# Az Európai Unió C 251/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 251 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. június 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 251

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. június 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2021–20222021. december 13–16-i ülésELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2021–20222021. december 13–16-i ülésELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2021. december 14., kedd |
| 2022/C 251/01 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról (2020/2035(INL)) | 2 |
| | 2021. december 15., szerda |
| 2022/C 251/02 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőség 2018–2020 közötti helyzetéről (2021/2020(INI)) | 23 |
| 2022/C 251/03 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a szervezett bűnözésnek az Unió saját forrásaira gyakorolt hatásáról és az uniós forrásokkal való visszaélésről, különös tekintettel a megosztott irányításra az ellenőrzés és a kontrollok szempontjából (2020/2221(INI)) | 37 |
| 2022/C 251/04 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a sürgősségi alapok és a válsággal kapcsolatos kiadási területek esetében a korrupció, a szabálytalan kiadások, valamint az uniós és nemzeti forrásokkal való visszaélés elkerülését célzó megelőző intézkedések értékeléséről (2020/2222(INI)) | 48 |
| 2022/C 251/05 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtásáról (2021/2077(INI)) | 58 |
| 2022/C 251/06 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a tömegpusztító fegyverek többoldalú fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési rendszereinek kihívásairól és kilátásairól (2020/2001(INI)) | 69 |
| 2022/C 251/07 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az EU humanitárius tevékenységének új orientációiról (2021/2163(INI)) | 80 |
| 2022/C 251/08 | Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a nyugat-balkáni szervezett bűnözés elleni küzdelem területén folytatott együttműködésről (2021/2002(INI)) | 87 |
| | 2021. december 16., csütörtök |
| 2022/C 251/09 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2020-as év folyamán folytatott tanácskozásairól (2021/2019(INI)) | 96 |
| 2022/C 251/10 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a munkahelyi demokráciáról: a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételének európai keretrendszere és az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv felülvizsgálata (2021/2005(INI)) | 104 |
| 2022/C 251/11 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a civil társadalom és az emberi jogok védelmezői elleni folyamatos fellépésekről Oroszországban: a Memorial emberi jogi szervezet ügyéről (2021/3018(RSP)) | 115 |
| 2022/C 251/12 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a Kubában kialakult helyzetről, nevezetesen José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes, Andy Dunier García és Yunior García Aguilera ügye (2021/3019(RSP)) | 120 |
| 2022/C 251/13 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a szerbiai Linglong gyárban alkalmazott kényszermunkáról és környezetvédelmi tiltakozásokról (2021/3020(RSP)) | 124 |
| 2022/C 251/14 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása az alapvető jogokról és jogállamiságról Szlovéniában, különös tekintettel az EPPO ügyészeinek késedelmes kinevezésére (2021/2978(RSP)) | 127 |
| 2022/C 251/15 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a nicaraguai helyzetről (2021/3000(RSP)) | 134 |
| 2022/C 251/16 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása MeToo és zaklatás – következmények az uniós intézményekben (2021/2986(RSP)) | 138 |
| 2022/C 251/17 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása az ukrán határon és Ukrajna oroszok által megszállt területein kialakult helyzetről (2021/3010(RSP)) | 144 |
| 2022/C 251/18 | Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról (2021/2885(RSP)) | 150 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2021. december 14., kedd

2022/C 251/01

Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról (2020/2035(INL))

2

2021. december 15., szerda

2022/C 251/02

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőség 2018–2020 közötti helyzetéről (2021/2020(INI))

23

2022/C 251/03

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a szervezett bűnözésnek az Unió saját forrásaira gyakorolt hatásáról és az uniós forrásokkal való visszaélésről, különös tekintettel a megosztott irányításra az ellenőrzés és a kontrollok szempontjából (2020/2221(INI))

37

2022/C 251/04

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a sürgősségi alapok és a válsággal kapcsolatos kiadási területek esetében a korrupció, a szabálytalan kiadások, valamint az uniós és nemzeti forrásokkal való visszaélés elkerülését célzó megelőző intézkedések értékeléséről (2020/2222(INI))

48

2022/C 251/05

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtásáról (2021/2077(INI))

58

2022/C 251/06

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a tömegpusztító fegyverek többoldalú fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési rendszereinek kihívásairól és kilátásairól (2020/2001(INI))

69

2022/C 251/07

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az EU humanitárius tevékenységének új orientációiról (2021/2163(INI))

80

2022/C 251/08

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a nyugat-balkáni szervezett bűnözés elleni küzdelem területén folytatott együttműködésről (2021/2002(INI))

87

2021. december 16., csütörtök

2022/C 251/09

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2020-as év folyamán folytatott tanácskozásairól (2021/2019(INI))

96

2022/C 251/10

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a munkahelyi demokráciáról: a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételének európai keretrendszere és az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv felülvizsgálata (2021/2005(INI))

104

2022/C 251/11

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a civil társadalom és az emberi jogok védelmezői elleni folyamatos fellépésekről Oroszországban: a Memorial emberi jogi szervezet ügyéről (2021/3018(RSP))

115

2022/C 251/12

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a Kubában kialakult helyzetről, nevezetesen José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes, Andy Dunier García és Yunior García Aguilera ügye (2021/3019(RSP))

120

2022/C 251/13

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a szerbiai Linglong gyárban alkalmazott kényszermunkáról és környezetvédelmi tiltakozásokról (2021/3020(RSP))

