenims veiksmingai pasinaudoti tokiomis galimybėmis;

| — | nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems suaugusiesiems, kurie domisi studijomis aukštojo mokslo institucijose, suteikti galimybes baigti pradėtas studijas arba studijuoti pagal naujas programas. Šiuo tikslu valstybės narės gali raginti ir remti aukštojo mokslo institucijas priimti tokius asmenis studijuoti arba suteikti jiems galimybę tęsti studijas nuotoliniu būdu; pavyzdžiui, valstybės narės gali skatinti ES ir Ukrainos aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimą, taip pat kad palengvintų reintegraciją į Ukrainos sistemą, kai tai bus įmanoma; |
| --- | --- |

—

nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems suaugusiesiems, kurie domisi studijomis aukštojo mokslo institucijose, suteikti galimybes baigti pradėtas studijas arba studijuoti pagal naujas programas. Šiuo tikslu valstybės narės gali raginti ir remti aukštojo mokslo institucijas priimti tokius asmenis studijuoti arba suteikti jiems galimybę tęsti studijas nuotoliniu būdu; pavyzdžiui, valstybės narės gali skatinti ES ir Ukrainos aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimą, taip pat kad palengvintų reintegraciją į Ukrainos sistemą, kai tai bus įmanoma;

| — | suteikti galimybes naudotis infrastruktūra, kaip antai egzaminų centrais ir IT įranga, bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis, kad perkeltieji asmenys galėtų laikyti stojamuosius egzaminus siekdami mokytis Ukrainos aukštojo mokslo institucijose. |
| --- | --- |

—

suteikti galimybes naudotis infrastruktūra, kaip antai egzaminų centrais ir IT įranga, bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis, kad perkeltieji asmenys galėtų laikyti stojamuosius egzaminus siekdami mokytis Ukrainos aukštojo mokslo institucijose.

3.   ES FONDŲ PARAMA

Image 13
  Šiame komunikate aprašytiems veiksmams įgyvendinti gali būti teikiama įvairių ES fondų ir iniciatyvų parama. Atliekant naujausius esamų reglamentų pakeitimus atsižvelgiama į 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu nepanaudotas lėšas, visų pirma į lėšas, kurių nepanaudojo Europos socialinis fondas (ESF), Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF).

Įgyvendinant iniciatyvą CARE („Sanglaudos veiksmai pabėgėliams Europoje“) ir keičiant su fondais susijusius reglamentus (47), daugiausia dėmesio skiriama tam, kad valstybėse narėse būtų sudarytos lankstesnės sąlygos kuo greičiau panaudoti ES sanglaudos fondo lėšas nekeičiant finansavimo aprėpties.

| CARE iniciatyva

  Svarbiausi pakeitimai, padaryti CARE reglamentu:






  — | nuo 2022 m. vasario 24 d. skiriama parama veiksmams Ukrainos krizei spręsti, taip pat teikiant prašymus dėl paramos po tos datos; |
| --- | --- |

CARE iniciatyva

Svarbiausi pakeitimai, padaryti CARE reglamentu:

—

nuo 2022 m. vasario 24 d. skiriama parama veiksmams Ukrainos krizei spręsti, taip pat teikiant prašymus dėl paramos po tos datos;

| — | valstybės narės gali neribotai naudoti ESF arba ERPF lėšas veiksmams, kurie laikomi tinkamais finansuoti kito fondo lėšomis. Pavyzdžiui, ERPF infrastruktūros projektams skirtos lėšos gali būti perskirstytos socialinės įtraukties, priežiūros ir švietimo srityse taikomoms ESF priemonėms finansuoti; antra vertus, ESF lėšos gali būti naudojamos nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims skirtai įrangai ir infrastruktūrai plėtoti; |
| --- | --- |

—

valstybės narės gali neribotai naudoti ESF arba ERPF lėšas veiksmams, kurie laikomi tinkamais finansuoti kito fondo lėšomis. Pavyzdžiui, ERPF infrastruktūros projektams skirtos lėšos gali būti perskirstytos socialinės įtraukties, priežiūros ir švietimo srityse taikomoms ESF priemonėms finansuoti; antra vertus, ESF lėšos gali būti naudojamos nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims skirtai įrangai ir infrastruktūrai plėtoti;

| — | iki 2022 m. birželio 30 d. valstybėms narėms gali būti kompensuojama 100 proc. Komisijai deklaruotų išlaidų (48); |
| --- | --- |

—

iki 2022 m. birželio 30 d. valstybėms narėms gali būti kompensuojama 100 proc. Komisijai deklaruotų išlaidų (48);

| — | valstybės narės taip pat gali planuoti pagal REACT-EU iniciatyvą skiriamų išteklių (iš viso iki 10 mlrd. EUR) paskirstymą krizei įveikti; |
| --- | --- |

—

valstybės narės taip pat gali planuoti pagal REACT-EU iniciatyvą skiriamų išteklių (iš viso iki 10 mlrd. EUR) paskirstymą krizei įveikti;

| — | valstybės narės gavo 3,5 mlrd. EUR vertės papildomą REACT-EU išankstinį finansavimą (kuris buvo ypač naudingas valstybėms narėms, į kurias nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėga daugiausiai asmenų (49)); |
| --- | --- |

—

valstybės narės gavo 3,5 mlrd. EUR vertės papildomą REACT-EU išankstinį finansavimą (kuris buvo ypač naudingas valstybėms narėms, į kurias nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėga daugiausiai asmenų (49));

| — | valstybės narės gali taikyti naują išlaidų vienetą – 40 EUR per savaitę vienam asmeniui, o tai padės nedelsiant suteikti pagalbą ir kartu supaprastinti išlaidų deklaravimo taisykles (50). |
| --- | --- |

—

valstybės narės gali taikyti naują išlaidų vienetą – 40 EUR per savaitę vienam asmeniui, o tai padės nedelsiant suteikti pagalbą ir kartu supaprastinti išlaidų deklaravimo taisykles (50).

Image 14

Balandžio 6 d. priimtu Reglamentu (ES) 2022/585 (51) vieniems metams (iki 2024 m. birželio mėn.) pratęsiami Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), Vidaus saugumo fondo (VSF) sienų ir vizų priemonės ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės įgyvendinimo laikotarpiai ir suteikiamas leidimas naudoti 2014–2020 m. PMIF lėšas, kurios anksčiau buvo skirtos konkretiems tikslams.

Siekdama valstybėms narėms padėti kuo geriau išnaudoti esamas finansavimo galimybes ir programavimo mechanizmus, Komisija parengė priemonių, tinkamų finansuoti pagal ESF, EPLSAF, ERPF, PMIF ir VSF sienų ir vizų priemonę, kontrolinį sąrašą ir sukūrė klausimams ir atsakymams skirtą svetainę (52), kuria visų pirma, bet ne išimtinai, gali naudotis už programas atsakingos institucijos, kad galėtų greitai ir koordinuotai atsakyti į valstybių narių klausimus.

ESF gali padėti finansuoti daugumą ankstesnėse dalyse pristatytų priemonių, įskaitant mentorystę, profesinį orientavimą, įgūdžių tobulinimą ir perkvalifikavimą, įdarbinimą, pameistrystę ir stažuotes, paramą valstybinėms užimtumo tarnyboms, taip pat priemones, kuriomis siekiama išvengti diskriminacijos ir užtikrinti visiems darbuotojams informacijos prieinamumą. ESF taip pat gali teikti finansavimą darbuotojams, pasienyje arba kitur valstybėse narėse dirbantiems su nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančiais asmenimis, taip pat vaikų ir suaugusiųjų švietimui, suteikti galimybes naudotis sveikatos priežiūra, būstu ir socialinėmis paslaugomis.

Be to, ERPF gali remti prieigą prie pagrindinių nesegreguotų paslaugų švietimo, užimtumo ir mokymo, apgyvendinimo, sveikatos ir socialinės priežiūros srityse užtikrinant pritaikytos infrastruktūros plėtrą (pvz., statybos, renovacija ir plėtojimas) ir galimybes naudotis kita įranga. PMIF ir VSF sienų ir vizų priemonė ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonė gali patenkinti nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančių asmenų pirminius priėmimo poreikius, taip pat (PMIF atveju) padėti jiems integruotis priimančiose valstybėse.

Įgyvendindamas savo pagrindinę misiją gerinti ilgalaikes užimtumo galimybes, ESF taip pat gali finansuoti neatidėliotinas priemones (tokias kaip pagalbos maistu ir pagrindinės materialinės pagalbos, apgyvendinimo ir susisiekimo išlaidų padengimo), jeigu šios priemonės derinamos su pagalbą teikiančioje valstybėje taikomais individualiais integracijos būdais. EPLSAF veiklos aprėptis dar platesnė, todėl šio fondo lėšas galima naudoti teikiant pagrindinę pagalbą, kaip antai maistą, higienos priemones, produktus kūdikiams ir vaikams ir kt., nepriklausomai nuo gavėjo statuso ir gyvenamosios vietos.

Finansavimas pagal programą „InvestEU“, visų pirma pagal Įgūdžių ir švietimo garantijų priemonę, taip pat gali būti naudojamas teikiant paramą asmenims, siekiantiems tobulinti įgūdžius; jį taip pat gali naudoti švietimo ir mokymo organizacijos savo paslaugoms plėtoti; finansavimas taip pat gali būti naudojamas savarankiško darbo srityje ir remiant įmones, kurios įdarbina ir apmoko perkeltuosius asmenis. Be to, pasitelkiant techninės paramos priemonę (53) bus galima gavus prašymą teikti techninę paramą valstybėms narėms, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis užimtumo ir mokymo, socialinės įtraukties ir švietimo paslaugomis.

„Erasmus +“ finansavimo galimybes pavyko sutelkti dėl programai būdingo lankstumo. Pavyzdžiui, nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantys mokytojai ir instruktoriai gali gauti finansinę paramą, kad jiems būtų lengviau integruotis ir įgyti būtinus įgūdžius dirbti ES švietimo sistemose. Kvalifikuoti darbuotojai gali būti laikinai siunčiami į regionus, kuriuose apgyvendinti nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantys asmenys. „Erasmus +“ bendradarbiavimo projektuose dalyvaujančios švietimo ir mokymo institucijos taip pat gali greitai priimti mokinius. „Erasmus +“ bendradarbiavimo projektų lėšos gali būti lanksčiai naudojamos siekiant integruoti nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančius vaikus.

Galiausiai, rengiant 2021–2027 m. sanglaudos programas vis dar galima atsižvelgti ir į visus kitus su parama nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims susijusius poreikius. Patvirtinus šias programas jos taip pat bus naudojamos priemonėms, pagal kurias teikiama parama nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims užimtumo, švietimo ir mokymo, socialinės įtraukties, apgyvendinimo, sveikatos ir socialinės priežiūros srityse, finansuoti, taip pat teikiant maistą ir pagrindinę materialinę pagalbą (dėl to, kad EPLSAF prisijungtas prie ESF+) (54). Išlaidos pagal šias programas laikomos tinkamomis finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d.

| Komisija ragina valstybes nares:






  — | kuo produktyviau išnaudoti esamas lėšas įgyvendinant visus veiksmus, dėl kurių gairės pateiktos šiame komunikate; |
| --- | --- |

Image 15
  Komisija ragina valstybes nares:

—

kuo produktyviau išnaudoti esamas lėšas įgyvendinant visus veiksmus, dėl kurių gairės pateiktos šiame komunikate;

| — | koordinuoti įvairių atsakingų institucijų, įskaitant regionų bei vietos institucijas, veiklą, siekiant užtikrinti veiksmų reikalingumą ir papildomumą; |
| --- | --- |

—

koordinuoti įvairių atsakingų institucijų, įskaitant regionų bei vietos institucijas, veiklą, siekiant užtikrinti veiksmų reikalingumą ir papildomumą;

| — | su Komisija derinti ir naudoti pirmiau nurodytą klausimų ir atsakymų svetainę. |
| --- | --- |

—

su Komisija derinti ir naudoti pirmiau nurodytą klausimų ir atsakymų svetainę.

4.   IŠVADA IR TOLESNI VEIKSMAI

Image 16
  Valstybės narės raginamos toliau dėti remti nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančius asmenis ir lengvinti jų integraciją į darbo rinką remiantis šiame komunikate nustatytomis gairėmis ir kitomis iki šiol ES lygmeniu vykdytomis iniciatyvomis. Valstybės narės raginamos bendradarbiauti su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais siekiant užtikrinti visapusišką bei koordinuotą atsaką ir pasinaudoti visa ES lygmeniu teikiama parama, įskaitant finansavimą.

Komisija yra pasirengusi toliau bendradarbiauti su nacionalinėmis institucijomis ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat, atsižvelgdama į kintančią padėtį, teiks tolesnes gaires, be kita ko, pasitelkdama solidarumo platformą ir fondų klausimų ir atsakymų platformą. Komisija toliau rems valstybių narių tarpusavio mokymosi veiklą, rinks informaciją apie veiksmus, kurių ėmėsi valstybės narės (55), visų pirma per tokius specialius tinklus kaip Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas ir Profesinio mokymo patariamasis komitetas, taip pat teiks aktualią informaciją nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgantiems asmenims per specialią interneto svetainę (56) ir socialinius tinklus. Kiekvienas šiandien išleistas euras ir visos įdėtos pastangos skatinant nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančių asmenų socialinę raidą yra indėlis į ES ir Ukrainos ateitį.

---

(1)  Naujausi ES migracinės parengties ir migracijos krizių valdymo mechanizmo tinklo pateikti duomenys.

(2)  OL L 71, 2022 3 4, p. 1.

(3)  Kaip nustatyta Įgyvendinimo gairėse ir Kovo 23 d. komunikate, Tarybos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2022/382 2 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad be Ukrainos piliečių laikinoji apsauga turi būti taikoma Ukrainoje iki 2022 m. vasario 24 d. imtinai gyvenusiems asmenims be pilietybės ir trečiųjų šalių piliečiams, kuriems Ukrainoje buvo taikoma tarptautinė apsauga, taip pat jų šeimos nariams. Iki vasario 24 d. imtinai Ukrainoje gyvenusiems ir leidimą nuolat gyventi šalyje turintiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie negali saugiai grįžti į savo kilmės šalį, valstybės narės taiko laikinąją apsaugą arba deramą apsaugą pagal savo nacionalinę teisę (Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2 straipsnio 2 dalis). Valstybės narės laikinąją apsaugą gali suteikti ir kitiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyveno Ukrainoje ir negali į ją grįžti (Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2 straipsnio 3 dalis). Kaip nustatyta Įgyvendinimo gairėse, Tarybos įgyvendinimo sprendimu numatyta laikinoji apsauga, remiantis Direktyvos 2001/55/EB 4 straipsnio 1 dalimi, galioja vienus metus nuo sprendimo įsigaliojimo dienos, t. y. nuo 2022 m. kovo 4 d. iki 2023 m. kovo 4 d. Jei per šį laikotarpį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nepriims sprendimo nutraukti laikinosios apsaugos taikymą, laikotarpis bus automatiškai pratęstas šešiems mėnesiams, t. y. iki 2023 m. rugsėjo 4 d., ir dar kartą šešiems mėnesiams, t. y. iki 2024 m. kovo 4 d.

(4)  Komisijos Komunikatas dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2022/382, kuriuo pagal Direktyvos 2001/55/EB 5 straipsnį nustatoma, kad iš Ukrainos yra perkeltųjų asmenų masinis srautas, ir pradedama taikyti laikinoji apsauga, įgyvendinimo gairių (OL C 126 I, 2022 3 21, p. 1).

(5)  COM(2022) 131 final.

(6)  2022 m. balandžio 5 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2022/554 dėl asmenų, bėgančių nuo Rusijos invazijos į Ukrainą, kvalifikacijų pripažinimo (OL L 107 I, 2022 4 6, p. 1).

(7)  Teisingumo ir vidaus reikalų taryba. Dešimties punktų planas (europa.eu)

(8)  Įsteigta Komisijos pagal Laikinosios apsaugos direktyvos 27–24 straipsnius.

(9)  Informacija nuo karo Ukrainoje bėgantiems asmenims | Europos Komisija (europa.eu)

(10)  Ukraina: Galutinis CARE iniciatyvos patvirtinimas | Europos socialinis fondas + (europa.eu)

(11)  Šiose srityse veiksmai tęsiami; pavyzdžiui, žr. iniciatyvas, skirtas 10 punktų planui, įskaitant iniciatyvą „Saugūs namai“, įgyvendinti. Švietimo srityje Komisija parengė dokumentą „Politikos gairės lengvesniam Ukrainos pabėgėlių įtraukimui į švietimą: dėmesio verti aspektai, pagrindiniai principai ir praktika“ (schooleducationgateway.eu)

(12)  Europos socialinių teisių ramstis |Europos Komisija (europa.eu)

(13)  COM(2020) 758 final.

(14)  Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma | Europos darbo institucija (europa.eu)

(15)  ESF taip pat finansavo tokius projektus, pvz., žr. Integrazione migranti Progetto PIU’ SUPREME (lavoro.gov.it).

(16)  EURES (europa.eu) yra Europos užimtumo tarnybų bendradarbiavimo tinklas, kurio paskirtis – padėti užtikrinti laisvą darbuotojų judėjimą.. Žr. visų pirma dalį „Gyvenimas ir darbas“.

(17)  Europos integracijos partnerystė (europa.eu) Partnerystės iniciatyvoje dalyvauja Europos Komisija ir penkios socialinių bei ekonominių partnerių organizacijos (Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC), Europos verslo konfederacija, Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacija (SMEUnited), Europos viešąsias ir bendrojo intereso paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centras, Europos prekybos ir pramonės rūmų asociacijas (Eurochambres)). Nuo partnerystės veiklos pradžios 2017 m. socialiniai ir ekonominiai partneriai integracijos į darbo rinką srityje įgyvendino daug įvairių veiksmų daugiau nei 20 ES valstybių narių. Europos Komisija bendrai finansavo kelis novatoriškus projektus, skirtus padėti pabėgėliams ir kitiems migrantams integruotis į darbo rinką. Komisija bendradarbiauja su socialiniais ir ekonominiais partneriais siekdama sustiprinti Europos integracijos partnerystę ir taip palengvinti nuo Rusijos invazijos į Ukrainą bėgančių asmenų integraciją į darbo rinką.

(18)  Įgūdžių paktas yra bendras Europos įgūdžių ugdymui skirtas modelis. Komisija telkia pakto suinteresuotuosius subjektus ir ragina juos siūlyti konkrečias mokymo ir įsidarbinimo galimybes asmenims, bėgantiems nuo Rusijos invazijos į Ukrainą.