124

2022/C 251/14

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása az alapvető jogokról és jogállamiságról Szlovéniában, különös tekintettel az EPPO ügyészeinek késedelmes kinevezésére (2021/2978(RSP))

127

2022/C 251/15

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a nicaraguai helyzetről (2021/3000(RSP))

134

2022/C 251/16

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása MeToo és zaklatás – következmények az uniós intézményekben (2021/2986(RSP))

138

2022/C 251/17

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása az ukrán határon és Ukrajna oroszok által megszállt területein kialakult helyzetről (2021/3010(RSP))

144

2022/C 251/18

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról (2021/2885(RSP))

150

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2021. december 13., hétfő |
| 2022/C 251/19 | Az Európai Parlament 2021. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD)) | 153 |
| | 2021. december 14., kedd |
| 2022/C 251/20 | P9_TA(2021)0485A Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens ***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/216 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra az (EU) 2019/216 rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 154 |
| 2022/C 251/21 | P9_TA(2021)0486Az ifjúság európai éve (2022) ***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az ifjúság európai évéről (2022) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra az ifjúság európai évéről (2022) szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 155 |
| 2022/C 251/22 | P9_TA(2021)0487Közös nyomozócsoportok: hozzáigazítás a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz ***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 158 |
| 2022/C 251/23 | P9_TA(2021)0488Büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozat: hozzáigazítás a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2014/41/EU irányelvnek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra a 2014/41/EU irányelvnek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 159 |
| 2022/C 251/24 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról a Horvátországnak a 2020. december 28-tól kezdődő földrengésekkel kapcsolatban nyújtandó támogatás céljából (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD)) | 160 |
| 2022/C 251/25 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása az Olaszország EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD)) | 163 |
| 2022/C 251/26 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása az Olaszország EGF/2021/002 IT/Air Italy referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD)) | 167 |
| 2022/C 251/27 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása Spanyolország EGF/2021/004 ES/Aragón automotive kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD)) | 171 |
| 2022/C 251/28 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 609/2014/EU, Euratom rendeletnek a tagállamok számára a kiszámíthatóság fokozása, valamint a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásakor alkalmazandó vitarendezési eljárások pontosítása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE)) | 175 |
| 2022/C 251/29 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE)) | 181 |
| 2022/C 251/30 | Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyvének (2021–2026) az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE)) | 182 |
| 2022/C 251/31 | Az Európai Parlament 2021. december 14-én elfogadott módosításai a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió belső közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) | 183 |
| | 2021. december 15., szerda |
| 2022/C 251/32 | P9_TA(2021)0498Egyes in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó követelmények késleltetett alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2021. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/746 rendeletnek az egyes in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések vonatkozásában és a házon belüli eszközökre vonatkozó követelmények késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 15-én került elfogadásra az (EU) 2017/746 rendeletnek a bizonyos in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó feltételek késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 226 |
| 2022/C 251/33 | Az Európai Parlament 2021. december 15-én elfogadott módosításai a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (a digitális piacokról szóló jogszabály) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) | 227 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2021. december 13., hétfő

2022/C 251/19

Az Európai Parlament 2021. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

153

2021. december 14., kedd

2022/C 251/20

P9_TA(2021)0485A Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens ***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/216 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))P9_TC1-COD(2021)0146Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra az (EU) 2019/216 rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

154

2022/C 251/21

P9_TA(2021)0486Az ifjúság európai éve (2022) ***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az ifjúság európai évéről (2022) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))P9_TC1-COD(2021)0328Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra az ifjúság európai évéről (2022) szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

155

2022/C 251/22

P9_TA(2021)0487Közös nyomozócsoportok: hozzáigazítás a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz ***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))P9_TC1-COD(2021)0008Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

158

2022/C 251/23

P9_TA(2021)0488Büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozat: hozzáigazítás a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz***IAz Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2014/41/EU irányelvnek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))P9_TC1-COD(2021)0009Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra a 2014/41/EU irányelvnek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

159

2022/C 251/24

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról a Horvátországnak a 2020. december 28-tól kezdődő földrengésekkel kapcsolatban nyújtandó támogatás céljából (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

160

2022/C 251/25

Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása az Olaszország EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

163

2022/C 251/26

Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása az Olaszország EGF/2021/002 IT/Air Italy referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

167

2022/C 251/27

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása Spanyolország EGF/2021/004 ES/Aragón automotive kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

171

2022/C 251/28

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 609/2014/EU, Euratom rendeletnek a tagállamok számára a kiszámíthatóság fokozása, valamint a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásakor alkalmazandó vitarendezési eljárások pontosítása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

175

2022/C 251/29

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

181

2022/C 251/30

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyvének (2021–2026) az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

182

2022/C 251/31

Az Európai Parlament 2021. december 14-én elfogadott módosításai a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió belső közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD))

183

2021. december 15., szerda

2022/C 251/32

P9_TA(2021)0498Egyes in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó követelmények késleltetett alkalmazása ***IAz Európai Parlament 2021. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/746 rendeletnek az egyes in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések vonatkozásában és a házon belüli eszközökre vonatkozó követelmények késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))P9_TC1-COD(2021)0323Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 15-én került elfogadásra az (EU) 2017/746 rendeletnek a bizonyos in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó feltételek késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

226

2022/C 251/33

Az Európai Parlament 2021. december 15-én elfogadott módosításai a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (a digitális piacokról szóló jogszabály) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD))

227

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2022.6.30.