(19)  Skills-OVATE |Europos profesinio mokymo plėtros centras (europa.eu)

(20)  2021 m. profesijų atstovų trūkumo ir pertekliaus analizė | Europos darbo institucija (europa.eu)

(21)  Pradžios tinklalapis |„Better Entrepreneurship Policy“ priemonė. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos ir Komisijos parengta „Better Entrepreneurship Policy“ priemonė – tai internetinė priemonė, skirta politikos formuotojams ir kitoms suinteresuotosioms šalims vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu, norinčioms sužinoti, kaip viešoji politika gali: padėti jaunimui, moterims, migrantams ir bedarbiams verslo kūrimo ir savarankiško darbo srityse; remti socialinių įmonių plėtrą.

(22)  Programa „Erasmus jauniesiems verslininkams“ (erasmus-entrepreneurs.eu). Ji suteikia galimybę būsimiems Europos verslininkams įgyti įgūdžių, kaip įsteigti ir (arba) sėkmingai valdyti mažąją įmonę Europoje.

(23)  Europos įmonių tinklas (europa.eu). Jis padeda įmonėms diegti naujoves ir plėstis tarptautinėje rinkoje. Tai didžiausias pasaulyje paramos tinklas, skirtas mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ).

(24)  Pavyzdžiui, žr. Išankstinis perspėjimas. Karas Ukrainoje: į ES iš Ukrainos atvykstantiems pabėgėliams kyla išnaudojimo dėl prekybos žmonėmis rizika | Europolas (europa.eu).

(25)  COM(2021) 171 final.

(26)  Naujasis kovos su prekyba žmonėmis planas siekiant apsaugoti nuo karo Ukrainoje bėgančius asmenis (europa.eu).

(27)  Projektų pavyzdžiai skelbiami ESF svetainėje, ESF+ svetainėje ir Europos interneto svetainėje integracijos klausimais. Naujausių gerosios patirties integruojant pabėgėlius ir migrantus pavyzdžių santraukos skelbiamos 2021, 2020 ir 2019 m. tarpusavio mokymosi konferencijų galutinėse ir teminėse ataskaitose.

(28)  „Forwork“

(29)  FAB

(30)  „Labour-INT“

(31)  „Stark im Beruf“

(32)  „Mirjam“

(33)  CIAO

(34)  Įgūdžių profilis (europa.eu). Ši daugiakalbė priemonė yra skirta organizacijoms, siūlančioms pagalbą trečiųjų šalių piliečiams. Naudodamosi šia priemone organizacijos gali nustatyti trečiųjų šalių piliečių įgūdžius, kvalifikaciją bei darbo patirtį ir teikti asmenines konsultacijas dėl tolesnių etapų, pvz., patarti kreiptis dėl diplomų pripažinimo, įgūdžių pagrindimo, tolesnio mokymo arba į užimtumo paramos tarnybas.

(35)  Pradžios tinklalapis (europa.eu). ESCO yra daugiakalbis Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatorius. Tai tarsi žodynas, kuriame aprašomos, identifikuojamos ir klasifikuojamos ES darbo rinkai, taip pat švietimo ir mokymo sistemoms aktualios profesijos ir įgūdžiai.

(36)  Pradžios tinklalapis | Europass. Tai internetinių priemonių rinkinys, skirtas naudotojams kurti gyvenimo aprašymus, motyvacinius laiškus ir padedantis rasti darbą ir kursus ES.

(37)  Bandomojo projekto įgyvendinimo etapai nustatyti 2022 m. balandžio 27 d. Komisijos komunikate dėl įgūdžių ir talentų pritraukimo į ES (COM(2022) 657 final).

(38)  Kaip antai Švietimo ministerija, Nacionalinė kvalifikacijų tarnyba, Nacionalinė kokybės užtikrinimo ir aukštojo mokslo tarnyba, centras ENIC NARIC.

(39)  Informacija apie švietimą ir darbą Ukrainos piliečiams ir ES valstybėms narėms. ETF (europa.eu)

(40)  ENIC-NARIC: Europos regiono informacijos centrų tinklo ir Europos Sąjungos nacionalinių akademinio pripažinimo informacijos centrų bendras tinklas (ENIC-NARIC) parengė programos „Erasmus+“ projektą Q-ENTRY – duomenų bazę, kurioje teikiama valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių informacija apie baigus mokyklą suteikiamą kvalifikaciją, leidžiančią siekti aukštojo mokslo.

(41)  CVDC | Site de la validation des compétences (validationdescompetences.be)

(42)  Preliminarūs rezultatai. Apklausa apie pabėgėlių iš Ukrainos integraciją į profesinį mokymą. Užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis. Europos Komisija (europa.eu)

(43)  2018 m. kovo 15 d. Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (OL C 153, 2018 5 2, p. 1).

(44)  Komisijos narys N. Schmitas lankosi ESF finansuojamus projektus įgyvendinančiose Rumunijos organizacijose, kurios teikia paramą pabėgėliams iš Ukrainos | Europos socialinis fondas + (europa.eu)

(45)  Įgūdžių tobulinimo centre „Omnia“ imigrantams teikiama parama ir mokymo paslaugos | „Omnia“

(46)  Imigrantams teikiama pagalba įsidarbinti mokantis kalbos | Europos socialinis fondas + (europa.eu)

(47)  Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320.) ir Reglamentas (ES) Nr. 223/2014 dėl Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (OL L 72, 2014 3 12, p. 1.).

(48)  Už ataskaitinį laikotarpį, kuris prasidėjo 2021 m. liepos 1 d. ir baigiasi 2022 m. birželio 30 d.

(49)  Pradinis REACT-EU išankstinis finansavimas padidintas nuo 11 iki 15 % visoms valstybėms narėms ir iki 45 % pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms (HU, PL, RO, SK), taip pat toms valstybėms narėms, į kurias atvykstančių asmenų skaičius yra didžiausias, palyginti su jų gyventojų skaičiumi (daugiau kaip 1 % jų gyventojų kovo 23 d. – AT, BG, CZ, EE, LT).

(50)  Ukraina: valstybėms narėms suteikiamos galimybės paprasčiau ir greičiau naudotis sanglaudos lėšomis pabėgėlių svarbiausiems poreikiams patenkinti | Europos socialinis fondas + (europa.eu). Suma, kurią reikės panaudoti per 13 savaičių nuo atvykimo, bus taikoma visiems asmenims, kuriems suteikta laikinoji apsauga pagal Laikinosios apsaugos direktyvą.

(51)  Reglamentas (ES) 2022/585, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos, Reglamentas (ES) Nr. 516/2014, kuriuo įsteigiamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas ir Reglamentas (ES) 2021/1147, kuriuo nustatomas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas.

(52)  Tai pusiau vieša svetainė, kuria visų pirma, bet ne išimtinai, gali naudotis už programas atsakingos institucijos.

(53)  2021 m. vasario 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/240, kuriuo nustatoma techninės paramos priemonė.

(54)  Komisija paskelbė „Priemonių rinkinį dėl ES lėšų panaudojimo asmenų iš migrantų šeimų integracijai 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu“ siekdama skatinti naudoti ERPF, ESF+ ir PMIF lėšas įvairiais vienas kitą papildančiais aspektais integruojant asmenis iš migrantų šeimų.

(55)  Naudojantis apklausomis ir tolesne stebėsenos veikla, pavyzdžiui, vykdoma tokių agentūrų kaip EUROFOUND, CEDEFOP ir ETF.

(56)  Informacija nuo karo Ukrainoje bėgantiems asmenims | Europos Komisija (europa.eu)

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/14

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2022 m. kovo 24 d.

dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 nuostatas, susijusias su kredito rizikos, kredito vertinimo koregavimo rizikos, operacinės rizikos, rinkos rizikos ir rezultatų apatinės ribos reikalavimais

(CON/2022/11)

(2022/C 233/02)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2022 m. sausio 20 ir 21 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo prašymus atitinkamai iš Europos Parlamento ir Europos Sąjungos Tarybos pateikti nuomonę dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su kredito rizikos, kredito vertinimo koregavimo rizikos, operacinės rizikos, rinkos rizikos ir rezultatų apatinės ribos reikalavimais (1) (toliau – pasiūlyti KRR daliniai pakeitimai).

ECB pažymi, kad pasiūlyti KRR daliniai pakeitimai yra glaudžiai susiję su kitu pasiūlymu, dėl kurio ECB gavo prašymą pateikti nuomonę, t. y. pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl priežiūros įgaliojimų, sankcijų, trečiųjų valstybių filialų ir aplinkosauginės, socialinės ir valdymo rizikos iš dalies keičiama Direktyva 2013/36/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES (2) (toliau – pasiūlyti KRD daliniai pakeitimai).

ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, nes pasiūlytuose KRR daliniuose pakeitimuose yra tam tikrų nuostatų, darančių poveikį ECB uždaviniams, susijusiems su kredito įstaigų prudencine priežiūra pagal Sutarties 127 straipsnio 6 dalį ir Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) indėliu į sklandų politikos, susijusios su finansų sistemos stabilumu, vykdymą pagal Sutarties 127 straipsnio 5 dalį. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendrosios pastabos

ECB teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais Europos Sąjungoje įgyvendinamos svarbios reformos pagal susitarimą „Bazelis III“ (3), stiprinamas ES bendras taisyklių sąvadas ir griežtinama kredito įstaigų prudencinės priežiūros sistema įvairiose srityse.

ECB pažymi, kad svarbu laiku, visapusiškai ir sąžiningai užbaigti reformų pagal susitarimą „Bazelis III“ įgyvendinimą ES lygmeniu. Šiomis reformomis siekiama pašalinti pagrindinius dabartinės sistemos trūkumus, kuriuos Europos ir tarptautinės įstaigos nustatė atlikdamos ankstesnes analizes, be kita ko, susijusias su Europos bankais, todėl šios reformos turi esminę reikšmę užtikrinant Europos bankų sektoriaus patikimumą.

Reformas pagal susitarimą „Bazelis III“ svarbu įgyvendinti laiku, kad tokie trūkumai būtų pašalinti. Todėl ECB ragina Sąjungos teisėkūros institucijas greitai ir išvengiant nepagrįstai ilgų įgyvendinimo laikotarpių užbaigti teisėkūros procedūrą. Tai yra svarbu siekiant užtikrinti, kad bankai galėtų išlikti atsparūs būsimoms krizėms.

ECB taip pat mano, kad svarbu visapusiškai įgyvendinti susitarimo „Bazelis III“ standartus. Šiuo atžvilgiu ECB teigiamai vertina tai, kad Komisijos pasiūlyme aptarti visi Bazelio bankų priežiūros komiteto parengti elementai, dėl kurių 2017 m. gruodžio mėn. sutarė Centrinių bankų valdytojų ir priežiūros institucijų vadovų grupė.

Galiausiai ECB tvirtai remia sąžiningą reformų pagal susitarimą „Bazelis III“ įgyvendinimą. Tai yra svarbu finansiniam stabilumui, taip pat ES tarptautiniam patikimumui. Nuosekliai įgyvendinant šias reformas, išryškinamas ES įsipareigojimas tarptautinio finansinio bendradarbiavimo srityje ir tai padeda stiprinti pasaulinės finansų sistemos veikimą ir pasitikėjimą ES bankais. Tuo pat metu sąžiningas įgyvendinimas yra geriausia pasiekiama stabilios bankų sistemos garantija, o dėl pasiūlytų nukrypti leidžiančių nuostatų ir su įgyvendinimu susijusių sprendimų kai kurie su bankų sektoriumi susiję rizikos veiksniai gali likti neaptarti. Kaip paaiškinta toliau, ši rizika iš esmės atsiranda dėl pasiūlyto nekilnojamojo turto pozicijų prudencinio vertinimo, nereitinguotų įmonių keliamos kredito rizikos, sandorio šalies kredito rizikos, nuosavybės vertybinių popierių pozicijų ir operacinės rizikos.

Kituose nuomonės skirsniuose išsamiai aptarti pagrindiniai pasiūlymo elementai ir likutinė rizika, kuri gali būti ne iki galo pašalinta, jei ES nuspręstų nesilaikyti susitarimo „Bazelis III“ standartų.

Taip pat svarbu, kad prudencinė sistema toliau atliktų savo funkciją šiuo tikslu šalinant nustatytas spragas ir diegiant naujausias inovacijas. Komisijos pasiūlytos naujos pagrindinių sąvokų, – „pagalbines paslaugas teikiančios įmonės“ ir „finansų įstaigos“, – apibrėžtys vertintinos teigiamai, nes jose patikslinamos reguliavimo masto ribos. ECB taip pat palankiai vertina Komisijos įgaliojimus pagal naują pasiūlymą teikti prudencinės tvarkos taikymo kriptoturtui ataskaitas.

ECB taip pat pritaria pasiūlymo aiškinamajame memorandume išdėstytai Komisijos nuomonei, kad kompetentingoms institucijoms nereikia suteikti jokių papildomų priežiūros įgaliojimų išskirtinėmis didelių ekonominių trikdžių aplinkybėmis nustatyti įstaigų paskirstymų apribojimus. Be to, ECB atkreipia dėmesį į tai, kad tokiais ekonominių ir finansinių sunkumų laikotarpiais kredito įstaigos gali būti nelinkusios naudoti savo kapitalo rezervų (4). Iš ateities perspektyvos, ECB manymu, daugiau dėmesio reikėtų skirti nuostatų, kuriomis atgrasoma nuo kapitalo rezervo panaudojimo, pašalinimui.

1.   Įvadas apie rezultatų apatinę ribą

| 1.1 | Rezultatų apatinė riba yra svarbus reformų pagal susitarimą „Bazelis III“ elementas. Ji padeda sumažinti nepagrįstą pagal riziką įvertinto turto dydžio nevienodumą įstaigose, taip skatinant vienodas sąlygas ir stiprinant prudencinę sistemą. ECB ypač palankiai vertina tai, kad Komisija rezultatų apatinės ribos įgyvendinimui nusprendė taikyti vadinamąjį „single stack“ metodą, pagal kurį bankai pagal riziką įvertintą turtą gali įvertinti tik vienu būdu (5). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Visgi ECB pažymi, kad pasiūlyme taip pat yra reikšmingų pereinamojo laikotarpio taisyklių, dėl kurių kai kurioms konkrečioms sritims, t. y. i) gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijoms su mažais istoriniais nuostoliais, ii) nereitinguojamų bendrovių pozicijoms ir iii) sandorio šalies kredito rizikos, susijusios su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kalibravimui, taikomi žemesni rizikos koeficientai, palyginti su numatytaisiais Bazelio standartuose. ECB mano, kad šios nuo susitarimo „Bazelis III“ standartų nukrypti leidžiančios nuostatos nėra pateisinamos prudenciniu ir finansinio stabilumo požiūriu, todėl kai kurie rizikos veiksniai gali būti neaptarti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tam tikrų abejonių visų pirma kelia gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijų vertinimas pereinamuoju laikotarpiu. Dėl pereinamuoju laikotarpiu taikomos tvarkos susilpnėtų rezultatų apatinės ribos finansinio stabilumo užtikrinimo funkcija atsižvelgiant į skolinimą gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui įsigyti, t. y. sritis, kurioje gali kilti pavojus finansiniam stabilumui, kaip matyti iš naujausių ESRV (6) ir ECB (7) ataskaitų. Keliose ES valstybėse narėse didėja namų ūkių įsiskolinimas ir gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pervertinimas, todėl stiprėja vidutinės trukmės grėsmės ir susirūpinimas dėl skolų sukeliamo būsto kainų burbulo. Dėl šios priežasties kai kurių bankų nuosavų lėšų gali nepakakti galimiems nuostoliams, kurie būtų patirti atsiradus šiai rizikai, padengti. Dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos taip pat gali padidėti ES bankų rinkos fragmentacija atsižvelgiant į tai, kad įstaigoms dėl panašios rizikos gali būti taikomi nevienodi kapitalo reikalavimai, priklausomai nuo to, kaip juos įgyvendina valstybė narė. Atsižvelgdamas į šias abejones, ECB mano, kad gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui toks lengvatinis režimas neturėtų būti taikomas. Šis mechanizmas, jei jis bus išlaikytas, turėtų būti griežtai laikino ir riboto pobūdžio. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Be to, ECB taip pat susirūpinimą kelia pereinamojo laikotarpio nuostatos, susijusios su nereitinguojamomis bendrovėmis. Pagal Bazelio standartus skolinimas tokioms įmonėms yra neatsiejamas nuo didesnio rizikos koeficiento, kuris atspindi didesnį neužtikrintumą dėl jų faktinio rizikingumo. Rizikos koeficiento sumažinimas, remiantis banko rizikos įverčiais, susilpnina rezultatų apatinės ribos paskirtį, t. y. apsisaugoti nuo nepakankamo rizikos įvertinimo atsižvelgiant į įstaigų taikomus modelius, nes įstaigos, priskirdamos įmonėms mažesnius rizikos koeficientus, gali remtis savo įsipareigojimų neįvykdymo tikimybe. Komisija siūlo nustatyti, kad 65 % rizikos koeficiento taikymas priklausytų nuo apskaičiuotos vienų metų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės, kuri galėtų siekti 0,5 %. ECB mano, kad šis rodiklis yra per platus, nes galėtų apimti įmones, kurioms būdingas padidintas rizikos profilis. Todėl ECB, atsižvelgdamas į susijusią riziką, mano, kad nereitinguojamoms bendrovėms tokia išimtis apskritai neturėtų būti daroma. Šis mechanizmas, jei jis bus išlaikytas, turėtų būti griežtai laikino ir riboto pobūdžio. Galiausiai ECB visiškai remia pastangas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu padidinti Europos bendrovių reitingų aprėptį, nes tai galėtų būti svarbus papildomas indėlis į kapitalo rinkų sąjungos projektą. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ECB perspėja dėl bet kokių sandorio šalies kredito rizikos, susijusios su išvestinių finansinių priemonių pozicijomis, vertinimo pokyčių rezultatų apatinės ribos kontekste, nepaisant to, ar jie būtų laikini, ar nuolatiniai. ECB yra susirūpinęs, kad pakeitus standartizuoto sandorio šalies kredito rizikos pozicijų vertinimo metodo kalibravimą, kai kurie prudencinės rizikos veiksniai liktų neaptarti ir būtų nepakankamai įvertinta sandorio šalies kredito rizikos pozicijų suma. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Dėl rezultatų apatinės ribos taikymo Komisija pasiūlė ją taikyti aukščiausiu konsolidavimo lygiu. Bankų grupėse ši rezultatų apatinė riba taikoma kartu su poveikio aukščiausiu konsolidacijos lygiu patronuojančiosios įmonės ir patronuojamųjų įmonių lygiu perskirstymo mechanizmu (8). Šis mechanizmas sudaro sąlygas ES bankų grupėms, kurios yra saistomos rezultatų apatinės ribos, veiksmingiau paskirstyti kapitalą grupėje, palyginti su taikymu individualiu lygiu, kartu atsižvelgiant į atitinkamą grupės buvimo kiekvienoje valstybėje narėje rizikingumą. Tačiau konkrečių rezultatų apatinės ribos reikalavimų nustatymas iš dalies konsoliduotu lygiu valstybėje narėje vis tiek gali paskatinti bankų grupes veiklą reorganizuoti taip, kad būtų kuo labiau sumažintas rezultatų apatinės ribos poveikis atskiros grupės dalims tokiais būdais, kurie galėtų būti nesuderinami su nustatyta organizacine struktūra arba patikimu rizikos valdymu. Be to, dėl šios priežasties daugiau kapitalo būtų įšaldyta vietos lygmeniu, o tai prieštarautų tikslui sudaryti sąlygas laisvam kapitalo judėjimui Europos bankų grupėse, kuris yra svarbi būtinoji finansinės integracijos sąlyga. Alternatyvi galimybė būtų rezultatų apatinę ribą taikyti aukščiausiu konsoliduotu lygiu Europos Sąjungoje ir iš dalies konsoliduotu lygiu valstybėje narėje nenaudojant paskirstymo mechanizmo. Taip jau būtų supaprastinta bankams taikoma sistema, palyginti su Komisijos pasiūlymu, ir užtikrinama tinkama kapitalizacija kiekvienoje valstybėje narėje, nors tai taip pat susaistytų kapitalą iš dalies konsoliduotu lygiu. Antra galimybė būtų rezultatų apatinę ribą taikyti tik aukščiausiu konsolidacijos lygiu, kartu nustatant bankų ir kompetentingų institucijų pareigą užtikrinti pakankamą savarankiškų subjektų kapitalizaciją (9). Šis metodas būtų ne tik paprastesnis ir juo būtų sumažinta Europos bankų sektoriaus fragmentacija, bet ir tinkamai atsispindėtų faktas, kad rezultatų apatinė riba buvo sukalibruota siekiant sumažinti netinkamą pagal riziką įvertinto turto kintamumą bankų grupės, o ne kiekvieno subjekto lygiu. ECB pirmenybę teikia būtent šiam metodui. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Galiausiai ECB pažymi, kad į KRD pasiūlymą įtrauktos nuostatos dėl rezultatų apatinės ribos, priežiūros reikalavimų ir makroprudencinių kapitalo apsaugos rezervų sąveikos. Šie klausimai bus aptarti atskiroje nuomonėje dėl pasiūlytų KRD dalinių pakeitimų (10). |
| --- | --- |

1.7

2.   Kredito rizikos sistema – standartinis metodas

| 2.1 | ECB palankiai vertina pasiūlymus įgyvendinti naują standartinį kredito rizikos metodą, nes jį taikant įstaigos, kurios nenaudoja vidaus modelių, taps atsparesnės, o jų kapitalo reikalavimai – jautresni rizikai. Tačiau ECB susirūpinęs pažymi, kad pasiūlyme taip pat yra keletas naujų nuo susitarimo „Bazelis III“ standartų leidžiančių nukrypti nuostatų, visų pirma susijusių su i) specializuoto skolinimo pozicijomis, ii) nuosavybės vertybinių popierių pozicijomis, iii) mažmeninėmis pozicijomis ir iv) nekilnojamuoju turtu užtikrintų pozicijų įkaito vertinimo metodika. Be to, išlaikytos kai kurios dabartinės nukrypti leidžiančios nuostatos (pvz., taikomos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir infrastruktūrai), kurias teisėkūros institucijos turėtų įvertinti iš naujo. ECB mano, kad dėl visų šių nukrypti leidžiančių nuostatų gali sumažėti naujo standartinio metodo nuoseklumas ir saugumas ir likti nenumatyti tam tikri rizikos veiksniai. Dėl šios priežasties bankai gali likti be pakankamo prieinamo kapitalo tuo atveju, jei šiuose rinkos segmentuose pasireikštų rizika. Konkrečiau tariant, sistema „Bazelis III“ buvo sukalibruota taip, kad atspindėtų specializuoto skolinimo pozicijų riziką, o bet koks pokytis, pavyzdžiui, naujos kokybiško objekto finansavimo kategorijos sukūrimas arba kokybiško projekto finansavimo kriterijų pakeitimas, galėtų reikšti, kad rizikos veiksniai nebus numatyti, visų pirma per pasirengimo įgyvendinti projektą etapą, taigi bankų apsauga būtų sumažinta. Be to, standartizuoti rizikos koeficientai neturėtų būti grindžiami vien įstaigų sprendimu (netaikant modelio patvirtinimo)nustatyti, ar objekto finansavimas atitinka „aukštos kokybės“ kriterijus, kurie yra panašūs į vidaus reitingais pagrįstą skirstymo metodą. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nuosavybės vertybinių popierių pozicijos neišvengiamai yra rizikingesnės, nes jos pagal apibrėžtį yra subordinuotos visiems kitiems reikalavimams įsipareigojimo neįvykdymo atveju. Sistemos „Bazelis III“ pasiūlymuose šią nuostatą atspindi reikalavimas nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms taikyti didesnį kapitalo poreikio koeficientą. Todėl ECB susirūpinimą kelia tai, kad nuo šio patikimo principo yra nukrypstama įvairiose srityse, nes bankų balansams galėtų kilti didesnė rizika. Tai visų pirma pasakytina apie i) kitų tos pačios grupės narių nuosavybės vertybinių popierių pozicijas, įskaitant finansų sektoriaus subjektų nuosavybės vertybinius popierius, kurių bankams leidžiama neatimti iš savo lėšų, ii) institucines apsaugos schemas ir iii) ilgalaikes nuosavybės vertybinių popierių pozicijas, kurios jau trunka šešerius metus ar ilgiau, kurios taip pat turi poveikį rizikos koeficientų pakankamumui konsoliduotu lygiu. Šiuo atveju ne tik būtų užfiksuoti labai maži rizikos koeficientai, neatspindintys nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms būdingo rizikingumo, bet ir pratęstų nuostolių padengimo pajėgumų nebuvimą grupėje. Be to, iv) ECB mano, kad mažesnis nuosavybės vertybinių popierių pozicijų rizikos koeficientas pagal teisėkūros programas turėtų būti taikomas, jeigu jį papildo Bazelio reikalavimas, susijęs su investicijų apribojimais (11), į kurį taip pat galima atsižvelgti visapusiškai vertinant šias programas. Be to, v) pagal IRB metodą nuosavybės vertybiniams popieriams taikant pereinamojo laikotarpio nuostatą sukuriamos nepagrįstai palankios sąlygos, nes bankai gali taikyti rizikos koeficientus, kurie yra ne tik mažesni, palyginti su dabar taikomais, bet pereinamuoju laikotarpiu yra net mažesni, palyginti su koeficientais, kurių galiausiai bus reikalaujama. Todėl ECB siūlo išvengti šio išskirtinio nuosavų lėšų reikalavimų, taikomų įstaigų, kurioms leidžiama naudoti IRB metodą, nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms, sumažinimo pereinamuoju laikotarpiu žemiau to lygio, kurio nuolat bus reikalaujama ateityje (12). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ECB mano, kad mažmeninėms pozicijoms taikomas mažesnis rizikos koeficientas turėtų galioti tik fiziniams asmenims, kurių bendra pozicijų vertė, kuri turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į klientų pinigus, kuriuos jie jau yra skolingi, ir į nepanaudotas kredito linijas, neviršija 1 mln. EUR. Be to, nereikėtų papildomai delsti atlikti būtiną nuosavų lėšų reikalavimų, susijusių su besąlygiškai anuliuojamomis kredito linijomis, korekciją. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisijos pasiūlyme taip pat pateikti kai kurie pakeitimai, susiję su nekilnojamojo turto perkainojimo metodika, kurie neatitiktų Bazelio standartų. ECB mano, kad visi tokie perkainojimai turėtų būti atliekami remiantis patikimu pagrindu, siekiant tinkamai atsižvelgti į įkeisto nekilnojamojo turto vertinimo pokyčius. Turto vertinimui taikant statistinius metodus (užuot pasikliovus kvalifikuotu nepriklausomu vertintoju) galėtų susidaryti netikslus saugumo įspūdis. Šiuo atveju gali būti struktūriškai pervertinta ne tik individualaus nekilnojamojo turto faktinė vertė, bet ir viso perkainojamo portfelio vertė, ir dėl šios priežasties galiausiai sumažėtų bankų atsparumas nekilnojamojo turto rinkų perkaitimui. Be to, didėjanti nekilnojamojo turto vertė, pagrįsta ankstesnės vertės vidurkiu, gali sudaryti sąlygas bankams neapdairiai toliau remtis padidėjusiomis nekilnojamojo turto vertėmis, kurios gali būti netinkamos. Tai, pavyzdžiui, gana aiškiai taikoma dabartinėje didėjančio pervertinimo aplinkoje. Dėl šių pokyčių atsirastų papildomos nepageidaujamos pereinamojo laikotarpio mechanizmo pasekmės, susijusios su mažos rizikos hipotekos paskolomis atsižvelgiant į rezultatų apatinę ribą (kaip nurodyta 1.3 dalyje), be to, nekilnojamojo turto rinkose galėtų atsirasti daugiau bankų silpnųjų vietų. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sistemoje „Bazelis III“ buvo perkalibruotas MVĮ ir infrastruktūros investicijų vertinimas pritaikius empiriškai sukalibruotus rizikos koeficientus pagal įvairių įstaigų turimus duomenis. Todėl ECB mano, kad ES turėtų laikytis peržiūrėto kalibravimo. |
| --- | --- |

2.5

3.   Operacinė rizika

| 3.1 | ECB teigiamai vertina Komisijos sprendimą įgyvendinti naują standartizuotą veiklos rizikos metodą pagal sistemą „Bazelis III“, kuriuo siekiama padidinti nuosavų lėšų apskaičiavimo reikalavimų palyginamumą ir paprastumą. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nors ECB pripažįsta, kad sistema „Bazelis III“ suteikia galimybę nepaisyti istorinių nuostolių apskaičiuojant operacinei rizikai taikomus kapitalo reikalavimus, jis apgailestauja, kad Komisija nepasirinko šių nuostolių pripažinimo. ECB mano, kad, atsižvelgus į įstaigos nuostolių istoriją, kapitalo reikalavimai būtų jautresni rizikai ir būtų padengta daugiau nuostolių, kartu atsižvelgiant į įstaigų rizikos profilių įvairovę sprendžiant ypač jautrius klausimus, susijusius, pvz., su veiklos rizika, pinigų plovimu ar kibernetiniais incidentais, be to, būtų nustatytos didesnės paskatos įstaigoms pagerinti savo veiklos rizikos valdymą. Todėl ECB palankiai vertintų įgyvendinimo tvarką, pagal kurią vidaus nuostolių daugiklis nustatomas remiantis istoriniais įstaigos patirtais nuostoliais ir įvedamas palaipsniui. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ECB pažymi, kad priežiūros institucijos jau dabar privalo atsižvelgti į rizikos valdymo kokybę, įskaitant nuostolių istoriją apibrėžiant rizikos profilį ir kapitalo reikalavimus pagal priežiūrinio tikrinimo ir peržiūros procesą (SREP). Šiuo atžvilgiu pasiūlyta siaura priežiūros institucijų pareiga ne rečiau kaip kas trejus metus stebėti įstaigos renkamų istorinių nuostolių duomenų kokybę turėtų būti vertinama atsižvelgiant į galutinį šių istorinių nuostolių panaudojimą sistemoje, taip pat atsižvelgiant į tai, kad duomenų kokybė yra tik viena iš daugybės pagrindinių operacinės rizikos valdymo aplinkybių. |
| --- | --- |

3.3

4.   Rinkos rizika

| 4.1 | Savo 2017 m. lapkričio 8 d. nuomonėje dėl Sąjungos kapitalo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms sistemos pakeitimų (13) (14) ECB paragino nustatyti pakankamai ilgą Bazelio standartų dėl rinkos rizikos, kuri atsiranda dėl esminės prekybos knygos peržiūros, įgyvendinimo laikotarpį, be kita ko, atsižvelgiant į papildomus Bazelio standartų pakeitimus. Kadangi tarptautinės taisyklės baigtos rengti, ECB palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dabartinį ataskaitų teikimo reikalavimą paversti nuosavų lėšų reikalavimais. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ECB pažymi, kad pasiūlymu Komisijai sudaromos sąlygos pakeisti kapitalo reikalavimų kalibraciją pagal naują rinkos rizikos sistemą, taip pat dar dvejiems metams atidėti šios sistemos įgyvendinimą. Taip būtų sudarytos sąlygos sumažinti kapitalo reikalavimus ir nukrypti nuo susitarimų „Bazelis III“ standartų. ECB palankiai vertina šių įgaliojimų ribojimą pagal dabartinį pasiūlymą. ECB manymu, svarbu, kad šie standartai būtų taikomi nuosekliai tarptautiniu lygmeniu ir ragina iki 2025 m. sąžiningai įgyvendinti šiuos visuotinai patvirtintus standartus. Tai būtų svarbu sukuriant aiškią aplinką įstaigoms ir užtikrinant ES bendro taisyklių sąvado patikimumą kartu išvengiant neigiamo poveikio įstaigų vidaus įgyvendinimo planams ir vidaus modelių taikymo ir patvirtinimo procesui. Nepaisant to, kas išvardyta pirmiau, būtų galima apsvarstyti galimybę, kad Komisija 2025 m. parengtų ataskaitą dėl esminės prekybos knygų kitose jurisdikcijose peržiūros, kurią Sąjungos teisės aktų leidėjai naudotų kaip pagrindą rengdamiesi įgyvendinti galimus tolesnius veiksmus, kuriais užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ECB teigiamai vertina Komisijos pasiūlyme pateiktas aiškias nuostatas dėl minimalaus peržiūros metodo taikymo dažnumo tais atvejais, kai kolektyvinės investavimo įmonės įtraukiamos į vidaus modelius. Tačiau ECB susirūpinimą kelia tai, kad dėl tokio vertinimo į vidaus modelį gali būti neįtraukta tam tikra rizika, todėl siūlo įterpti atskirą reikalavimą, pagal kurį būtų nustatoma, įvertinama ir stebima atitinkama rizika tuo atveju, kai peržiūros metodas nėra taikomas kiekvieną dieną. |
| --- | --- |

4.3

5.   Kredito vertinimo koregavimo (CVA) rizika

| 5.1 | ECB susirūpinimą kelia tai, kad Komisijos pasiūlyme iš naujo nesvarstomos esamos Sąjungos patvirtintos išimtys, ir primena, kad šios išimtys ankstesnėje 2014 m. Bazelio komiteto reguliavimo nuoseklumo vertinimo programoje buvo įvertintos kaip reikšmingas reikalavimų nesilaikymas (15). ECB mano, kad šios nukrypti leidžiančios nuostatos prudenciniu požiūriu nėra pagrįstos ir įstaigose gali būti neaptarta rizika, susijusi su sandoriais su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurie sudaromi su sandorio šalimis, kurioms taikomos išimtys (16). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Nepaisant to, ECB pripažįsta Komisijos pastangas spręsti klausimus, kylančius dėl sandorio šalių, kurioms ES taikoma išimtis, CVA neterminuoto draudimo leidžiant įstaigoms savanoriškai įtraukti šias sandorio šalis į savo reguliuojamą CVA (17) ir nustatyti naujus ataskaitų teikimo reikalavimus sandorio šalims, kurioms ES taikoma išimtis. Nors tokių reikalavimų nustatymas galėtų būti naudingas skatinant įstaigas laikytis geresnės rizikos valdymo praktikos, jis nepadės pagerinti prudencinės padėties ir neprisidės prie didesnės drausmės rinkoje. Siekiant pastarojo tikslo, reikėtų įgyvendinti informacijos atskleidimo reikalavimą. Jeigu Sąjungos teisėkūros institucijos nuspręstų išlaikyti dabartines išimtis, šie pasiūlymai kai kuriais atžvilgiais padeda sušvelninti neigiamas tokių išimčių pasekmes, nors jomis reikšmingai nesumažinama rizika, kurią šios pozicijos kelia bankų balansui. |
| --- | --- |

5.2

6.   IRB metodas

| 6.1 | ECB palankiai vertina pasiūlytus IRB kredito rizikos metodo pakeitimus laikantis galutinio „Bazelis III“ dokumentų rinkinio (18), nes jie laikomi būtinais siekiant išlaikyti jautrumą rizikai kartu gerokai sumažinant nepagrįstą pagal riziką įvertintų pozicijų sumos (RWEA) kintamumą. ECB remia pasiūlymą neleisti i) naudoti pažangaus IRB (A-IRB) metodo didelių įmonių pozicijoms, kredito įstaigų ir investicinių įmonių pozicijoms ir finansų įstaigų, kurios laikomos įmonėmis, pozicijoms ir ii) naudoti IRB nuosavybės vertybinių popierių pozicijoms. ECB taip pat remia rezultatų apatinių ribų, susijusių su rizikos parametrais, įgyvendinimą, kuris padės užtikrinti minimalų modelio parametrų konservatyvumo lygį, kartu sumažinant nepagrįstą RWEA kintamumą. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Be to, ECB remia papildomus paaiškinimus ir patobulinimus, susijusius su PD įverčių nustatymu, nuostoliais dėl įsipareigojimų neįvykdymo (LGD) ir kredito perskaičiavimo koeficientais (CCF). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vis dėlto ECB norėtų atkreipti dėmesį į kai kuriuos pasiūlymo netikslumus, kurie apskritai gali trukdyti teisingai įgyvendinti reikalavimus. Visų pirma, siekdamas sumažinti klaidingo aiškinimo riziką, ECB rekomenduoja įvairiuose iš dalies pakeisto KRR straipsniuose papildomai suderinti terminus, vartojamus nustatant įmonėms įsipareigojančių asmenų dydį, pvz., „apyvarta“, „pajamos“ ir „pardavimas“ (19). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Be to, reikia užtikrinti nuoseklumą tarp numatytosios apibrėžties ir rizikos parametrų įvertinimo ir įgyvendinimo. Visų pirma, atsižvelgiant į IRB metodo įgyvendinimą pozicijos klasės lygiu, kaip nustatyta iš dalies pakeistame 148 straipsnyje, ECB norėtų pažymėti, kad mažmeninių pozicijų atveju šis pakeitimas atveria galimybę naudoti IRB metodą bent dėl vienos 147 straipsnio 2 dalies d punkto i, ii, iii, iv papunkčiuose nurodytų pozicijos klasių. Be to, ECB, atsižvelgdamas į mažmenines pozicijas, pažymi, kad pagal dabartinę 178 straipsnio 1 dalį įstaigoms leidžiama taikyti įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtį individualios kredito priemonės lygiu, o ne atsižvelgiant į visus skolininko įsipareigojimus. Šiuo požiūriu jeigu mažmeninių pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo apibrėžtis nustatoma įsipareigojančiojo asmens lygmeniu, ECB rekomenduoja apriboti galimybę naudoti IRB metodą visų 147 straipsnio 2 dalies d punkto i, ii, iii, iv papunkčiuose nurodytų pozicijos klasių atžvilgiu arba šio metodo netaikant nė vienai klasei, nedarant poveikio galimybei pateikti prašymą dėl nuolatinio dalinio naudojimo pagal 150 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Be to, dėl naujų reikalavimų PD įverčiams ECB mano, kad papildomas reitingų priskyrimo laikotarpis, pasiūlytas pagal galutinius susitarimo „Bazelis III“ standartus, padėtų užtikrinti tinkamą rizikos diferenciaciją, nepaisant neigiamų ekonominių sąlygų, ir padidintų pagal riziką įvertinto turto palyginamumą įvairiose įstaigose. Pasiūlyme taip pat nustatyta keletas skirtumų tarp mažmeninių pozicijų PD įverčių reikalavimų ir įmonių bei įstaigų pozicijų PD įverčių reikalavimų, kurie gali trukdyti įstaigoms juos vienodai aiškinti. Šiomis aplinkybėmis ECB rekomenduoja dar labiau supaprastinti su šiomis pozicijos rūšimis susijusius reikalavimus. |
| --- | --- |