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2021–2022

2021. december 13–16-i ülés

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2021. december 14., kedd

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/2

---

P9_TA(2021)0489

A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: online erőszak

Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről és azon belül az online erőszakról (2020/2035(INL))

(2022/C 251/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, valamint 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, valamint 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére, 83. cikkének (1) bekezdésére, valamint 84. és 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére, 83. cikkének (1) bekezdésére, valamint 84. és 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7., 8., 10., 11., 12., 21., 23., 24., 25., 26. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7., 8., 10., 11., 12., 21., 23., 24., 25., 26. és 47. cikkére,

| — | tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre, különösen az ebben foglalt, a nők és lányok erőszaktól és a sztereotípiáktól való mentesítésére vonatkozó célkitűzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre, különösen az ebben foglalt, a nők és lányok erőszaktól és a sztereotípiáktól való mentesítésére vonatkozó célkitűzésre,

| — | tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel a „Fellépés a jogellenes online tartalmak ellen: Az online platformok megnövelt felelőssége felé” című, 2017. szeptember 28-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fellépés a jogellenes online tartalmak ellen: Az online platformok megnövelt felelőssége felé” című, 2017. szeptember 28-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel „Az áldozatok jogairól szóló uniós stratégia (2020–2025)” című, 2020. június 24-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az áldozatok jogairól szóló uniós stratégia (2020–2025)” című, 2020. június 24-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel a digitális szolgáltatások egységes piacáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) és a 2000/31/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális szolgáltatások egységes piacáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) és a 2000/31/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra,

| — | tekintettel a Bizottság által 2016 májusában közzétett, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexre és annak ötödik ellenőrzési fordulójára, amelynek eredményeképpen született a „Tájékoztató – a magatartási kódex 5. ellenőrzési fordulója” című dokumentum, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016 májusában közzétett, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexre és annak ötödik ellenőrzési fordulójára, amelynek eredményeképpen született a „Tájékoztató – a magatartási kódex 5. ellenőrzési fordulója” című dokumentum,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére, amelyet 2011. május 11-én, Isztambulban nyitottak meg aláírásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére, amelyet 2011. május 11-én, Isztambulban nyitottak meg aláírásra,

| — | tekintettel az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló, 2001. november 23-i egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló, 2001. november 23-i egyezményére,

| — | tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) oktatása és a kapcsolódó szakmák terén való előmozdításáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) oktatása és a kapcsolódó szakmák terén való előmozdításáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Uniónak az LMBTIQ-szabadság zónájává való nyilvánításáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak az LMBTIQ-szabadság zónájává való nyilvánításáról szóló, 2021. március 11-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről, valamint az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv végrehajtásáról szóló, 2021. február 10-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről, valamint az áldozatok védelméről szóló 2011/36/EU irányelv végrehajtásáról szóló, 2021. február 10-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A nők jogai előtt álló kihívásokról Európában: több mint 25 évvel a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform elfogadása után” című, 2021. február 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők jogai előtt álló kihívásokról Európában: több mint 25 évvel a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform elfogadása után” című, 2021. február 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A nemek közötti digitális szakadék megszüntetése: a nők részvétele a digitális gazdaságban” című, 2021. január 21-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti digitális szakadék megszüntetése: a nők részvétele a digitális gazdaságban” című, 2021. január 21-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A médiaszabadság megerősítése: az újságírók védelme Európában, a gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és a platformok szerepe” című, 2020. november 25-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A médiaszabadság megerősítése: az újságírók védelme Európában, a gyűlöletbeszéd, a dezinformáció és a platformok szerepe” című, 2020. november 25-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a COVID-19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a COVID-19-világjárvány és annak következményei elleni küzdelemre irányuló összehangolt uniós fellépésről szóló, 2020. április 17-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén az Európai Unióban tapasztalható visszaesésről szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése terén az Európai Unióban tapasztalható visszaesésről szóló, 2019. február 13-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Unión belüli, munkahelyen, nyilvános térben és a politikai életben elkövetett megfélemlítés és szexuális zaklatás megelőzését és az ellenük való küzdelmet szolgáló intézkedésekről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unión belüli, munkahelyen, nyilvános térben és a politikai életben elkövetett megfélemlítés és szexuális zaklatás megelőzését és az ellenük való küzdelmet szolgáló intézkedésekről szóló, 2018. szeptember 11-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a nők és lányok szerepvállalásának a digitális ágazaton keresztül történő növeléséről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és lányok szerepvállalásának a digitális ágazaton keresztül történő növeléséről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kiberbűnözés elleni küzdelemről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2017. szeptember 12-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogokkal kapcsolatos jogi eszközeinek rendelkezéseire, különösen a nők és gyermekek jogaira vonatkozókra, valamint a nőkkel és a gyermekekkel szembeni erőszakról szóló egyéb ENSZ-eszközökre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogokkal kapcsolatos jogi eszközeinek rendelkezéseire, különösen a nők és gyermekek jogaira vonatkozókra, valamint a nőkkel és a gyermekekkel szembeni erőszakról szóló egyéb ENSZ-eszközökre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések fokozása” (A/RES/75/161) és „A magánélethez való jog a digitális érában” című, 2020. december 16-i határozataira (A/RES/75/176), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének „A nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megelőzésére és felszámolására irányuló erőfeszítések fokozása” (A/RES/75/161) és „A magánélethez való jog a digitális érában” című, 2020. december 16-i határozataira (A/RES/75/176),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „A nők és lányok elleni erőszak felszámolására irányuló erőfeszítések felgyorsítása: a nők és lányok elleni, a digitális környezetben zajló erőszak megelőzése és az arra való reagálás” című, 2018. július 5-i határozatára (A/HRC/RES/38/5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának „A nők és lányok elleni erőszak felszámolására irányuló erőfeszítések felgyorsítása: a nők és lányok elleni, a digitális környezetben zajló erőszak megelőzése és az arra való reagálás” című, 2018. július 5-i határozatára (A/HRC/RES/38/5),