6.5

7.   Informacijos atskleidimas pagal III ramstį ir ataskaitų teikimas

| 7.1 | ECB palankiai vertina naujo Europos bankininkystės institucijos (EBI) integruoto kredito įstaigų informacijos atskleidimo pagal III ramstį platformos paskirtį sumažinti naštą įstaigoms ir sudaryti lengvesnes sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams naudoti III ramsčio informaciją. Priežiūros institucijoms būtų naudinga centralizuota informacijos atskleidimo platforma, nes ji palengvintų jų vaidmenį užtikrinant III ramsčio informacijos kokybę. Tačiau ECB pažymi, kad pasiūlymas taikomas skirtingiems metodams atsižvelgiant į kiekybinį viešą informacijos apie mažas ir nesudėtingas įstaigas ir didesnes įstaigas atskleidimą. Mažų ir nesudėtingų įstaigų atveju EBI naudos priežiūros ataskaitas, kad, remdamasi iš anksto apibrėžta struktūra, parengtų atitinkamą kiekybinę atskleistą informaciją. Didesnių įstaigų atveju reikėtų parengti naują ataskaitų apie atskleistą informaciją teikimo procedūrą, kuri lemtų dvigubą ataskaitų apie duomenis teikimą, nes III ramsčio reikalavimai sutampa su priežiūros ataskaitų teikimu. Tuomet EBI šiuos naujus šablonus gaus elektroniniu formatu ir turės juos paskelbti jų gavimo dieną. ECB mano, kad mažų ir nesudėtingų įstaigų metodas, taikomas kiekybinės informacijos atskleidimui, galėtų galioti visoms įstaigoms, nepaisant jų dydžio ir sudėtingumo, siekiant visoms įstaigoms sumažinti ataskaitų teikimo naštą. ECB taip pat pažymi, kad tvarkaraštis, kurio laikydamasi EBI turi paskelbti III ramsčio informaciją apie centralizuotą platformą, nesudaro sąlygų suderinti priežiūros ataskaitų teikimo ir III ramsčio informacijos atskleidimo veiklos, todėl priežiūros institucijoms atsirastų papildomas darbo krūvis, o tarp investuotojų ir kitų III ramsčio informacijos naudotojų kiltų painiava. Remiantis ta pačia logika, siekiant užtikrinti nuoseklumą pakartotinio teikimo EBI politika, numatyta iš dalies pakeistame 434a straipsnyje, neturėtų apimti tik viešai atskleidžiamos informacijos, bet turėtų apimti ir priežiūros ataskaitų teikimą. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Be to, atkleista kiekybinė informacija ir tam tikra atskleista kokybinė informacija (20) negali būti gaunama iš pateiktų priežiūros ataskaitų, remiantis iš anksto apibrėžta struktūra. Šis aspektas yra susijęs su mažomis ir nesudėtingomis įstaigomis ir kitomis įstaigomis. Todėl reikėtų patikslinti tokios atskleidžiamos informacijos pateikimo EBI tvarką. Be to, ECB prognozuoja, kad EBI gali kilti sunkumų, susijusių su apibendrinta kokybine informacija ir jos palyginimu dėl jos nestruktūrizuoto pobūdžio. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | ECB pažymi, kad pagal pasiūlytus KRR dalinius pakeitimus numatoma iš dalies pakeisti KRR 106 straipsnį siekiant kompetentingoms institucijoms suteikti įgaliojimus reikalauti, kad didelės ir sudėtingos įstaigos pateiktų atskleistą informaciją EBI, kad ji būtų paskelbta centralizuotoje EBI interneto svetainėje. Šis KRR pakeitimas būtų perteklinis, jei KRR tekstas būtų iš dalies pakeistas atsižvelgiant į 7.1 dalyje pasiūlytą požiūrį. |
| --- | --- |

7.3

8.   Aplinkos, socialinė ir valdymo rizika

| 8.1 | Siekiant didinti bankų sektoriaus atsparumą, labai svarbu į prudencinę sistemą geriau integruoti aplinkos, socialinę ir valdymo (ASV) riziką. ECB savo nuomonėje dėl pasiūlytų KRR dalinių pakeitimų (21) pateiks išsamias pastabas dėl pasiūlymų, susijusių su ASV rizika. Konkrečiau tariant, dėl pasiūlytų KRR dalinių pakeitimų ECB teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti suderintas ASV rizikos apibrėžtis ir vertina nurodytą ketinimą suderinti apibrėžtis su EBI ataskaitoje dėl ASV rizikos valdymo ir priežiūros kredito įstaigose ir investicinėse įmonėse (22) pasiūlytomis apibrėžtimis. Tačiau ECB atkreipia dėmesį į keletą pasiūlytų apibrėžčių formuluotės skirtumų, palyginti su EBI vartojamomis formuluotėmis. EBI apibrėžtys yra platesnės ir apima bet kokį neigiamą poveikį, o ne tik nuostolius. Todėl jose tiksliau atsispindi ASV rizikos, kuri pasireiškia ir per strateginę ir reputacinę riziką, pobūdis. Dėl šios rizikos, pavyzdžiui, gali sumažėti veiklos mastas ir daromas poveikis įstaigos tvarumui ir gyvybingumui. Todėl ECB siūlo patikslinti apibrėžčių formuluotes, siekiant užtikrinti geresnį suderinamumą su EBI pasiūlytomis apibrėžtimis. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ECB palankiai vertina pasiūlymą pakeisti 430 straipsnį, kuriame reikalaujama, kad įstaigos savo kompetentingoms institucijoms praneštų apie savo pozicijas, kurioms gali kilti ASV rizika. Kadangi atitinkamos kokybinės ir kiekybinės informacijos apie ASV riziką pranešimas palengvina šios rizikos priežiūrą, ECB ragina Sąjungos teisėkūros institucijas ir EBI užtikrinti, kad siūlomas pranešimo reikalavimas būtų įgyvendintas kuo greičiau. ECB pažymi, kad tokiam pranešimui bus taikomas proporcingumo principas, kaip nurodyta pasiūlytų KRR dalinių pakeitimų 40 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ECB sutinka su pasiūlytų KRR dalinių pakeitimų 40 konstatuojamąja dalimi, kurioje užsimenama, kad ASV rizikos poveikis nebūtinai yra proporcingas įstaigos dydžiui ir sudėtingumui. Todėl būtina, kad rinkos ir priežiūros institucijos iš visų subjektų, kuriems kyla tokia rizika, nepaisant jų dydžio, gautų pakankamai duomenų. Taigi ECB tvirtai pritaria pasiūlymui pagal 449a straipsnį informacijos atskleidimo reikalavimus, susijusius su ASV rizika, taikyti visoms įstaigoms. ECB remia Komisijos pasiūlymą informacijos atskleidimo reikalavimų dažnumą ir išsamumą pritaikyti prie įstaigų dydžio ir sudėtingumo, siekiant tinkamai atsižvelgti į proporcingumo principą. ECB pažymi, kad svarbu užtikrinti tinkamą informacijos apie ASV riziką įstaigoms atskleidimo ir kitų informacijos atskleidimo iniciatyvų (pvz., Įmonių tvarumo ataskaitų teikimo direktyva) reikalavimų suderinimą ta prasme, kad tokiomis iniciatyvomis įstaigos turėtų turėti geresnes galimybes tinkamai įvertinti savo riziką ir laikytis joms taikomų informacijos atskleidimo įpareigojimų. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ECB taip pat tvirtai remia pasiūlymą nustatyti terminą, iki kurio EBI privalo pateikti savo ataskaitą apie prudencinį pozicijų, kurioms daromas aplinkos ir (arba) socialinių veiksnių poveikis, vertinimą. ECB tvirtai remia šį darbą ir mano, kad šios ataskaitos pateikimas dar labiau sustiprintų ES indėlį į tarptautines politines diskusijas šiais klausimais.
  Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytus KRR dalinius pakeitimus, konkretus redagavimo pasiūlymas kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiamas techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas „EUR-Lex“ interneto svetainėje. |
| --- | --- |

8.4

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytus KRR dalinius pakeitimus, konkretus redagavimo pasiūlymas kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiamas techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas „EUR-Lex“ interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. kovo 24 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2021) 664 final.

1

(2)  COM (2021) 663 final.

2

(3)  Reformos pagal susitarimą „Bazelis III“, kurios dar vadinamos susitarimo „Bazelis III“ standartais, yra Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) patvirtinti standartai. Su konsoliduotais standartais galima susipažinti Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje www.bis.org

3

(4)  Žr. 2020 m. gegužės 20 d. Europos Centrinio Banko nuomonę CON/2020/16 dėl dalinių Sąjungos prudencinės sistemos pakeitimų, reaguojant į COVID-19 pandemiją (OL C 180, 2020 5 29, p. 4). Visos ECB nuomonės skelbiamos „EUR-Lex“ interneto svetainėje.

4

(5)  Daugiau informacijos apie „single stack“ metodą, susijusį su pagal riziką įvertinto kapitalo reikalavimais, žr. Komisijos klausimus ir atsakymus.

5

(6)  2022 m. vasario mėn. Europos sisteminės rizikos valdyba, „Grėsmės EEE šalių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuose“.

6

(7)  2021 m. lapkričio mėn. Europos Centrinis Bankas, Finansinio stabilumo apžvalga.

7

(8)  Žr. Komisijos aiškinamąjį memorandumą.

8

(9)  Pagal Bazelio principų SCO 10.

9

(10)  Žr. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl priežiūros įgaliojimų, sankcijų, trečiųjų valstybių filialų ir aplinkosauginės, socialinės ir valdymo rizikos iš dalies keičiama Direktyva 2013/36/ES ir iš dalies keičiama Direktyva 2014/59/ES.

10

(11)  Žr. Bazelio principų CRE 20.59.

11

(12)  Bankų vadovaujamų finansinių konglomeratų kapitalo reikalavimams poveikį taip pat daro iii ir v punktų nuostatos ir taip yra dėl vadinamojo Danijos kompromiso, pagal kurį bankų turimoms kapitalo priemonėms, kurias išleido tam pačiam finansiniam konglomeratui priklausančios draudimo bendrovės, gali būti taikomas rizikos koeficientas, užuot šias priemones atėmus.

12

(13)  Žr. SCO30.5 1 išnašą.

13

(14)  2017 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko nuomonė CON/2017/46 dėl Sąjungos kapitalo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms sistemos dalinių pakeitimų (OL C 34, 2018 1 31, p. 5.).

14

(15)  Bazelio bankų priežiūros komitetas, (2014 m.), Reguliavimo nuoseklumo vertinimo programa (RCAP) – „Bazelis III“ reglamentų vertinimas – Europos Sąjunga, skelbiama Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje www.bis.org

15

(16)  Į šį klausimą dėmesį taip pat atkreipė Europos bankininkystės institucija, (2019 m.), „Policy advice on the Basel III reforms on credit valuation adjustment (CVA) and market risk“, CVA2 rekomendacija: CVA išimtys, p. 9, skelbiamos EBI interneto svetainėje ww.eba.europa.eu

16

(17)  Žr. Komisijos aiškinamąjį memorandumą.

17

(18)  Visų pirma žr. „Bazelis III“: reformų po krizės užbaigimas“ (bis.org).

18

(19)  Pavyzdžiui, 142 straipsnio 1 dalies 5a punkte „didelė įmonė“ apibrėžiama pateikiant nuorodą į „apyvartos“ (angl. „sales“) parametrą, o naujoje 5 straipsnio 8 dalyje „mažoji ir vidutinė įmonės“ apibrėžiama pateikiant nuorodą į „apyvartos“ (angl. „turnover“) parametrą.

19

(20)  Pavyzdžiui, pateikiant nuorodą į ASV ir IRRBB informacijos atskleidimą.

20

(21)  Žr. 10 pastabą.

21

(22)  Europos bankininkystės institucija (2021), EBI ataskaita dėl ASV rizikos valdymo ir priežiūros kredito įstaigose ir investicinėse įmonėse (EBA/REP/2021/18), skelbiama EBI interneto svetainėje www.eba.europa.eu

22

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/22

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2022 m. balandžio 11 d.

dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148

(CON/2022/14)

(2022/C 233/03)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2020 m. gruodžio 16 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 (1) (toliau – pasiūlyta direktyva). 2021 m. gruodžio 3 d. Europos Sąjungos Taryba susitarė dėl bendro požiūrio dėl pasiūlytos direktyvos (2). Europos Centrinio Banko (ECB) kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalies antra pastraipa, nes pasiūlytoje direktyvoje yra nuostatų, priklausančių ECB kompetencijos sritims, visų pirma susijusioms su sklandaus mokėjimo sistemų veikimo skatinimu, indėliu į sklandų kompetentingų institucijų politikos, susijusios su finansų rinkos sistemos stabilumu, vykdymu ir ECB uždaviniais kredito įstaigų prudencinės priežiūros srityje pagal Sutarties 127 straipsnio 2 dalies ketvirtą įtrauką, 127 straipsnio 5 dalį ir 127 straipsnio 6 dalį. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendrosios pastabos

ECB tvirtai remia pasiūlytos direktyvos tikslus didinti kibernetinio atsparumo lygį visuose atitinkamuose sektoriuose, mažinti neatitikimus vidaus rinkoje ir didinti informuotumą apie padėtį bei bendrus gebėjimus pasirengti ir reaguoti užtikrinant veiksmingą bendradarbiavimą Sąjungoje.

ECB pripažįsta, kad svarbu išlaikyti tvirtus ryšius tarp pasiūlytos direktyvos ir finansų sektoriaus, kuris turėtų išlikti tinklų ir informacinių sistemų (TIS) ekosistemos dalimi, siekiant skatinti nuoseklų su informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) susijusios rizikos vertinimą visoje Sąjungoje ir skatinti veiksmingą tarpsektorinį keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą kovojant su kibernetinėmis grėsmėmis. Tuo tikslu kompetentingos institucijos pagal pasiūlytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (3) (DORA) turėtų turėti galimybę dalyvauti strateginėse politinėse diskusijose ir TIS bendradarbiavimo grupės techninėje veikloje, taip pat keistis informacija ir toliau bendradarbiauti su pasiūlytoje direktyvoje nurodytais bendraisiais informaciniais centrais ir nacionalinėmis reagavimo į kompiuterinius saugumo incidentus tarnybomis (4).