| — | tekintettel az ENSZ különleges előadóinak a nők elleni erőszakról, annak okairól és következményeiről szóló jelentéseire, különös tekintettel az emberi jogok összefüggésében a nők és lányok elleni online erőszakról szóló, 2018. június 18-i jelentésre (A/HRC/38/47), a női újságírókkal szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló, 2020. május 6-i jelentésre (A/HRC/44/52), valamint a koronavírus-betegség (COVID19) világjárványa és a nők elleni nemi alapú erőszak világjárványa közötti metszetről szóló, a kapcsolati erőszakot és a „béke otthon” kezdeményezést a középpontba állító, 2020. július 24-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ különleges előadóinak a nők elleni erőszakról, annak okairól és következményeiről szóló jelentéseire, különös tekintettel az emberi jogok összefüggésében a nők és lányok elleni online erőszakról szóló, 2018. június 18-i jelentésre (A/HRC/38/47), a női újságírókkal szembeni erőszak elleni küzdelemről szóló, 2020. május 6-i jelentésre (A/HRC/44/52), valamint a koronavírus-betegség (COVID19) világjárványa és a nők elleni nemi alapú erőszak világjárványa közötti metszetről szóló, a kapcsolati erőszakot és a „béke otthon” kezdeményezést a középpontba állító, 2020. július 24-i jelentésre,

| — | tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. december 20-i ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 1993. december 20-i ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni, 1984. december 10-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni, 1984. december 10-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottság 19. számú, nők elleni erőszakról szóló általános ajánlását aktualizáló 35. számú, a nőkkel szembeni nemi alapú erőszakról szóló, 2017. július 14-i általános ajánlására, |
| --- | --- |

—

a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottság 19. számú, nők elleni erőszakról szóló általános ajánlását aktualizáló 35. számú, a nőkkel szembeni nemi alapú erőszakról szóló, 2017. július 14-i általános ajánlására,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermeknek az erőszak minden formájától való mentességéhez való jogáról szóló, 2011. április 18-i 13 (2011) sz. általános megjegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának a gyermeknek az erőszak minden formájától való mentességéhez való jogáról szóló, 2011. április 18-i 13 (2011) sz. általános megjegyzésére,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre és különösen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. fenntartható fejlődési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendre és különösen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 5. fenntartható fejlődési célra,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek a női újságírók online biztonságáról szóló jelentésére (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek a női újságírók online biztonságáról szóló jelentésére (17),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című tanulmányára,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „A nők elleni online erőszak és online gyűlöletbeszéd” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „A nők elleni online erőszak és online gyűlöletbeszéd” című tanulmányára,

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutatójára,

| — | tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2011. december 13-i 2011/93/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (18),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (19),

| — | tekintettel a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől a technológiáknak a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni küzdelem céljából a személyes és egyéb adatok kezelésére történő használata tekintetében való ideiglenes eltérésről szóló, 2021. július 14-i (EU) 2021/1232 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2002/58/EK irányelv bizonyos rendelkezéseitől a technológiáknak a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által a gyermekek online szexuális bántalmazása elleni küzdelem céljából a személyes és egyéb adatok kezelésére történő használata tekintetében való ideiglenes eltérésről szóló, 2021. július 14-i (EU) 2021/1232 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (20),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „EU LMBTI II: Sok még a teendő az LMBTI-személyek egyenlősége érdekében” című, 2020. május 14-i jelentésére (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „EU LMBTI II: Sok még a teendő az LMBTI-személyek egyenlősége érdekében” című, 2020. május 14-i jelentésére (21),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezménye kapcsán az Európai Unió Bíróságának főtanácsnoka által kiadott, 2021. március 11-i jogi indítványra, amelynek rendeltetése azon jogbizonytalanság tisztázása, hogy az Uniónak módjában áll-e (és ha igen, hogyan) a nevezett egyezmény megkötése és megerősítése (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezménye kapcsán az Európai Unió Bíróságának főtanácsnoka által kiadott, 2021. március 11-i jogi indítványra, amelynek rendeltetése azon jogbizonytalanság tisztázása, hogy az Uniónak módjában áll-e (és ha igen, hogyan) a nevezett egyezmény megkötése és megerősítése (22),