1.   Pasiūlytos direktyvos taikymo sritis

| 1.1 | ECB supranta, kad, kiek tai susiję su finansų sektoriaus subjektais, DORA bus laikomas konkretiems sektoriams skirtu teisės aktu, nustatančiu kibernetinio saugumo rizikos valdymo ir pranešimo apie incidentus reikalavimus, kurių poveikis yra bent lygiavertis nustatytiesiems pasiūlytoje direktyvoje (5). Todėl pasiūlytos direktyvos nuostatos, susijusios su kibernetinio saugumo rizikos valdymu, ataskaitų teikimo prievolėmis, keitimusi informacija, priežiūra ir vykdymo užtikrinimu, nebus taikomos jokiems finansų sektoriaus subjektams, kuriems taikomas DORA (6). Kaip paaiškinta pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse, vietoj pasiūlytos direktyvos nuostatų turėtų būti taikomos DORA nuostatos, susijusios su informacinių ir ryšių technologijų (IRT) rizikos valdymo priemonėmis, IRT incidentų valdymu ir pranešimu apie incidentus, taip pat su skaitmeninės veiklos atsparumo testavimu, dalijimosi informacija tvarka ir trečiosios šalies IRT rizika (7). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB taip pat atkreipia dėmesį, kad Taryba savo bendrame požiūryje dėl pasiūlytos direktyvos formuluoja pasiūlymą, kad direktyva nebūtų taikoma subjektams, kurie vykdo veiklą teisminių institucijų, parlamentų arba centrinių bankų veiklos srityse (8). ECB supranta, kad pasiūlytas dalinis pakeitimas apimtų visas pagrindines Europos centrinių bankų sistemos užduotis ir kompetencijas, išdėstytas Sutarties 127 straipsnio 2 dalyje ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (ECBS statutas) 3 straipsnio 1 dalyje, kaip antai sklandaus mokėjimo sistemų veikimo skatinimas. Šiuo požiūriu laikoma, kad Eurosistemai priklausančios ir jos eksploatuojamos finansų rinkos infrastruktūros, tokios kaip TARGET2 ir TARGET2-Securities patenka į Tarybos siūlomą centrinių bankų neįtraukimą į pasiūlytos direktyvos taikymo sritį. |
| --- | --- |

1.2

2.   ECBS ir Eurosistemos priežiūros kompetencija

| 2.1 | Greta pagrindinio ECBS tikslo – palaikyti kainų stabilumą, ir vadovaujantis Sutarties 127 straipsnio 2 dalimi, vienas iš pagrindinių uždavinių, kurį turi vykdyti ECBS, yra sklandaus mokėjimo sistemų veikimo skatinimas (9). Vykdydami šį pagrindinį uždavinį ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali sudaryti sąlygas, o ECB gali priimti reglamentus, kad būtų užtikrintas tarpuskaitos ir mokėjimo sistemų veiksmingumas ir patikimumas Sąjungoje ir su kitomis šalimis (10). Vykdydamas šį priežiūros vaidmenį, ECB priėmė Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) (11) (toliau – SSMS reglamentas), kuriuo CPSS-IOSCO Finansų rinkos infrastruktūrų principai (12) perkeliami į tiesiogiai taikytiną teisę. SSMS reglamentas įtvirtina reikalavimus tiek didelės vertės, tiek ir mažmeninėms sisteminės svarbos mokėjimo sistemoms, nepriklausomai nuo to, ar jos priklauso valstybės ar privačiam sektoriui. SSMS reglamento reikalavimai jau apima, be kita ko, operacinės rizikos valdymą ir kibernetinio atsparumo sistemos sukūrimą (13). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Greta sistemiškai svarbių mokėjimo sistemų Eurosistemos priežiūra apima ir ne sisteminės svarbos mokėjimo sistemas, elektroninio mokėjimo priemones, schemas ir susitarimus, taip pat kitas infrastruktūras ir ypatingos svarbos paslaugų teikėjus, kaip nurodyta Eurosistemos priežiūros politikos pagrinduose (14). Mokėjimo sistemos ir kiti susitarimai, kuriems taikoma Eurosistemos priežiūra, nėra aiškiai įtraukti į pasiūlytos direktyvos taikymo sritį (15). Taip pat, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlyta direktyva yra būtino suderinimo priemonė (16), valstybių narių priimti įgyvendinimo teisės aktai galiausiai gali dubliuotis su Eurosistemos priežiūros kompetencija. Siekiant to išvengti, pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse turėtų būti aiškiai pripažinta ECBS kompetencija pagal Sutartį ir ECBS statutą, taip pat Eurosistemos kompetencija pagal SSMS reglamentą ir apskritai pagal Eurosistemos priežiūros politikos sistemą. |
| --- | --- |

2.2

3.   Trečiosios šalies keliama IRT rizika, didelio masto incidentų ir krizių valdymas, dalijimasis informacija ir nacionalinė kibernetinio saugumo strategija

3.1   Trečiosios šalies keliamos IRT rizikos valdymas

| 3.1.1 | Pasiūlyta direktyva kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai, naudojantis savo vykdymo užtikrinimo įgaliojimais esminių subjektų atžvilgiu, priimti privalomus nurodymus arba įsakymą, kuriuo reikalaujama, kad tie subjektai pašalintų nustatytus trūkumus arba šioje direktyvoje nustatytų pareigų pažeidimus (17); Be to, pagal DORA paskirta atsakingoji priežiūros institucija gali teikti rekomendacijas ypatingos svarbos IRT paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims, kaip valdyti galimą sisteminę riziką, susijusią su užsakomosiomis paslaugomis ir IRT trečiųjų šalių koncentracija (18). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Atsižvelgdamas į tai, kad esminis subjektas pagal pasiūlytą direktyvą taip pat gali būti paskirtas ypatingos svarbos IRT paslaugas teikiančia trečiąja šalimi pagal DORA, ECB pakartoja (19), kad reikėtų vengti teikti prieštaringas rekomendacijas ir privalomus nurodymus. Šiuo atžvilgiu ECB palankiai vertina Tarybos bendrą požiūrį į pasiūlytą direktyvą. Pagal šį požiūrį kompetentingos institucijos informuoja pagal DORA įsteigtą priežiūros forumą, kai jos naudojasi priežiūros ir vykdymo užtikrinimo įgaliojimais, susijusiais su esminiu subjektu, pagal DORA paskirtu ypatingos svarbos IRT paslaugas teikiančia trečiąja šalimi (20). |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Didelio masto incidentų ir krizių valdymas

| 3.2.1 | Pagal pasiūlytą direktyvą (21) valstybės narės privalo paskirti vieną arba daugiau kompetentingų institucijų, kurios atsako už didelio masto incidentų ir krizių valdymą. Kaip paaiškinta pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse, didelio masto incidentas turėtų reikšti incidentą, kuris turi reikšmingą poveikį ne mažiau kaip dviem valstybėms narėms arba į kurio sukeltą sutrikimą valstybė narė nepajėgia reaguoti. Didelio masto incidentai gali stiprėti ir virsti plataus masto krizėmis, dėl kurių vidaus rinka negali tinkamai veikti (22). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Nors pagal DORA paskirtos kompetentingos institucijos tebėra atsakingos už finansų sektoriaus subjektų kibernetinio saugumo incidentų valdymą, bendradarbiavimas su pagal pasiūlytą direktyvą įsteigtomis struktūromis ir institucijomis bus labai svarbus siekiant užtikrinti koordinuotą atsaką visoje Sąjungoje. Šiuo tikslu ECB palankiai vertintų pagal DORA paskirtų kompetentingų institucijų, įskaitant ECB, dalyvavimą Europos ryšių palaikymo dėl kibernetinių krizių organizacinis tinklas (EU-CyCLONe) (23), kai didelio masto kibernetinio saugumo incidentai ir krizės daro poveikį finansų sektoriui. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Dalijimasis informacija

| 3.3.1 | Kaip nurodyta pirmiau, ECB tvirtai remia pagal DORA paskirtų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą su struktūromis ir institucijomis, įsteigtomis pagal pasiūlytą direktyvą. Visų pirma, valdžios institucijoms dalijantis informacija gali būti sudarytos sąlygos tarpsektoriniam mokymuisi, prisidedama prie kibernetinių išpuolių prevencijos ir veiksmingo valdymo ir skatinamas nuoseklus su IRT susijusios rizikos vertinimas visoje Sąjungoje. Vis dėlto ECB pabrėžia, kad informacija turėtų būti dalinamasi tais atvejais, kai yra aiškiai nustatyti klasifikavimo ir dalijimosi informacija mechanizmai, kartu taikant pakankamas konfidencialumo užtikrinimo priemones (24). ECB palankiai vertina Tarybos bendrą požiūrį dėl pasiūlytos direktyvos, kuriame siūloma institucijoms reguliariai keistis atitinkama informacija (25), sudaryti bendradarbiavimo susitarimus, kuriuose būtų nustatytas keitimosi informacija mechanizmas (26), ir automatiškai bei tiesiogiai perduoti pranešimus apie incidentus (27). Šiuo atžvilgiu turėtų būti užtikrinta, kad informacija, kuri yra konfidenciali pagal DORA profesinės paslapties nuostatas (28) arba atitinkamus konkretiems sektoriams skirtus teisės aktus (29), būtų galima keistis su pasiūlytoje direktyvoje nurodytomis kompetentingomis institucijomis tik tais atvejais, kai toks keitimasis būtinas, kad kompetentingos institucijos galėtų taikyti pasiūlytos direktyvos nuostatas (30). |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   Nacionalinė kibernetinio saugumo strategija

| 3.4.1 | Pagal pasiūlytą direktyvą reikalaujama, kad valstybės narės priimtų nacionalines kibernetinio saugumo strategijas, kuriose būtų apibrėžti strateginiai tikslai ir tinkamos politikos bei reguliavimo priemonės, kad būtų pasiektas ir išlaikytas aukštas kibernetinio saugumo lygis (31). Kaip paaaiškinta pasiūlytos direktyvos konstatuojamosiose dalyse, valstybės narės į savo kibernetinio saugumo strategijas turėtų ir toliau įtraukti finansų sektorių (32). Preliminariai, įgyvendindamos savo nacionalines kibernetinio saugumo strategijas, valstybės narės turėtų nustatyti politiką dėl kibernetinio saugumo klausimų IRT produktų ir paslaugų, kuriuos esminiai ir svarbūs subjektai naudoja teikdami savo paslaugas, tiekimo grandinėje. Kiek tai susiję su finansų sektoriumi, nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos turėtų derėti su reguliavimu, siūlomu pasiūlyme dėl reglamento dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (DORA). Šiuo atžvilgiu ECB mano, kad reikia papildomų patikslinimų siekiant užtikrinti, kad nacionalinės kibernetinio saugumo strategijos nuosekliai derėtų su konkretiems sektoriams skirtais teisės aktais.
  Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą direktyvą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas „EUR-Lex“ interneto svetainėje. |
| --- | --- |

3.4.1

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą direktyvą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas „EUR-Lex“ interneto svetainėje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. balandžio 11 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM (2020) 823 final.

1

(2)  Paskelbta Tarybos interneto svetainėje www.consilium.europa.eu

2

(3)  COM (2020) 595 final.

3

(4)  Žr. 2021 m. birželio 4 d. Europos Centrinio Banko nuomonės CON/2021/20 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (OL C 343, 2021 8 26, p. 1) 1.5 dalį. Visos ECB nuomonės skelbiamos EUR-Lex. DORA 17 straipsnio 5 dalis ir 42 straipsnis, pasiūlytos direktyvos 11 straipsnis.

4

(5)  Pasiūlytos direktyvos 2 straipsnio 6 dalis.

5

(6)  Pasiūlytos direktyvos 13 konstatuojamoji dalis ir 2 straipsnio 6 dalis.

6

(7)  Pasiūlytos direktyvos 13 konstatuojamoji dalis.

7

(8)  Tarybos bendro požiūrio dėl pasiūlytos direktyvos 2 straipsnio 3a dalies pirmos pastraipos b punktas.

8

(9)  Sutarties 127 straipsnio 2 dalis, kaip atsispindi ECBS statuto 3 straipsnio 1 dalyje.

9

(10)  ECBS statuto 22 straipsnis.

10

(11)  2014 m. liepos 3 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 795/2014 dėl priežiūros reikalavimų sistemiškai svarbioms mokėjimo sistemoms (ECB/2014/28) (OL L 217, 2014 7 23, p. 16).

11

(12)  Žr. 2012 m. balandžio mėn. Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) Mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų komiteto (CPSS) ir Techninio komiteto Finansų rinkos infrastruktūrų principus, paskelbtus Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje www.bis.org. D atsakomybėje nurodyta, kad „visi CPSS ir IOSCO nariai turėtų kuo plačiau taikyti principus atitinkamoms FRI savo jurisdikcijose, kiek tai leidžiama pagal jų jurisdikcijos teisinę sistemą“.

12

(13)  Reglamento (ES) Nr. 795/2014 (ECB/2014/28) 15 straipsnis.

13

(14)  Eurosistemos priežiūros politikos sistema, peržiūrėta redakcija (2016 m. liepos mėn.), paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

14

(15)  Pasiūlytos direktyvos 2 straipsnis ir pasiūlytos direktyvos I ir II priedai.

15

(16)  Pasiūlytos direktyvos 3 straipsnis.

16

(17)  Pasiūlytos direktyvos 29 straipsnio 4 dalies b punktas.

17

(18)  DORA 31 straipsnis.

18

(19)  Žr. Nuomonės CON/2021/20 1.2 dalį.

19

(20)  Tarybos bendro požiūrio dėl pasiūlytos direktyvos 29 straipsnio 10 dalis.

20

(21)  Pasiūlytos direktyvos 7 straipsnio 1 dalis.

21

(22)  Pasiūlytos direktyvos 27 konstatuojamoji dalis.

22

(23)  Pasiūlytos direktyvos 14 straipsnis.

23

(24)  Žr. Nuomonės CON/2021/20 1.5 dalį.

24

(25)  Tarybos bendro požiūrio dėl pasiūlytos direktyvos 11 straipsnio 5 dalis.

25

(26)  Tarybos bendro požiūrio dėl pasiūlytos direktyvos 23a konstatuojamoji dalis.

26

(27)  Tarybos bendro požiūrio dėl pasiūlytos direktyvos 13 konstatuojamoji dalis.

27

(28)  DORA 49 straipsnis.

28

(29)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OJ L 176, 27.6.2013, p. 338) 53-62 straipsniai.

29

(30)  Pasiūlytos direktyvos 2 straipsnio 5 dalis ir 11 straipsnio 4 dalis.

30

(31)  Pasiūlytos direktyvos 5 straipsnis.

31

(32)  Pasiūlytos direktyvos 13 konstatuojamoji dalis.

32

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/26

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2022 m. birželio 13 d.

kuriuo skiriami keturi Europos vaistų agentūros Valdančiosios tarybos nariai

(2022/C 233/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004, nustatantį Sąjungos leidimų dėl žmonėms skirtų vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantį Europos vaistų agentūrą (1), ypač į jo 65 straipsnio 1 ir 4 dalis,

atsižvelgdama į Europos Komisijos 2022 m. sausio 27 d. Tarybai pateiktą kandidatų sąrašą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomones, išreikštas 2022 m. gegužės 24 d. laiške,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamento (EB) 726/2004 65 straipsnio 4 dalį dabar einančių pareigas Europos vaistų agentūros Valdančiosios tarybos (toliau – Valdančioji taryba) narių kadencija baigsis 2022 m. birželio 14 d. Valdančiosios tarybos nariai, kurių kadencija turi prasidėti 2022 m. birželio 15 d., turi būti paskirti pagal Reglamentu (ES) 726/2004 nustatytą siūlymo ir skyrimo procedūrą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamento (EB) 726/2004 65 straipsnio 4 dalį dabar einančių pareigas Europos vaistų agentūros Valdančiosios tarybos (toliau – Valdančioji taryba) narių kadencija baigsis 2022 m. birželio 14 d. Valdančiosios tarybos nariai, kurių kadencija turi prasidėti 2022 m. birželio 15 d., turi būti paskirti pagal Reglamentu (ES) 726/2004 nustatytą siūlymo ir skyrimo procedūrą;

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 726/2004 65 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad į Valdančiąją tarybą taip pat būtų įtraukti du pacientų organizacijų atstovai, vienas gydytojų organizacijų atstovas ir vienas veterinarijos gydytojų organizacijų atstovas, |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 726/2004 65 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad į Valdančiąją tarybą taip pat būtų įtraukti du pacientų organizacijų atstovai, vienas gydytojų organizacijų atstovas ir vienas veterinarijos gydytojų organizacijų atstovas,

| (3) | tuos narius paskiria Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu Komisijos parengto sąrašo, kuriame turi būti numatyta pastebimai daugiau pavardžių nei yra užimamų postų, pagrindu . Jų kadencijos trukmė yra treji metai ir ji gali būti atnaujinta; |
| --- | --- |

(3)

tuos narius paskiria Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu Komisijos parengto sąrašo, kuriame turi būti numatyta pastebimai daugiau pavardžių nei yra užimamų postų, pagrindu . Jų kadencijos trukmė yra treji metai ir ji gali būti atnaujinta;

| (4) | Komisija sudarė ir 2022 m. sausio 27 d. Tarybai pateikė kandidatų sąrašą. Į Komisijos pateiktą sąrašą įtraukti kandidatai buvo atrinkti paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą ir remiantis jų kaip specialistų kvalifikacija, plataus spektro atitinkamomis ekspertinėmis žiniomis, taip pat jų atitinkama vadybos patirtimi ir patirtimi žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų srityje; |
| --- | --- |

(4)

Komisija sudarė ir 2022 m. sausio 27 d. Tarybai pateikė kandidatų sąrašą. Į Komisijos pateiktą sąrašą įtraukti kandidatai buvo atrinkti paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą ir remiantis jų kaip specialistų kvalifikacija, plataus spektro atitinkamomis ekspertinėmis žiniomis, taip pat jų atitinkama vadybos patirtimi ir patirtimi žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų srityje;

| (5) | Komisijos pateiktas sąrašas buvo išnagrinėtas siekiant paskirti keturis Valdančiosios tarybos narius, atstovaujančius pilietinei visuomenei, remiantis Komisijos pateiktais dokumentais ir atsižvelgiant į Europos Parlamento pareikštas nuomones. Šiuo sprendimu paskiriant tuos narius Valdančiojoje taryboje toliau užtikrinama aukščiausio lygio specialistų kvalifikacija, plataus spektro atitinkamos ekspertinės žinios ir kuo platesnis geografinis pasiskirstymas Europos Sąjungoje, taip pat atitinkama vadybos patirtis ir patirtis žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų srityje, |
| --- | --- |

(5)

Komisijos pateiktas sąrašas buvo išnagrinėtas siekiant paskirti keturis Valdančiosios tarybos narius, atstovaujančius pilietinei visuomenei, remiantis Komisijos pateiktais dokumentais ir atsižvelgiant į Europos Parlamento pareikštas nuomones. Šiuo sprendimu paskiriant tuos narius Valdančiojoje taryboje toliau užtikrinama aukščiausio lygio specialistų kvalifikacija, plataus spektro atitinkamos ekspertinės žinios ir kuo platesnis geografinis pasiskirstymas Europos Sąjungoje, taip pat atitinkama vadybos patirtis ir patirtis žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų srityje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos vaistų agentūros Valdančiosios tarybos nariais trejų metų laikotarpiui nuo 2022 m. birželio 15 d. skiriami šie asmenys:

| PACIENTŲ ORGANIZACIJOS | GYDYTOJŲ ORGANIZACIJOS | VETERINARŲ ORGANIZACIJOS |
| --- | --- | --- |
| Marco GRECO
  Virginie HIVERT | Denis LACOMBE | Despoina IATRIDOU |

PACIENTŲ ORGANIZACIJOS

GYDYTOJŲ ORGANIZACIJOS

VETERINARŲ ORGANIZACIJOS

Marco GRECO

Virginie HIVERT

Denis LACOMBE

Despoina IATRIDOU

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Liuksemburge 2022 m. birželio 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. FESNEAU

---

(1)  OL L 136, 2004 4 30, p. 1.

1

---

Europos Komisija

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/28

---

Euro kursas (1)

2022 m. birželio 15 d.