| — | tekintettel az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust) és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) munkájára, beleértve ez utóbbi Kiberbűnözés Elleni Európai Központját és az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust) és a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol) munkájára, beleértve ez utóbbi Kiberbűnözés Elleni Európai Központját és az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelését,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 47. és 54. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 58. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 58. cikke alapján az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0338/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0338/2021),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió alapvető értéke és fő célkitűzése, és annak az összes uniós szakpolitikában tükröződnie kell; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében és 3. cikkének (3) bekezdésében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. és 157. cikkében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a Charta) 21. és 23. cikkében foglalt alapvető jog; mivel a 2020–2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia első célkitűzése a nemi alapú erőszak felszámolására összpontosít, és azt „a társadalmaink előtt álló egyik legnagyobb kihívásnak” minősíti, mivel az a társadalom minden szintjén érinti a nőket, életkorra, képzettségre, jövedelemre, társadalmi háttérre, illetve származási vagy tartózkodási országra való tekintet nélkül, valamint ez az egyik legsúlyosabb akadálya a nemek közötti egyenlőség elérésének; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió alapvető értéke és fő célkitűzése, és annak az összes uniós szakpolitikában tükröződnie kell; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében és 3. cikkének (3) bekezdésében, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8., 10., 19. és 157. cikkében, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a Charta) 21. és 23. cikkében foglalt alapvető jog; mivel a 2020–2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia első célkitűzése a nemi alapú erőszak felszámolására összpontosít, és azt „a társadalmaink előtt álló egyik legnagyobb kihívásnak” minősíti, mivel az a társadalom minden szintjén érinti a nőket, életkorra, képzettségre, jövedelemre, társadalmi háttérre, illetve származási vagy tartózkodási országra való tekintet nélkül, valamint ez az egyik legsúlyosabb akadálya a nemek közötti egyenlőség elérésének;

| B. | mivel a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formái széles körben elterjedtek az Unióban, és azokat a nőkkel szembeni megkülönböztetés szélsőséges formájaként és az emberi jogoknak a nemek közötti egyenlőtlenségben gyökerező – és annak fenntartásához és megerősítéséhez hozzájáruló – megsértéseként kell értelmezni, amely jelentős hatással van az áldozatokra, valamint a családjaikra és közösségeikre; mivel a nemi alapú erőszak a hatalom nők és férfiak közötti egyenlőtlen elosztásában, a meglévő patriarchális struktúrákban, gyakorlatokban és nemi normákban, a szexizmusban és a káros nemi sztereotípiákban gyökerezik, valamint olyan előítéletekben, amelyek a férfiak által a nők felett gyakorolt erőfölényhez és a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők és lányok, köztük az LMBTIQ-személyek megkülönböztetéséhez vezettek; |
| --- | --- |

B.

mivel a nőkkel és lányokkal szembeni erőszak és a nemi alapú erőszak egyéb formái széles körben elterjedtek az Unióban, és azokat a nőkkel szembeni megkülönböztetés szélsőséges formájaként és az emberi jogoknak a nemek közötti egyenlőtlenségben gyökerező – és annak fenntartásához és megerősítéséhez hozzájáruló – megsértéseként kell értelmezni, amely jelentős hatással van az áldozatokra, valamint a családjaikra és közösségeikre; mivel a nemi alapú erőszak a hatalom nők és férfiak közötti egyenlőtlen elosztásában, a meglévő patriarchális struktúrákban, gyakorlatokban és nemi normákban, a szexizmusban és a káros nemi sztereotípiákban gyökerezik, valamint olyan előítéletekben, amelyek a férfiak által a nők felett gyakorolt erőfölényhez és a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők és lányok, köztük az LMBTIQ-személyek megkülönböztetéséhez vezettek;

| C. | mivel a nőkkel szembeni erőszak fogalmát úgy kell értelmezni, hogy abba beletartozik minden olyan, nemi alapú erőszakos cselekmény, amely a nőknek fizikai, szexuális, pszichológiai sérülést vagy szenvedést, illetve gazdasági kárt okoz vagy nagy valószínűséggel okozhat, beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, függetlenül attól, hogy az a magánéletben vagy azon kívül történik-e, vagy hogy azt online vagy offline követik-e el; |
| --- | --- |

C.

mivel a nőkkel szembeni erőszak fogalmát úgy kell értelmezni, hogy abba beletartozik minden olyan, nemi alapú erőszakos cselekmény, amely a nőknek fizikai, szexuális, pszichológiai sérülést vagy szenvedést, illetve gazdasági kárt okoz vagy nagy valószínűséggel okozhat, beleértve az ilyen cselekményekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, függetlenül attól, hogy az a magánéletben vagy azon kívül történik-e, vagy hogy azt online vagy offline követik-e el;

| D. | mivel a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nőket és lányokat, valamint az LMBTIQ-személyeket nemi alapú online erőszak érheti nemük, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján; mivel a megkülönböztetés interszekcionális formái – többek között a faji hovatartozáson, nyelven, valláson, meggyőződésen, nemzeti vagy társadalmi származáson, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozáson, születésen, szexuális irányultságon, életkoron, egészségi állapoton, fogyatékosságon, családi állapoton vagy migráns vagy menekült jogálláson alapuló megkülönböztetés – súlyosbíthatják a nemi alapú online erőszak következményeit; mivel az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló uniós stratégiája emlékeztet arra, hogy mindenkinek joga van a biztonsághoz, otthon, nyilvános helyeken és az interneten is; |
| --- | --- |

D.

mivel a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nőket és lányokat, valamint az LMBTIQ-személyeket nemi alapú online erőszak érheti nemük, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján; mivel a megkülönböztetés interszekcionális formái – többek között a faji hovatartozáson, nyelven, valláson, meggyőződésen, nemzeti vagy társadalmi származáson, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozáson, születésen, szexuális irányultságon, életkoron, egészségi állapoton, fogyatékosságon, családi állapoton vagy migráns vagy menekült jogálláson alapuló megkülönböztetés – súlyosbíthatják a nemi alapú online erőszak következményeit; mivel az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló uniós stratégiája emlékeztet arra, hogy mindenkinek joga van a biztonsághoz, otthon, nyilvános helyeken és az interneten is;

| E. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által végzett II. uniós LMBTIQ felmérés azt mutatja, hogy az LMBTIQ-személyek 10 %-a élt át internetes zaklatást LMBTIQ mivolta miatt a felmérést megelőző évben, többek között a közösségi médián keresztül; mivel az interszexuális és transznemű személyek aránytalan mértékben érintettek (16 %); mivel LMBTIQ mivoltuk miatt leginkább a 15 és 17 év közötti tizenéveseket érte internetes zaklatás (15 %), szemben más korcsoportokkal (7 %–12 %); |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által végzett II. uniós LMBTIQ felmérés azt mutatja, hogy az LMBTIQ-személyek 10 %-a élt át internetes zaklatást LMBTIQ mivolta miatt a felmérést megelőző évben, többek között a közösségi médián keresztül; mivel az interszexuális és transznemű személyek aránytalan mértékben érintettek (16 %); mivel LMBTIQ mivoltuk miatt leginkább a 15 és 17 év közötti tizenéveseket érte internetes zaklatás (15 %), szemben más korcsoportokkal (7 %–12 %);

| F. | mivel a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők és lányok elleni erőszak és a nemi alapú erőszak egymástól eltérő, de egymást nem kizáró megnyilvánulási formákat ölt; mivel az online erőszak gyakran összekapcsolódik az offline erőszakkal, és elválaszthatatlan attól, mivel az online erőszak megelőzheti, kísérheti vagy folytathatja az offline erőszakot; mivel ezért a nemi alapú online erőszakot az offline nemi alapú erőszak online környezetben előforduló folytonosságaként kell értelmezni; |
| --- | --- |

F.

mivel a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők és lányok elleni erőszak és a nemi alapú erőszak egymástól eltérő, de egymást nem kizáró megnyilvánulási formákat ölt; mivel az online erőszak gyakran összekapcsolódik az offline erőszakkal, és elválaszthatatlan attól, mivel az online erőszak megelőzheti, kísérheti vagy folytathatja az offline erőszakot; mivel ezért a nemi alapú online erőszakot az offline nemi alapú erőszak online környezetben előforduló folytonosságaként kell értelmezni;

| G. | mivel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) a nemi alapú online erőszakról szóló, „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című tanulmánya becslései szerint az Unióban a nők 4–7 %-át érte internetes zaklatás az értékelést megelőző egy évben, míg 1–3 %-uk vált online üldözés áldozatává; mivel az online üldözés több formát ölt, és az egyedüli vagy kombinált gyűlöletbeszéd legelterjedtebb formája, és túl régóta nem ismerik el és nem reagálnak rá; mivel a World Wide Web Foundation 2020-ban 180 ország válaszadói körében végzett felmérése azt mutatta, hogy a fiatal nők és lányok 52 %-a tapasztalt online bántalmazást, ideértve a privát képek, videók vagy üzenetek hozzájárulásuk nélkül történő megosztását, a durva és megszégyenítő üzeneteket, a bántalmazó és fenyegető nyelvhasználatot, a szexuális zaklatást és a hamis tartalmat, és a válaszadók 64 %-a állította, hogy ismernek olyat, aki tapasztalt már ilyet; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament Kutatószolgálatának (EPRS) a nemi alapú online erőszakról szóló, „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című tanulmánya becslései szerint az Unióban a nők 4–7 %-át érte internetes zaklatás az értékelést megelőző egy évben, míg 1–3 %-uk vált online üldözés áldozatává; mivel az online üldözés több formát ölt, és az egyedüli vagy kombinált gyűlöletbeszéd legelterjedtebb formája, és túl régóta nem ismerik el és nem reagálnak rá; mivel a World Wide Web Foundation 2020-ban 180 ország válaszadói körében végzett felmérése azt mutatta, hogy a fiatal nők és lányok 52 %-a tapasztalt online bántalmazást, ideértve a privát képek, videók vagy üzenetek hozzájárulásuk nélkül történő megosztását, a durva és megszégyenítő üzeneteket, a bántalmazó és fenyegető nyelvhasználatot, a szexuális zaklatást és a hamis tartalmat, és a válaszadók 64 %-a állította, hogy ismernek olyat, aki tapasztalt már ilyet;

| H. | mivel a fiatal nők és lányok jobban ki vannak téve az online erőszak, különösen az internetes zaklatás és megfélemlítés kockázatának; mivel az iskolai megfélemlítés eseteinek legalább 12,5 %-a online történik (23); mivel a fiatalok manapság növekvő mértékben kapcsolódnak a közösségi hálózatokhoz életük korai szakaszában; mivel az erőszak ilyen formái megerősítik a társadalmi egyenlőtlenségek súlyát, mivel sokszor a leginkább hátrányos helyzetű fiatalokat célozzák; mivel az UNICEF szerint a lányokat kétszer olyan gyakran zaklatják mint a fiúkat (24); mivel e felmérés szerint a nők szkeptikusabbak azzal kapcsolatban, hogy a technológiai vállalatok felelős módon használják-e az adataikat; |
| --- | --- |