(2022/C 233/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0431 |
| JPY | Japonijos jena | 140,49 |
| DKK | Danijos krona | 7,4392 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86328 |
| SEK | Švedijos krona | 10,6278 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0435 |
| ISK | Islandijos krona | 137,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 10,3868 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 24,703 |
| HUF | Vengrijos forintas | 397,96 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,6690 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9427 |
| TRY | Turkijos lira | 18,0465 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5051 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3498 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,1883 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6706 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4519 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 346,86 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 16,7111 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,0013 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5245 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 361,97 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6037 |
| PHP | Filipinų pesas | 55,627 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 36,529 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,3164 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,4763 |
| INR | Indijos rupija | 81,5142 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0431

JPY

Japonijos jena

140,49

DKK

Danijos krona

7,4392

GBP

Svaras sterlingas

0,86328

SEK

Švedijos krona

10,6278

CHF

Šveicarijos frankas

1,0435

ISK

Islandijos krona

137,50

NOK

Norvegijos krona

10,3868

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

24,703

HUF

Vengrijos forintas

397,96

PLN

Lenkijos zlotas

4,6690

RON

Rumunijos lėja

4,9427

TRY

Turkijos lira

18,0465

AUD

Australijos doleris

1,5051

CAD

Kanados doleris

1,3498

HKD

Honkongo doleris

8,1883

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6706

SGD

Singapūro doleris

1,4519

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 346,86

ZAR

Pietų Afrikos randas

16,7111

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,0013

HRK

Kroatijos kuna

7,5245

IDR

Indonezijos rupija

15 361,97

MYR

Malaizijos ringitas

4,6037

PHP

Filipinų pesas

55,627

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

36,529

BRL

Brazilijos realas

5,3164

MXN

Meksikos pesas

21,4763

INR

Indijos rupija

81,5142

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/29

---

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka

(Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (1)
  64 straipsnio 9 dalį)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 233/06)

Sprendimas, kuriuo suteikiamas leidimas

| Nuoroda į sprendimą (2) | Sprendimo data | Cheminės medžiagos pavadinimas | Leidimo turėtojas | Leidimo numeris | Autorizuotas naudojimas | Peržiūros laikotarpio pabaigos data | Sprendimo priežastys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3678 | 2022 m. birželio 9 d. | Chromo trioksidas
  EB Nr. 215-607-8, CAS Nr. 1333-82-0
  Natrio dichromatas
  EB Nr. 234-190-3, CAS Nr. 7789-12-0, 10588-01-9 | Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Nyderlandai | REACH/22/24/0 | Chromo trioksido naudojimas elektrolitinei alavuotajai skardai (ETP) pasyvinti | 2027 m. gruodžio 31 d. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 4 dalį socialinė ir ekonominė nauda yra didesnė už riziką žmonių sveikatai, kylančią dėl cheminės medžiagos naudojimo, ir nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų. |
| REACH/22/24/1 | Natrio dichromato naudojimas elektrolitinei alavuotajai skardai (ETP) pasyvinti |

Nuoroda į sprendimą (2)

Sprendimo data

Cheminės medžiagos pavadinimas

Leidimo turėtojas

Leidimo numeris

Autorizuotas naudojimas

Peržiūros laikotarpio pabaigos data

Sprendimo priežastys

C(2022) 3678

2022 m. birželio 9 d.

Chromo trioksidas

EB Nr. 215-607-8, CAS Nr. 1333-82-0

Natrio dichromatas

EB Nr. 234-190-3, CAS Nr. 7789-12-0, 10588-01-9

Tata Steel IJmuiden B.V., Wenckebachstraat 1, 1951 JZ Velsen-Noord, Nyderlandai

REACH/22/24/0

Chromo trioksido naudojimas elektrolitinei alavuotajai skardai (ETP) pasyvinti

2027 m. gruodžio 31 d.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 4 dalį socialinė ir ekonominė nauda yra didesnė už riziką žmonių sveikatai, kylančią dėl cheminės medžiagos naudojimo, ir nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų.

REACH/22/24/1

Natrio dichromato naudojimas elektrolitinei alavuotajai skardai (ETP) pasyvinti

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  Sprendimas skelbiamas Europos Komisijos interneto svetainėje adresu Leidimas (europa.eu).

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/30

---

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka

(Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 (1)
  straipsnio 9 dalį)

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 233/07)

Sprendimas, kuriuo suteikiamas leidimas

| Nuoroda į sprendimą (2) | Sprendimo data | Cheminės medžiagos pavadinimas | Leidimo turėtojas | Leidimo numeris | Autorizuotas naudojimas | Peržiūros laikotarpio pabaigos data | Sprendimo priežastys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 3685 | 2022 m. birželio 9 d. | Chromo trioksidas
  EB Nr. 215-607-8, CAS Nr. 1333-82-0 | Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Prancūzija | REACH/22/25/0 | Chromo trioksido pagrindu pagamintų mišinių naudojimas seno modelio karinių orlaivių variklių atsarginių dalių, įskaitant saugai svarbias dalis, kurių gedimas kelia pavojų tinkamumui skraidyti, paviršiui apdoroti | 2029 m. gruodžio 31 d. | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 4 dalį socialinė ir ekonominė nauda yra didesnė už riziką žmonių sveikatai, kylančią dėl cheminės medžiagos naudojimo, ir nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų. |

Nuoroda į sprendimą (2)

Sprendimo data

Cheminės medžiagos pavadinimas

Leidimo turėtojas

Leidimo numeris

Autorizuotas naudojimas

Peržiūros laikotarpio pabaigos data

Sprendimo priežastys

C(2022) 3685

2022 m. birželio 9 d.

Chromo trioksidas

EB Nr. 215-607-8, CAS Nr. 1333-82-0

Safran Aircraft Engines, 2, boulevard du Général-Martial-Valin, 75724 Paris Cedex 15, Prancūzija

REACH/22/25/0

Chromo trioksido pagrindu pagamintų mišinių naudojimas seno modelio karinių orlaivių variklių atsarginių dalių, įskaitant saugai svarbias dalis, kurių gedimas kelia pavojų tinkamumui skraidyti, paviršiui apdoroti

2029 m. gruodžio 31 d.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 4 dalį socialinė ir ekonominė nauda yra didesnė už riziką žmonių sveikatai, kylančią dėl cheminės medžiagos naudojimo, ir nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų.

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  Sprendimas skelbiamas Europos Komisijos interneto svetainėje adresu Leidimas (europa.eu).

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/31

---

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

(2022/C 233/08)

Atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (1) 9 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai (2) iš dalies keičiami taip:

405 puslapyje įrašomas šis paaiškinimas:

„9405 31 00

ir Kalėdų eglučių šviečiančiosios juostos

9405 39 00

Šioms subpozicijoms priskiriamos Kalėdų eglučių šviečiančiosios juostos / lempučių grandinės.

Objektyvios šių gaminių charakteristikos, pvz., grandinės ilgis, lempučių tipas, atstumas tarp lempučių, lemputės kolbos forma (įprastinė arba susijusi su Kalėdomis), tai, kad juos patogu pakabinti ant Kalėdų eglutės, rodo, kad tie gaminiai yra daugiausia skirti Kalėdų eglutei papuošti lemputėmis.

Su Kalėdomis susijusių lempučių kolbos gali būti snaigių, žvaigždžių, varveklių ar kitokios su žiemos sezonu susijusios formos; sąsaja su Kalėdomis nebūtinai turi būti grindžiama nusistovėjusiomis tradicijomis.

Gaminių, priskirtinų 9405 31 00 ir 9405 39 00 subpozicijoms ir laikytinų Kalėdų eglučių šviečiančiosiomis juostomis, pavyzdžiai:

| | |
| --- | --- |
| Šviečiantį tinklą sudaro tamsiai žalios spalvos elektros laidai su 160 nedidelių skaidrių kaitinamųjų lempučių (1,5 V / 0,5 W), sujungti į 320 × 150 cm dydžio tinklą. Tinklo dydžio pakanka Kalėdų eglutei lengvai apgobti. Dėl žalios laidų spalvos ir 19 × 19 cm dydžio tinklo akių, per kurias galima prakišti šakas, uždegus lemputes, laidų ir lempučių nematyti, o į eglutės išorę sklindanti šviesa sukuria tolygų dekoratyvų efektą. | 55 m ilgio lempučių grandinė, kurią sudaro elektros laidas su 240 nedidelių kaitinamųjų lempučių (2,5 V / 0,25 W). Atstumas tarp lempučių – 21 cm. Lempučių grandinę galima naudoti ir patalpose, ir lauke. |

Image 17

Image 18

Šviečiantį tinklą sudaro tamsiai žalios spalvos elektros laidai su 160 nedidelių skaidrių kaitinamųjų lempučių (1,5 V / 0,5 W), sujungti į 320 × 150 cm dydžio tinklą. Tinklo dydžio pakanka Kalėdų eglutei lengvai apgobti. Dėl žalios laidų spalvos ir 19 × 19 cm dydžio tinklo akių, per kurias galima prakišti šakas, uždegus lemputes, laidų ir lempučių nematyti, o į eglutės išorę sklindanti šviesa sukuria tolygų dekoratyvų efektą.

55 m ilgio lempučių grandinė, kurią sudaro elektros laidas su 240 nedidelių kaitinamųjų lempučių (2,5 V / 0,25 W). Atstumas tarp lempučių – 21 cm. Lempučių grandinę galima naudoti ir patalpose, ir lauke.

Šioms subpozicijoms nepriskiriamos šviečiančiosios juostos, kurių pagrindinė paskirtis ne Kalėdų eglutės puošyba, o naudojimas įvairioms puošybos reikmėms ištisus metus, pavyzdžiui, namams, balkonams, vestuvių puotoms, sodams arba mažesniems daiktams (pavyzdžiui, vainikams, gėlių vazonams arba stalui) puošti.

Be to, šiai subpozicijai nepriskiriamos šviečiančiosios juostos, kurių lemputės yra, pavyzdžiui, moliūgo ar širdelės formos, nes tos lemputės niekaip nesusijusios su Kalėdomis.

Gaminių, priskirtinų 9405 4x subpozicijai „Kiti elektros šviestuvai ir apšvietimo įranga“, pavyzdžiai:

| | |
| --- | --- |
| Užuolaidinė LED lempučių girlianda (gali būti įvairaus ilgio), kurią sudaro du izoliuoti elektros laidai, nuo kurių apie 15 cm atstumu viena nuo kitos nukarusios įvairaus ilgio atšakos (30–70 cm ilgio). Į atšakas įtaisyta iš viso apie 200 LED šviesos šaltinių. Girlianda pateikiama kartu su jungiamuoju laidu ir transformatoriumi. | LED mikrolempučių grandinė, kurios bendras ilgis 240 cm, sudaryta iš metalinės vielos ir 40 šviesos šaltinių, kuriuos vieną nuo kito skiria 5 cm atstumas, maitinama iš baterijų. |

Image 19

Image 20

Užuolaidinė LED lempučių girlianda (gali būti įvairaus ilgio), kurią sudaro du izoliuoti elektros laidai, nuo kurių apie 15 cm atstumu viena nuo kitos nukarusios įvairaus ilgio atšakos (30–70 cm ilgio). Į atšakas įtaisyta iš viso apie 200 LED šviesos šaltinių. Girlianda pateikiama kartu su jungiamuoju laidu ir transformatoriumi.

LED mikrolempučių grandinė, kurios bendras ilgis 240 cm, sudaryta iš metalinės vielos ir 40 šviesos šaltinių, kuriuos vieną nuo kito skiria 5 cm atstumas, maitinama iš baterijų.

| |
| --- |
| LED mikrolempučių grandinė, kurios bendras ilgis yra 860 cm (jungiamojo laido ilgis – 500 cm), sudaryta iš metalinės vielos ir 360 šviesos šaltinių, kuriuos vieną nuo kito skiria 1 cm atstumas. Lempučių grandinė pateikiama kartu su transformatoriumi.“ |

Image 21

LED mikrolempučių grandinė, kurios bendras ilgis yra 860 cm (jungiamojo laido ilgis – 500 cm), sudaryta iš metalinės vielos ir 360 šviesos šaltinių, kuriuos vieną nuo kito skiria 1 cm atstumas. Lempučių grandinė pateikiama kartu su transformatoriumi.“

---

(1)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

1

(2)  OL C 119, 2019 3 29, p. 1.

2

---

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/33

---

Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai

(2022/C 233/09)

Atsižvelgiant į Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 (1) 9 straipsnio 1 dalies a punktą, Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai (2) iš dalies keičiami taip:

394 puslapyje įrašomas šis paaiškinimas:

| „9113 | Rankinių, kišeninių ir kitų panašių laikrodžių dirželiai, juostelės ir apyrankės bei jų dalys

  Šiai pozicijai priskiriami visų rūšių laikrodžių dirželiai, juostelės ir apyrankės, naudojami visų rūšių laikrodžiams tvirtinti ant riešo (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 9113 pozicijos paaiškinimus). Jai priskiriami dirželiai, juostelės ir apyrankės, skirti:






  — | laikrodžiams ir vadinamiesiems išmaniesiems laikrodžiams, priskiriamiems 9101 ir 9102 pozicijoms, ir |
| --- | --- | --- |

„9113

Šiai pozicijai priskiriami visų rūšių laikrodžių dirželiai, juostelės ir apyrankės, naudojami visų rūšių laikrodžiams tvirtinti ant riešo (taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 9113 pozicijos paaiškinimus). Jai priskiriami dirželiai, juostelės ir apyrankės, skirti:

—

laikrodžiams ir vadinamiesiems išmaniesiems laikrodžiams, priskiriamiems 9101 ir 9102 pozicijoms, ir

| — | vadinamiesiems išmaniesiems laikrodžiams, priskiriamiems 8517 pozicijai (įskaitant dirželius, juosteles ir apyrankes su specialiais adapteriais ar patentuotais tvirtinimo įtaisais, pritaikytais tvirtinimui tik prie konkretaus išmaniojo laikrodžio). |
| --- | --- |

—

vadinamiesiems išmaniesiems laikrodžiams, priskiriamiems 8517 pozicijai (įskaitant dirželius, juosteles ir apyrankes su specialiais adapteriais ar patentuotais tvirtinimo įtaisais, pritaikytais tvirtinimui tik prie konkretaus išmaniojo laikrodžio).

Subpozicijų lygmeniu klasifikuojama pagal medžiagą, iš kurios jie pagaminti. Dirželiai, juostelės ir apyrankės, sudaryti iš įvairių medžiagų, klasifikuojami pagal vieną iš medžiagų, iš kurios jie pagaminti, nulemiančią jų esminius požymius, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte.“

352 puslapyje įrašomas šis paaiškinimas:

352 puslapyje įrašomas šis paaiškinimas:

| „8517 79 00 | Kiti

  Šiai subpozicijai nepriskiriami atskirai pateikiami dirželiai, juostelės ir apyrankės, naudojami vadinamiesiems išmaniesiems laikrodžiams, priskiriamiems 8517 pozicijai, tvirtinti ant riešo (9113 pozicija). 9113 pozicijai priskiriami ir dirželiai, juostelės ir apyrankės su specialiais adapteriais ar patentuotais tvirtinimo įtaisais, pritaikytais tvirtinimui tik prie konkretaus išmaniojo laikrodžio.“
  Žr. 9113 pozicijos paaiškinimą.“ |
| --- | --- |

„8517 79 00

Šiai subpozicijai nepriskiriami atskirai pateikiami dirželiai, juostelės ir apyrankės, naudojami vadinamiesiems išmaniesiems laikrodžiams, priskiriamiems 8517 pozicijai, tvirtinti ant riešo (9113 pozicija). 9113 pozicijai priskiriami ir dirželiai, juostelės ir apyrankės su specialiais adapteriais ar patentuotais tvirtinimo įtaisais, pritaikytais tvirtinimui tik prie konkretaus išmaniojo laikrodžio.“

Žr. 9113 pozicijos paaiškinimą.“

---

(1)  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

1

(2)  OL C 119, 2019 3 29, p. 1.

2

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/34

---

Pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/24/EB dėl kredito įstaigų reorganizavimo ir likvidavimo 13 straipsnį apie „Sberbank Europe AG“ veiklos nutraukimą ir likvidavimą (likviduojama Austrijos kredito įstaiga)

(2022/C 233/10)

SIŪLYMAS PATEIKTI REIKALAVIMĄ. REIKALAVIMO PATEIKIMO TERMINAI

2022 m. balandžio 21 d. visuotiniame susirinkime priimtas sprendimas nutraukti „Sberbank Europe AG“, kurios buveinė yra Vienoje, teisinis adresas 1010 Wien, Schwarzenbergplatz 3, Austrijos Respublikos įmonių registre įregistruota numeriu FN 161285i, veiklą, vadovaujantis Federalinio akcinių bendrovių įstatymo (vok. Aktiengesetz) 203 straipsnio 1 dalies 2 punktu. Kredito įstaiga, turinti filialą Vokietijoje, dar vadinamą „Sberbank Direct“, yra likviduojama (likvidavimas pagal Austrijos teisę).

Ligšioliniai valdybos nariai Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte ir Aleksei Mikhailov toliau eina savo pareigas ir tampa likvidatoriais.

Įmonės kreditoriai raginami kreiptis į likvidatorius Sonja Sarközi, Pavel Barchugov, Alexander Witte ir Aleksei Mikhailov adresu 1010 Wien, Schwarzenbergplatz 3.

Sonja SARKÖZI, Pavel BARCHUGOV, Alexander WITTE ir Aleksei MIKHAILOV

Likviduojama „Sberbank Europe AG“

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/35

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄJĮ KONKURSĄ

(2022/C 233/11)

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia šį viešąjį konkursą:

EPSO/AD/400/22 – Gynybos pramonės ir kosmoso sričių administratoriai (AD 7) ir ekspertai (AD 9)

Pranešimas apie konkursą 24 kalbomis skelbiamas
  2022 m. birželio 16 d.
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  C 233 A
  .

Daugiau informacijos galima rasti EPSO svetainėje https://epso.europa.eu/

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/36

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2022/C 233/12)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | įmone „Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited“, priklausančia įmonei „Macquarie Group Limited“ (toliau – „Macquarie“, Australija), |
| --- | --- |

—

įmone „Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited“, priklausančia įmonei „Macquarie Group Limited“ (toliau – „Macquarie“, Australija),

| — | įmone „British Columbia Investment Management Corporation“ (toliau – BCI, Kanada), |
| --- | --- |

—

įmone „British Columbia Investment Management Corporation“ (toliau – BCI, Kanada),

| — | įmone „National Grid plc“ (toliau – „National Grid“, Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

įmone „National Grid plc“ (toliau – „National Grid“, Jungtinė Karalystė),

| — | įmonei „National Grid“ priklausančiomis dujų perdavimo ir apskaitos įmonėmis (toliau – „National Grid Gas“, Jungtinė Karalystė). |
| --- | --- |

—

įmonei „National Grid“ priklausančiomis dujų perdavimo ir apskaitos įmonėmis (toliau – „National Grid Gas“, Jungtinė Karalystė).

Įmonės „Macquarie“, BCI ir „National Grid“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą „National Grid Gas“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Macquarie“ visame pasaulyje teikia bankininkystės, finansines, konsultavimo, investavimo ir fondų valdymo paslaugas; |
| --- | --- |

—

„Macquarie“ visame pasaulyje teikia bankininkystės, finansines, konsultavimo, investavimo ir fondų valdymo paslaugas;

| — | BCI yra Britų Kolumbijos (Kanada) vyriausybės agentas, viešojo sektoriaus klientų vardu investuojantis įvairiose turto klasėse Britų Kolumbijoje, |
| --- | --- |

—

BCI yra Britų Kolumbijos (Kanada) vyriausybės agentas, viešojo sektoriaus klientų vardu investuojantis įvairiose turto klasėse Britų Kolumbijoje,

| — | „National Grid“ valdo ir eksploatuoja reguliuojamą elektros energijos ir dujų infrastruktūrą Didžiojoje Britanijoje ir šiaurės rytų Jungtinėse Amerikos Valstijose, |
| --- | --- |

—

„National Grid“ valdo ir eksploatuoja reguliuojamą elektros energijos ir dujų infrastruktūrą Didžiojoje Britanijoje ir šiaurės rytų Jungtinėse Amerikos Valstijose,

| — | „National Grid Gas“ atlieka dvi pagrindines verslo funkcijas: i) Didžiosios Britanijos nacionalinės dujų perdavimo sistemos savininko ir valdytojo ir ii) dujų apskaitos įmonės „National Grid Metering“ savininko ir valdytojo. |
| --- | --- |

—

„National Grid Gas“ atlieka dvi pagrindines verslo funkcijas: i) Didžiosios Britanijos nacionalinės dujų perdavimo sistemos savininko ir valdytojo ir ii) dujų apskaitos įmonės „National Grid Metering“ savininko ir valdytojo.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.10748 – MACQUARIE / BCI / NATIONAL GRID / NATIONAL GRID GAS

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks. +32 22964301

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2022 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 233/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 233/38

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 233/13)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pateikti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„Scalogno di Romagna“

ES Nr.: PGI-IT-1539-AM01- 11.1.2021

SKVN ( ) SGN (X)

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Grupė Consorzio Scalogno di Romagna („Scalogno di Romagna“ apsaugos asociacija)

Adresas: C/o Comune di Riolo Terme, Via Aldo Moro 2, 48025 Riolo Terme – Ravenna, Italy

E. paštas: consorzioscalognodiromagna@gmail.com

„Consorzio Scalogno di Romagna“ turi teisę teikti pakeitimo paraišką pagal 2013 m. spalio 14 d. Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės politikos ministerijos sprendimo Nr. 12511 13 straipsnio 1 dalį.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita (patikslinkite) |
| --- | --- |

☒

Kita (patikslinkite)

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

Produkto aprašymas

2 straipsnis:

„Nuoroda „Scalogno di Romagna“ taikoma tik Allium ascalonicum rūšies svogūnų svogūnėliams.“

keičiamas ir papildomas taip:

„Nuoroda „Scalogno di Romagna“ taikoma tik Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnų svogūnėliams.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimi svogūnėliai yra pailgos, panašios į kolbą formos, turi tvirtą išorinę odelę, kurios spalva gali būti nuo geltonos iki gelsvai rudos, šviesiai rudos, rudos arba pilkos, o mėsingos vidinės dalies spalva – nuo baltos iki dryžuotos violetinės.

„Romagna“ ekotipo augalams būdingos ilgos išsiraizgiusios šaknys ir šviesiai žali, smailėjantys lapai.

Nuimant derlių, svogūnėliai surišami į ryšulėlį, kuris suformuojamas šaknimis, vienas prie kito pritvirtinant skirtingą svogūnėlių skaičių.

Jie skleidžia aštrų kvapą. Skonis – saldus ir subtilus, labiau panašus į svogūno nei česnako. Svogūnėlių aromatinės savybės artimos lelijinių šeimos savybėms. Joms įtakos turi iš dirvožemio absorbuojamas didelis kiekis sieros – mezoelemento, suteikiančio jiems skonį ir kvapą.

Jie vartojami švieži arba džiovinti ir dažnai būna konservuojami aliejuje.

Visos šios savybės aiškiai išskiria juos iš kitų valgomųjų svogūnėlių rūšių.“

Šiuose pakeitimuose tiksliau nurodoma produkto rūšis, apibūdinama „Romagna“ ekotipu, kuris taip pat yra įtrauktas į Emilijos-Romanijos regiono integruotą gamybos specifikaciją.

Papildymai susiję su savybėmis, dėl kurių nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą galima lengvai atpažinti ir aiškiai atskirti nuo kitų valgomųjų svogūnėlių rūšių.

Šios savybės visada buvo būdingos šiam produktui, taip pat buvo užfiksuotos fotografiškai. Dabar jis aprašomas geriau, kad šiuos valgomuosius svogūnėlius vartotojams būtų lengviau atpažinti ir palengvinti už kokybės kontrolę atsakingų asmenų užduotį.

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5b punktu ir taikomas bendrojo dokumento 3.2 punktui.

Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Specifikacijoje keičiamas Forli provincijos pavadinimas – ji pervadinta į Forli-Čezenos provinciją. Šis pakeitimas neturi įtakos gamybos vietovei.

Forli-Čezenos provinciją

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5c punktu ir taikomas bendrojo dokumento 4 punktui.

Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Pradiniame 5 straipsnio tekste minimi nebegaliojantys teisės aktai; todėl straipsnis dėl kilmės įrodymo keičiamas taip:

„Kiekvienas gamybos proceso etapas stebimas registruojant visas sąnaudas ir išeigą. Taip garantuojamas produkto atsekamumas, taip pat į kontrolės įstaigos tvarkomus sąrašus įrašant žemės registro sklypus, kuriuose auginamas produktas, augintojus bei pakuotojus ir kontrolės įstaigai deklaruojant užaugintus kiekius. Visus fizinius ir juridinius asmenis, įrašytus į atitinkamus sąrašus, tikrinimo įstaiga tikrina pagal produkto specifikaciją ir susijusį tikrinimo planą“.

Gamybos metodas

Gamybos metodas

| — | Sąlygos, susijusios su sodinimo draudimu lauke, kuriame po derliaus nuėmimo yra žemės ūkio kultūros liekanų, nurodytos glausčiau. |
| --- | --- |

—

Sąlygos, susijusios su sodinimo draudimu lauke, kuriame po derliaus nuėmimo yra žemės ūkio kultūros liekanų, nurodytos glausčiau.

Tam draudimui išreikšti pakanka sakinio „Kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą būtų galima auginti tame pačiame žemės sklype, turi praeiti ne mažiau kaip 5 metai“. Todėl frazė „draudžiama sodinti lauke, kuriame po derliaus nuėmimo yra žemės ūkio kultūros liekanų“ yra perteklinė ir buvo išbraukta.

„Kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą būtų galima auginti tame pačiame žemės sklype, turi praeiti ne mažiau kaip 5 metai“

| — | Patikslinta žemės ūkio kultūrų kaitos praktika, siekiant išvengti bet kokių galimų abejonių dėl jų aiškinimo, aiškiau suformuluojant tai, kas jau buvo nurodyta produkto specifikacijoje, t. y. kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas negali būti auginamas paeiliui su bulvinių šeimos augalais, runkeliais ir kopūstais. Performuluotas sakinys yra toks: „Taip pat draudžiama jį auginti paeiliui su bulvinių šeimos augalais, runkeliais ir kopūstais“ |
| --- | --- |

—

Patikslinta žemės ūkio kultūrų kaitos praktika, siekiant išvengti bet kokių galimų abejonių dėl jų aiškinimo, aiškiau suformuluojant tai, kas jau buvo nurodyta produkto specifikacijoje, t. y. kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas negali būti auginamas paeiliui su bulvinių šeimos augalais, runkeliais ir kopūstais. Performuluotas sakinys yra toks: „Taip pat draudžiama jį auginti paeiliui su bulvinių šeimos augalais, runkeliais ir kopūstais“

„Taip pat draudžiama jį auginti paeiliui su bulvinių šeimos augalais, runkeliais ir kopūstais“

| — | Kalbant apie sodinimo būdus, būtina naudoti Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnėlius, nes, kaip nurodyta skyriuje apie ryšį su kilmės vietove, nuoroda „Scalogna di Romagna“ žymimą produktą galima auginti tik persodinant konkretaus ekotipo svogūnėlius. Todėl sakinys „Sodinti reikia nuo lapkričio iki gruodžio mėnesio, o derlius nuimamas nuo kitų metų birželio mėnesio“ papildomas taip: „Sodinti reikia nuo lapkričio iki gruodžio mėnesio, naudojant Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnėlius, o derlius nuimamas nuo kitų metų birželio mėnesio“. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie sodinimo būdus, būtina naudoti Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnėlius, nes, kaip nurodyta skyriuje apie ryšį su kilmės vietove, nuoroda „Scalogna di Romagna“ žymimą produktą galima auginti tik persodinant konkretaus ekotipo svogūnėlius. Todėl sakinys „Sodinti reikia nuo lapkričio iki gruodžio mėnesio, o derlius nuimamas nuo kitų metų birželio mėnesio“ papildomas taip: „Sodinti reikia nuo lapkričio iki gruodžio mėnesio, naudojant Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnėlius, o derlius nuimamas nuo kitų metų birželio mėnesio“.

Allium ascalonicum

„Sodinti reikia nuo lapkričio iki gruodžio mėnesio, o derlius nuimamas nuo kitų metų birželio mėnesio“

„Sodinti reikia nuo lapkričio iki gruodžio mėnesio, naudojant Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnėlius, o derlius nuimamas nuo kitų metų birželio mėnesio“.

| — | Galiausiai, siekiant palengvinti patikrinimus, jau nurodytas didžiausias per vieną auginimo ciklą užauginamos produkcijos kiekis (6–8 tonos iš hektaro) yra tiksliai apibrėžtas – 8 tonos iš hektaro. |
| --- | --- |

—

Galiausiai, siekiant palengvinti patikrinimus, jau nurodytas didžiausias per vieną auginimo ciklą užauginamos produkcijos kiekis (6–8 tonos iš hektaro) yra tiksliai apibrėžtas – 8 tonos iš hektaro.

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5e punktu.

Ryšys su aplinka

Ryšys su aplinka

Tekstas, susijęs su ryšiu su aplinka, nėra įtrauktas į nuo 1997 m. galiojančią produkto specifikaciją. Todėl buvo parengtas ryšį su aplinką apibūdinantis tekstas, jau įtrauktas į sistemoje DOOR pateiktus dokumentus, jį papildant kita istorine informacija apie nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto gerą vardą.

Taip pat, be produkto specifikacijoje ir santraukoje jau nurodytų aspektų, atkreipiame dėmesį į pagrindinę nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ypatybę – jis nesuformuoja žiedų.

Todėl specifikacijos tekstas papildomas taip:

„Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ir geografinės vietovės ryšys yra pagrįstas šio produkto geru vardu. Žinoma, kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas priklauso ypatingam valgomųjų svogūnėlių ekotipui, pasižyminčiam savitomis ypatybėmis, kurios skiriasi nuo kitų rinkoje esančių rūšių ypatybių.“

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimam produktui auginti tinkama žemė yra kalvotoje vietovėje. Jai būdingas nuo vidutinės iki molingos tekstūros dirvožemis, ji yra sausa, turi daug kalio ir organinių medžiagų, yra gerai apšviesta saulės ir laidi. Šie dirvožemiai būdingi „La Vena dei Gessi Romagnola“ (Romanijos kreidos gyslos) pavadinimu žinomam kreidiniam kalnagūbriui, kuris driekiasi per didelę gamybos vietovės dalį ir turi įtakos visai teritorijai, suteikdamas dirvožemiui tam tikro šarmingumo. Gamybos vietovės teritorija taip pat žinoma kaip mineralinio vandens gydyklų zona, kurios dirvožemiui ir vandeniui būdingi sieros komponentai.

Taigi šios aplinkos savybės – sieros komponentai – turi įtakos lelijinių šeimos aromatinėms savybėms.

Dirvožemio mikroflora dėl jos tolesnio fermentinio veikimo sandėliavimo arba džiovinimo metu lemia tipišką saldų ir subtilų nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto aromatą, bet taip pat aštrų kvapą.

Skiriamoji nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ypatybė yra ta, kad jis nesuformuoja žiedų; todėl vienintelis galimas ir leistinas auginimo būdas yra svogūnėlių persodinimas. Dėl šios ypatybės per šimtmečius išsaugotas šio produkto genetinis paveldas ir specifinio ekotipo savybės, nes nevyko natūralus ar priverstinis apsikeitimas žiedadulkėmis su kitomis rūšimis, todėl jis nebuvo sukryžmintas arba nepatyrė genetinių intervencijų, būdingų kitoms rinkoje esančioms veislėms.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas niekada nebuvo aptiktas gamtoje, o tai reiškia, kad keltų tautos, atgabenusios jį į Romaniją, augino originalų ir autentišką produktą, kurio jokiu būdu nebuvo galima keisti, supainioti ar pakeisti jokiu kitu lelijinių šeimos svogūnėliu.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą ir vietovę sieja aiškus ryšys: jo augintojų, įskaitant tuos, kurie savo darže keliuose kvadratiniuose metruose augina valgomuosius svogūnėlius, dėka nebuvo prarasta galimybė perduoti šią vertingą duoklę dosniai Romanijos žemei. Augintojų įgūdžiai taip pat labai svarbūs atrenkant svogūnėlius – jie tai daro labai meistriškai. Dalis nuimtų svogūnėlių yra skirti vartojimui, o vidutinio dydžio ir apvalesnės formos svogūnėliai paprastai naudojami sodinimui.

Šį produktą yra paminėję daugelis rašytojų, pavyzdžiui, Corrado Contolis, gimęs ir gyvenęs Luge. 1963 m. išleistoje knygoje „Guida alla veritiera cucina romagnola“ („Tikrosios Romanijos virtuvės vadovas“), skyriuje „Kiaulienos patiekalai“, šiuos valgomuosius svogūnėlius jis liaupsina novatoriškai ir įkvepiančiai. 2001 m. išleistoje knygoje „Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere“ („Scalogno di Romagna“ – maistas Venerai“) Graziano Pozzetto cituoja kitus liudijimus, susijusius su šio produkto aprašymu ir naudojimu daugybėje praėjusio amžiaus receptų. Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą, gamindami įvairius patiekalus, naudojo kai kurie vietiniai virtuvės šefai. Vienas iš jų – Tarcisio Raccagni iš buvusio restorano „Gigiolè“ Brizigelos mieste. Jis siekė atkurti viduramžių virtuvę per vakarienes, kurios Brizigeloje buvo rengiamos garsiųjų viduramžių festivalių metu.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto gerą vardą ir naudojimą kaip prieskonį ruošiant įvairius patiekalus arba konservuotą aliejuje patvirtina informacija internete, tokiose svetainėse kaip „Giallo Zafferano“, „La Gazzetta del Gusto“, „Buonissimo“, „Geisha Gourmet“ ir „Taccuini Gastrosofici“.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto istorija yra graži ir pavyzdinė – visa tai pasiekta asociacijai „Proloco di Riolo Terme“, 1993 m. surengusiai pirmąjį „Fiera dello Scalogno di Romagna“ festivalį, kuris tebevyksta kasmet liepos mėnesio pabaigoje, ėmusis vadovaujančio vaidmens.

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5f punktu ir taikomas bendrojo dokumento 5 punktui.

Patikros

Patikros

Tekstas apie patikras, kuris nėra įtrauktas į dabartinę produkto specifikaciją, suformuluotas taip:

„Atitiktis produkto specifikacijai tikrinama pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 37 straipsnį. Kontrolės įstaiga, atsakinga už produkto specifikacijos patikrinimą, yra „Check Fruit“, įsikūrusi adresu Via Dei Mille 24, 40121 Bolonija, Italy, Tel. +39 0516494836, Faks. + 39 0516494813, e. paštas: info@checkfruit.it.“

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5g punktu.

Ženklinimas

Ženklinimas

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1. | |
| --- | --- |

1.

| — | Sakinys: |
| --- | --- |

—

Sakinys:

„Talpykla visada turi būti sandari, kad jos turinio nebūtų galima išimti nepažeidus talpyklos.“

keičiamas taip:

„Pakuotė visada turi būti sandari, kad jos turinio nebūtų galima išimti nepažeidus pakuotės.“

Žodis „contenitore“ (talpykla) buvo pakeistas (originale versijoje italų kalba) tinkamesniu žodžiu „confezione“ (pakuotė).

| — | Sakinys:

  „Ant talpyklos turi būti užrašas „Scalogno di Romagna“, po kurio iškart turi būti užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ (saugoma geografinė nuoroda) tokio paties dydžio spausdintinėmis raidėmis.“ |
| --- | --- |

—

Sakinys:

„Ant talpyklos turi būti užrašas „Scalogno di Romagna“, po kurio iškart turi būti užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ (saugoma geografinė nuoroda) tokio paties dydžio spausdintinėmis raidėmis.“

keičiamas taip:

„Ant pakuočių, pynių ar ryšulėlių turi būti etiketė su užrašu „Scalogno di Romagna“, po kurio iškart turi būti užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ (saugoma geografinė nuoroda) tokio paties dydžio spausdintinėmis raidėmis.“

Dabar taikomas įpareigojimas etiketę su informacija naudoti ant visų tipų pakuočių. Etiketėje pateikiama reikiama informacija ir ji lengvai pritaikoma prie produkto specifikacijoje numatytų skirtingų pakuočių tipų.

| — | Sakinys:

  „Kiekvieną pakuotės tipą turi patvirtinti Emilijos-Romanijos regionas.“ |
| --- | --- |

—

Sakinys:

„Kiekvieną pakuotės tipą turi patvirtinti Emilijos-Romanijos regionas.“

buvo išbrauktas, nes jis nedera su galiojančiais teisės aktais.

| — | Sakiniai:

  „Atitinkamų augintojų prašymu gali būti naudojamas grafinis simbolis. Šis simbolis turi atitikti simbolinio arba konkretaus ir nedviprasmiško logotipo, įskaitant bet kokias referencines spalvas, grafinį atvaizdą, kuris visada turi būti naudojamas kartu su geografine nuoroda.“ |
| --- | --- |

—

Sakiniai:

„Atitinkamų augintojų prašymu gali būti naudojamas grafinis simbolis. Šis simbolis turi atitikti simbolinio arba konkretaus ir nedviprasmiško logotipo, įskaitant bet kokias referencines spalvas, grafinį atvaizdą, kuris visada turi būti naudojamas kartu su geografine nuoroda.“

keičiami taip:

„Toliau pateiktas išskirtinis logotipas turi būti pavaizduotas pagal nurodytą grafinį atvaizdą.“

Image 22

Todėl privaloma naudoti grafinį simbolį, įskaitant techninę bylą, kurioje aprašomos jo savybės.

| — | Sakinys:

  „Ant eksportui skirtų partijų taip pat turi būti užrašas „Prodotto in Italia“ (pagaminta Italijoje)“. |
| --- | --- |

—

Sakinys:

„Ant eksportui skirtų partijų taip pat turi būti užrašas „Prodotto in Italia“ (pagaminta Italijoje)“.

keičiamas taip:

„Taip pat turi būti užrašas „Prodotto in Italia“ (pagaminta Italijoje).“

Užrašą „Pagaminta Italijoje“ būtina naudoti etiketėse ant visų siuntų, ne tik skirtų eksportuoti, siekiant pabrėžti, taip pat Italijos vartotojo naudai, kad tai – Italijoje užaugintas produktas.