H.

mivel a fiatal nők és lányok jobban ki vannak téve az online erőszak, különösen az internetes zaklatás és megfélemlítés kockázatának; mivel az iskolai megfélemlítés eseteinek legalább 12,5 %-a online történik (23); mivel a fiatalok manapság növekvő mértékben kapcsolódnak a közösségi hálózatokhoz életük korai szakaszában; mivel az erőszak ilyen formái megerősítik a társadalmi egyenlőtlenségek súlyát, mivel sokszor a leginkább hátrányos helyzetű fiatalokat célozzák; mivel az UNICEF szerint a lányokat kétszer olyan gyakran zaklatják mint a fiúkat (24); mivel e felmérés szerint a nők szkeptikusabbak azzal kapcsolatban, hogy a technológiai vállalatok felelős módon használják-e az adataikat;

| I. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentése szerint az Unióban a nők 11 %-a élt át internetes zaklatást, és 14 %-a élt át üldözést 15 éves kora óta; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentése szerint az Unióban a nők 11 %-a élt át internetes zaklatást, és 14 %-a élt át üldözést 15 éves kora óta;

| J. | mivel az internetkapcsolat és a digitális közszféra elérésének szükséglete egyre nagyobb mértékben válik szükségessé társadalmaink és gazdaságaink fejlődése érdekében; mivel az álláshelyek egyre nagyobb mértékben alkalmaznak digitális megoldásokat, és válnak azoktól függővé, amelynek köszönhetően a nők növekvő mértékben vannak kitéve a nemi alapú online erőszak kockázatának munkaerőpiaci és gazdasági tevékenységeik közben; |
| --- | --- |

J.

mivel az internetkapcsolat és a digitális közszféra elérésének szükséglete egyre nagyobb mértékben válik szükségessé társadalmaink és gazdaságaink fejlődése érdekében; mivel az álláshelyek egyre nagyobb mértékben alkalmaznak digitális megoldásokat, és válnak azoktól függővé, amelynek köszönhetően a nők növekvő mértékben vannak kitéve a nemi alapú online erőszak kockázatának munkaerőpiaci és gazdasági tevékenységeik közben;

| K. | mivel az internet növekvő elterjedtsége, a mobil információ gyors terjedése, valamint a közösségi média használata a nemi alapú erőszak többszörös, ismétlődő és egymással összefüggő formáinak folytonosságával társulva a nők elleni online erőszak elterjedéséhez vezetett; mivel az internet-hozzáféréssel rendelkező nők és lányok gyakrabban szembesülnek online erőszakkal, mint a férfiak; mivel az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója megjegyezte, hogy az új technológiák „óhatatlanul a nők elleni online erőszak különböző és új megnyilvánulásaihoz fognak vezetni”; mivel az innováció olyan ütemben zajlik, amely gyakran nem teszi lehetővé annak hosszú távú következményeinek átgondolását, és a nemi alapú online erőszak előfordulási gyakorisága az elkövetkező években valószínűleg tovább fog nőni; mivel a jogorvoslat, az elszámoltathatóság és a megelőzés érdekében szükség van a nemi alapú online erőszak áldozatokra gyakorolt hatásának megfelelő értékelésére, valamint azon mechanizmusok megértésére, amelyek lehetővé teszik a nemi alapú online erőszak ilyen formáinak elkövetői számára az erőszak elkövetését; |
| --- | --- |

K.

mivel az internet növekvő elterjedtsége, a mobil információ gyors terjedése, valamint a közösségi média használata a nemi alapú erőszak többszörös, ismétlődő és egymással összefüggő formáinak folytonosságával társulva a nők elleni online erőszak elterjedéséhez vezetett; mivel az internet-hozzáféréssel rendelkező nők és lányok gyakrabban szembesülnek online erőszakkal, mint a férfiak; mivel az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója megjegyezte, hogy az új technológiák „óhatatlanul a nők elleni online erőszak különböző és új megnyilvánulásaihoz fognak vezetni”; mivel az innováció olyan ütemben zajlik, amely gyakran nem teszi lehetővé annak hosszú távú következményeinek átgondolását, és a nemi alapú online erőszak előfordulási gyakorisága az elkövetkező években valószínűleg tovább fog nőni; mivel a jogorvoslat, az elszámoltathatóság és a megelőzés érdekében szükség van a nemi alapú online erőszak áldozatokra gyakorolt hatásának megfelelő értékelésére, valamint azon mechanizmusok megértésére, amelyek lehetővé teszik a nemi alapú online erőszak ilyen formáinak elkövetői számára az erőszak elkövetését;

| L. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (25) szerint világszerte minden harmadik nő szenved el fizikai vagy nemi erőszakot, melyet többnyire párkapcsolati partner követ el; mivel a Covid19-világjárvány során nőtt a nemi alapú erőszak, és a kijárási korlátozások súlyosbították a családon belüli erőszak és bántalmazás kockázatát; mivel az internet Covid19-világjárvány alatti gyakoribb használata fokozta az online és az IKT-n keresztüli nemi alapú erőszakot, mivel a bántalmazó partnerek és a korábbi partnerek szintén figyelemmel kísérik, nyomon követik és fenyegetik az áldozataikat, és digitális eszközökkel követnek el erőszakot; mivel ez az online erőszak egybeeshet a fizikai erőszakkal, illetve azzá fokozódhat, ha nem kezelik korai szakaszban; mivel az áldozatok jogaira vonatkozó uniós stratégiában (2020–2025) a Bizottság elismeri, hogy a Covid19-világjárvány jelenlegi helyzete az olyan kiberbűnözés növekedéséhez vezetett, mint az online szexuális bűncselekmények és a gyűlölet-bűncselekmények; |
| --- | --- |