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5h punktu ir taikomas bendrojo dokumento 3.6 punktui.

Kita

Kita

Pakavimas

Pakavimas

| 2. | 6 straipsnis:
  „Vartotojams pateikiamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis:







  A) | šviežias produktas: – virš svogūnėlio siauriausios vietos surišti maždaug 500 g ryšulėliai, gale surišti rafija. |
| --- | --- | --- |

2.

6 straipsnis:

„Vartotojams pateikiamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis:

Vartotojams pateikiamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis:

A)

šviežias produktas: – virš svogūnėlio siauriausios vietos surišti maždaug 500 g ryšulėliai, gale surišti rafija.

šviežias produktas: – virš svogūnėlio siauriausios vietos surišti maždaug 500 g ryšulėliai, gale surišti rafija.

| B) | džiovintas produktas:







  1) | svogūnėlių ryšulėliai, sveriantys maždaug 500 g. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų didelio dydžio svogūnėlių. Jie rafija labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos. |
| --- | --- | --- |

B)

džiovintas produktas:

džiovintas produktas:

1)

svogūnėlių ryšulėliai, sveriantys maždaug 500 g. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų didelio dydžio svogūnėlių. Jie rafija labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos.

svogūnėlių ryšulėliai, sveriantys maždaug 500 g. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų didelio dydžio svogūnėlių. Jie rafija labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos.

| 2) | pynės. Svogūnėliai turi būti surūšiuoti ir supinti arba vien tik lapais, arba naudojant rafiją. |
| --- | --- |

2)

pynės. Svogūnėliai turi būti surūšiuoti ir supinti arba vien tik lapais, arba naudojant rafiją.

pynės. Svogūnėliai turi būti surūšiuoti ir supinti arba vien tik lapais, arba naudojant rafiją.

| 3) | džiovinti svogūnėliai mažame plastikiniame tinklelyje po 100 g.“ |
| --- | --- |

3)

džiovinti svogūnėliai mažame plastikiniame tinklelyje po 100 g.“

džiovinti svogūnėliai mažame plastikiniame tinklelyje po 100 g.“

keičiamas taip:

„Vartotojams pateikiamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis:

Vartotojams pateikiamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis:

| A) | šviežias produktas:







  — | nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. |
| --- | --- | --- |

A)

šviežias produktas:

šviežias produktas:

—

nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu.

nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu.

| B) | džiovintas produktas:







  1) | nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, gale surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų svogūnėlių. Jie turi būti labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos. |
| --- | --- | --- |

B)

džiovintas produktas:

džiovintas produktas:

1)

nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, gale surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų svogūnėlių. Jie turi būti labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos.

nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, gale surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų svogūnėlių. Jie turi būti labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos.

| 2) | atrinktų vienodo dydžio svogūnėlių pynės, supintos arba vien tik lapais, arba rafija ar kitu augaliniu pluoštu. |
| --- | --- |

2)

atrinktų vienodo dydžio svogūnėlių pynės, supintos arba vien tik lapais, arba rafija ar kitu augaliniu pluoštu.

atrinktų vienodo dydžio svogūnėlių pynės, supintos arba vien tik lapais, arba rafija ar kitu augaliniu pluoštu.

| 3) | sandariai uždaryti tinkleliai, maišai ar dėžės: įvairių dydžių džiovinti svogūnėliai be šaknų gali būti supakuoti į sandariai uždaromus, iš maisto produktams pakuoti tinkamos medžiagos pagamintus tinklelius, maišus ar dėžes, kurių svoris – nuo 100 g iki 5 kg. |
| --- | --- |

3)

sandariai uždaryti tinkleliai, maišai ar dėžės: įvairių dydžių džiovinti svogūnėliai be šaknų gali būti supakuoti į sandariai uždaromus, iš maisto produktams pakuoti tinkamos medžiagos pagamintus tinklelius, maišus ar dėžes, kurių svoris – nuo 100 g iki 5 kg.

sandariai uždaryti tinkleliai, maišai ar dėžės: įvairių dydžių džiovinti svogūnėliai be šaknų gali būti supakuoti į sandariai uždaromus, iš maisto produktams pakuoti tinkamos medžiagos pagamintus tinklelius, maišus ar dėžes, kurių svoris – nuo 100 g iki 5 kg.

Pirmiau aprašyti produktai taip pat gali būti pateikiami vartoti pakuotėse, pagamintose iš medžio, plastiko, popieriaus, kartono ar natūralių augalinių medžiagų pagal galiojančius teisės aktus.

Pirmiau aprašyti produktai taip pat gali būti pateikiami vartoti pakuotėse, pagamintose iš medžio, plastiko, popieriaus, kartono ar natūralių augalinių medžiagų pagal galiojančius teisės aktus.

Taip pat leidžiama prekybos vietoje parduoti produktą iš sandarių pakuočių ar dėžių porcijomis, jeigu produktas pateikiamas konkrečiose laikymo vietose ar talpyklose, kuriose aiškiai matoma ta pati informacija, kurią reikalaujama pateikti ant produkto specifikacijoje nurodytos pakuotės.

Taip pat leidžiama prekybos vietoje parduoti produktą iš sandarių pakuočių ar dėžių porcijomis, jeigu produktas pateikiamas konkrečiose laikymo vietose ar talpyklose, kuriose aiškiai matoma ta pati informacija, kurią reikalaujama pateikti ant produkto specifikacijoje nurodytos pakuotės.

Svogūnėliai, skirti perdirbti, taip pat gali būti pristatomi nesupakuoti, pakuotėse arba talpyklose, kurios atitinka galiojančius teisės aktus ir kurių bent vienoje pusėje yra įskaitomai ir matomai pažymėtas užrašas „SGN „Scalogno di Romagna“, skirta perdirbti““.

Svogūnėliai, skirti perdirbti, taip pat gali būti pristatomi nesupakuoti, pakuotėse arba talpyklose, kurios atitinka galiojančius teisės aktus ir kurių bent vienoje pusėje yra įskaitomai ir matomai pažymėtas užrašas „SGN „Scalogno di Romagna“, skirta perdirbti

Straipsnis apie pakuotes buvo atnaujintas siekiant jį pritaikyti prie dabartinių rinkos reikalavimų, supaprastinti pateikimo procedūrą ir numatyti 100 g–1 kg ryšulėlius, taip pat papildyti jį informacija apie pakavimą į tinklelius, maišus ar dėžes.

Numatyta ne tik pateikti informaciją ant pakuotės ir tiekti produktą vartotojui naudojant daugiau pakuočių tipų, bet ir supaprastintas vien perdirbti skirto produkto tvarkymas. Iš tikrųjų šį produktą įprasta naudoti konservuotą aliejuje arba nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimais svogūnėliais paskaninti tam tikrus maisto produktus ar gaminius. Šiuo pakeitimu perdirbti skirtą produktą leidžiama parduoti nesupakuotą.

Šis pakeitimas taip pat susijęs su santraukos 5h punktu ir taikomas bendrojo dokumento 3.5 punktui.

Redakciniai pakeitimai

Redakciniai pakeitimai

| — | Straipsnių pavadinimai buvo įtraukti į produkto specifikaciją siekiant geriau apibrėžti kiekvieno straipsnio turinį. |
| --- | --- |

—

Straipsnių pavadinimai buvo įtraukti į produkto specifikaciją siekiant geriau apibrėžti kiekvieno straipsnio turinį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Scalogno di Romagna“

„Scalogno di Romagna“

ES Nr.: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

ES Nr.: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021

SKVN ( ) SGN (X)

SKVN ( ) SGN (X)

1.   (skvn arba sgn) pavadinimas (-ai)

(skvn arba sgn) pavadinimas (-ai)

„Scalogno di Romagna“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.6 klasė. Švieži arba perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdai

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ taikoma tik Allium ascalonicum rūšies „Romagna“ ekotipo svogūnų svogūnėliams.

Allium ascalonicum

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimi svogūnėliai yra pailgos, panašios į kolbą formos, turi tvirtą išorinę odelę, kurios spalva gali būti nuo geltonos iki gelsvai rudos, šviesiai rudos, rudos arba pilkos, o mėsingos vidinės dalies spalva – nuo baltos iki dryžuotos violetinės.

„Romagna“ ekotipo augalams būdingos ilgos išsiraizgiusios šaknys ir šviesiai žali, smailėjantys lapai.

Nuimant derlių, svogūnėliai surišami į ryšulėlį, kuris suformuojamas šaknimis, vienas prie kito pritvirtinant skirtingą svogūnėlių skaičių.

Jie skleidžia aštrų kvapą. Skonis – saldus ir subtilus, labiau panašus į svogūno nei česnako. Svogūnėlių aromatinės savybės artimos lelijinių šeimos savybėms, kurioms įtakos turi iš dirvožemio absorbuojamas didelis kiekis sieros – mezoelemento, suteikiančio jiems skonį ir kvapą.

Jie vartojami švieži arba džiovinti ir dažnai yra konservuojami aliejuje.

Visos šios savybės aiškiai išskiria juos iš kitų valgomųjų svogūnėlių rūšių.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavinės medžiagos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavinės medžiagos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto auginimo etapai iki pat derliaus nuėmimo turi būti vykdomi tik 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Vartotojams pateikiamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi pasižymėti šiomis savybėmis:

| A) | šviežias produktas:






  — | nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. |
| --- | --- | --- |

A)

šviežias produktas:

—

nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu.

| B) | džiovintas produktas:






  1) | nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, gale surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų svogūnėlių. Jie turi būti labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos. |
| --- | --- | --- |

B)

džiovintas produktas:

1)

nuo 100 g iki 1 kg sveriantys ryšulėliai, gale surišti rafija ar kitu augalinės kilmės pluoštu. Ryšulėliai turi būti suformuoti iš vienodų svogūnėlių. Jie turi būti labai stipriai surišami svogūnėlio viršuje, o lapai nupjaunami palikus 5 cm virš surišimo vietos.

| 2) | atrinktų vienodo dydžio svogūnėlių pynės, supintos arba vien tik lapais, arba rafija ar kitu augaliniu pluoštu. |
| --- | --- |

2)

atrinktų vienodo dydžio svogūnėlių pynės, supintos arba vien tik lapais, arba rafija ar kitu augaliniu pluoštu.

| 3) | sandariai uždaryti tinkleliai, maišai ar dėžės: Įvairių dydžių džiovinti svogūnėliai be šaknų gali būti supakuoti į sandariai uždarytus, iš maisto produktams pakuoti tinkamos medžiagos pagamintus tinklelius, maišus ar dėžes, kurie sveria nuo 100 g iki 5 kg. |
| --- | --- |

3)

sandariai uždaryti tinkleliai, maišai ar dėžės: Įvairių dydžių džiovinti svogūnėliai be šaknų gali būti supakuoti į sandariai uždarytus, iš maisto produktams pakuoti tinkamos medžiagos pagamintus tinklelius, maišus ar dėžes, kurie sveria nuo 100 g iki 5 kg.

Pirmiau aprašyti produktai taip pat gali būti pateikiami vartoti pakuotėse, pagamintose iš medžio, plastiko, popieriaus, kartono ar natūralių augalinių medžiagų pagal galiojančius teisės aktus.

Taip pat leidžiama prekybos vietoje parduoti produktą iš sandarių pakuočių ar dėžių porcijomis, jeigu produktas pateikiamas konkrečiose laikymo vietose ar talpyklose, kuriose aiškiai matoma ta pati informacija, kurią reikalaujama pateikti ant produkto specifikacijoje nurodytos pakuotės.

Svogūnėliai, skirti perdirbti, taip pat gali būti pristatomi nesupakuoti, pakuotėse arba talpyklose, kurios atitinka galiojančius teisės aktus ir kurių bent vienoje pusėje yra įskaitomai ir matomai pažymėtas užrašas „SGN „Scalogno di Romagna“, skirta perdirbti“.

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Vartojimui parduodamas nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas turi būti supakuotas taip, kad būtų galima pažymėti bet kokius specialius ženklus. Pakuotė visada turi būti sandari, kad jos turinio nebūtų galima išimti nepažeidus pakuotės.

Ant pakuočių, pynių ar ryšulėlių turi būti etiketė su užrašu „Scalogno di Romagna“, po kurio iškart turi būti užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ (saugoma geografinė nuoroda) tokio paties dydžio spausdintinėmis raidėmis.

Pakuotojo pavadinimas, prekybinis pavadinimas ir adresas, taip pat pradinis bendrasis svoris turi būti matomi tame pačiame regėjimo lauke.

Užrašas „Indicazione Geografica Protetta“ (saugoma geografinė nuoroda) gali būti kartojamas bet kur kitur ant talpyklos arba etiketės, taip pat kaip trumpinys I.G.P. (SGN).

Toliau pateiktas išskirtinis logotipas turi būti pavaizduotas pagal nurodytą grafinį atvaizdą.

Taip pat turi būti užrašas „Pagaminta Italijoje“.

Image 23

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Gamybos vietovę sudaro Emilijos-Romanijos regiono dalis, tinkama Allium ascalonicum rūšies svogūnėliams auginti, ir apima šias savivaldybes:

Allium ascalonicum

| — | Ravenos provincijoje: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ir Solarolo; |
| --- | --- |

—

Ravenos provincijoje: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme ir Solarolo;

| — | Forli-Čezenos provincijoje: Modigliana ir Tredozio; |
| --- | --- |

—

Forli-Čezenos provincijoje: Modigliana ir Tredozio;

| — | Bolonijos provincijoje: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ir Mordano. |
| --- | --- |

—

Bolonijos provincijoje: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola ir Mordano.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ir geografinės vietovės ryšys yra pagrįstas šio produkto reputacija. Žinoma, kad nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas priklauso ypatingam valgomųjų svogūnėlių ekotipui, pasižyminčiam savitomis ypatybėmis, kurios skiriasi nuo kitų rinkoje esančių rūšių ypatybių.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimam produktui auginti tinkama žemė yra kalvotoje vietovėje. Jai būdingas nuo vidutinės iki molingos tekstūros dirvožemis, ji yra sausa, turi daug kalio ir organinių medžiagų, yra gerai apšviesta saulės ir laidi. Šie dirvožemiai būdingi „La Vena dei Gessi Romagnola“ (Romanijos kreidos gyslos) pavadinimu žinomam kreidiniam kalnagūbriui, kuris driekiasi per didelę gamybos vietovės dalį ir turi įtakos visai teritorijai, suteikdamas dirvožemiui tam tikro šarmingumo. Gamybos vietovės teritorija taip pat žinoma kaip mineralinio vandens gydyklų zona, kurios dirvožemiui ir vandeniui būdingi sieros komponentai.

Taigi šios aplinkos savybės – sieros komponentai – turi įtakos lelijinių šeimos aromatinėms savybėms.

Dirvožemio mikroflora dėl jos tolesnio fermentinio veikimo sandėliavimo arba džiovinimo metu lemia tipišką saldų ir subtilų nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto aromatą, bet taip pat aštrų kvapą.

Skiriamoji nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto ypatybė yra ta, kad jis nesuformuoja žiedų; todėl vienintelis galimas ir leistinas auginimo būdas yra svogūnėlių persodinimas. Dėl šios ypatybės per šimtmečius išsaugotas šio produkto genetinis paveldas ir specifinio ekotipo savybės, nes nevyko natūralus ar priverstinis apsikeitimas žiedadulkėmis su kitomis rūšimis, todėl jis nebuvo sukryžmintas arba nepatyrė genetinių intervencijų, būdingų kitoms rinkoje esančioms veislėms.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimas produktas niekada nebuvo aptiktas gamtoje, o tai reiškia, kad keltų tautos, atgabenusios jį į Romaniją, augino originalų ir autentišką produktą, kurio jokiu būdu nebuvo galima keisti, supainioti ar pakeisti jokiu kitu lelijinių šeimos svogūnėliu.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą ir vietovę sieja aiškus ryšys: jo augintojų, įskaitant tuos, kurie savo darže keliuose kvadratiniuose metruose augina valgomuosius svogūnėlius, dėka nebuvo prarasta galimybė perduoti šią vertingą duoklę dosniai Romanijos žemei. Augintojų įgūdžiai taip pat labai svarbūs atrenkant svogūnėlius – jie tai daro labai meistriškai. Dalis nuimtų svogūnėlių yra skirti vartojimui, o vidutinio dydžio ir apvalesnės formos svogūnėliai paprastai naudojami sodinimui.

Šį produktą yra paminėję daugelis rašytojų, pavyzdžiui, Corrado Contolis, gimęs ir gyvenęs Luge. 1963 m. išleistoje knygoje „Guida alla veritiera cucina romagnola“ („Tikrosios Romanijos virtuvės vadovas“), skyriuje „Kiaulienos patiekalai“, šiuos valgomuosius svogūnėlius jis liaupsina novatoriškai ir įkvepiančiai. 2001 m. išleistoje knygoje „Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere“ („Scalogno di Romagna“ – maistas Venerai“) Graziano Pozzetto cituoja kitus liudijimus, susijusius su šio produkto aprašymu ir naudojimu daugybėje praėjusio amžiaus receptų. Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimą produktą, gamindami įvairius patiekalus, naudojo kai kurie vietiniai virtuvės šefai. Vienas iš jų – Tarcisio Raccagni iš buvusio restorano „Gigiolè“ Brizigelos mieste. Jis siekė atkurti viduramžių virtuvę per vakarienes, kurios Brizigeloje buvo rengiamos garsiųjų viduramžių festivalių metu.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto gerą vardą ir naudojimą kaip prieskonį ruošiant įvairius patiekalus arba konservuotą aliejuje patvirtina informacija internete, tokiose svetainėse kaip „Giallo Zafferano“, „La Gazzetta del Gusto“, „Buonissimo“, „Geisha Gourmet“ ir „Taccuini Gastrosofici“.

Nuoroda „Scalogno di Romagna“ žymimo produkto istorija yra graži ir pavyzdinė – visa tai pasiekta asociacijai „Proloco di Riolo Terme“, 1993 m. surengusiai pirmąjį „Fiera dello Scalogno di Romagna“ festivalį, kuris tebevyksta kasmet liepos mėnesio pabaigoje, ėmusis vadovaujančio vaidmens.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---