L.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (25) szerint világszerte minden harmadik nő szenved el fizikai vagy nemi erőszakot, melyet többnyire párkapcsolati partner követ el; mivel a Covid19-világjárvány során nőtt a nemi alapú erőszak, és a kijárási korlátozások súlyosbították a családon belüli erőszak és bántalmazás kockázatát; mivel az internet Covid19-világjárvány alatti gyakoribb használata fokozta az online és az IKT-n keresztüli nemi alapú erőszakot, mivel a bántalmazó partnerek és a korábbi partnerek szintén figyelemmel kísérik, nyomon követik és fenyegetik az áldozataikat, és digitális eszközökkel követnek el erőszakot; mivel ez az online erőszak egybeeshet a fizikai erőszakkal, illetve azzá fokozódhat, ha nem kezelik korai szakaszban; mivel az áldozatok jogaira vonatkozó uniós stratégiában (2020–2025) a Bizottság elismeri, hogy a Covid19-világjárvány jelenlegi helyzete az olyan kiberbűnözés növekedéséhez vezetett, mint az online szexuális bűncselekmények és a gyűlölet-bűncselekmények;

| M. | mivel a nemi alapú online erőszak leggyakoribb típusai az olyan bűncselekmények, mint az internetes zaklatás, az online üldözés, az IKT-vel kapcsolatos adatvédelmi jogsértések, beleértve a személyes adatokhoz vagy képekhez, köztük intim adatokhoz való, hozzájárulás nélküli hozzáférést, azok hozzájárulás nélküli készítését, rögzítését, megosztását, létrehozását és manipulálását, a személyazonosság-lopást és az online gyűlöletbeszédet, a kényszerítő hatalom digitális megfigyelésen keresztül való gyakorlását, valamint a kommunikáció stalkerware és kémprogram alkalmazásokon keresztüli ellenőrzését, valamint a technológiai eszközök emberkereskedelem, többek között szexuális kizsákmányolás céljából történő felhasználását; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemi alapú online erőszak leggyakoribb típusai az olyan bűncselekmények, mint az internetes zaklatás, az online üldözés, az IKT-vel kapcsolatos adatvédelmi jogsértések, beleértve a személyes adatokhoz vagy képekhez, köztük intim adatokhoz való, hozzájárulás nélküli hozzáférést, azok hozzájárulás nélküli készítését, rögzítését, megosztását, létrehozását és manipulálását, a személyazonosság-lopást és az online gyűlöletbeszédet, a kényszerítő hatalom digitális megfigyelésen keresztül való gyakorlását, valamint a kommunikáció stalkerware és kémprogram alkalmazásokon keresztüli ellenőrzését, valamint a technológiai eszközök emberkereskedelem, többek között szexuális kizsákmányolás céljából történő felhasználását;

| N. | mivel a nemi alapú online erőszak egy sor online kommunikációs csatorna és eszköz használatával elkövethető, beleértve a közösségi médiát, a webtartalmakat, a vitaoldalakat, a társkereső oldalakat, a hozzászólásokat, valamint a játékok csevegőszobáit; mivel a nemi alapú online erőszak számos típusa a nemi alapú erőszak fizikai formáinál sokkal egyszerűbben és nagyobb léptékben követhető el; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemi alapú online erőszak egy sor online kommunikációs csatorna és eszköz használatával elkövethető, beleértve a közösségi médiát, a webtartalmakat, a vitaoldalakat, a társkereső oldalakat, a hozzászólásokat, valamint a játékok csevegőszobáit; mivel a nemi alapú online erőszak számos típusa a nemi alapú erőszak fizikai formáinál sokkal egyszerűbben és nagyobb léptékben követhető el;

| O. | mivel egyes tagállamok a nemi alapú online erőszaknak csak néhány konkrét formájáról fogadtak el jogszabályokat, és ezért továbbra is jelentős hiányosságok tapasztalhatók; mivel jelenleg nincs közös fogalommeghatározás vagy hatékony szakpolitikai megközelítés a nemi alapú online erőszak elleni uniós szintű küzdelemre; mivel az uniós szinten összehangolt fogalommeghatározás ilyetén hiánya jelentős különbségekhez vezet arra vonatkozóan, hogy a tagállamok a nemi alapú online erőszak ellen milyen mértékben küzdenek és előzik meg azt, ami nagy egyenlőtlenségeket és töredezettséget eredményez az általuk nyújtott védelem tekintetében, a bűnözés határokon átnyúló természete ellenére; mivel szükség van a nemi alapú online erőszak összehangolt jogi meghatározására a nemzeti és az uniós szintű konvergencia biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

O.

mivel egyes tagállamok a nemi alapú online erőszaknak csak néhány konkrét formájáról fogadtak el jogszabályokat, és ezért továbbra is jelentős hiányosságok tapasztalhatók; mivel jelenleg nincs közös fogalommeghatározás vagy hatékony szakpolitikai megközelítés a nemi alapú online erőszak elleni uniós szintű küzdelemre; mivel az uniós szinten összehangolt fogalommeghatározás ilyetén hiánya jelentős különbségekhez vezet arra vonatkozóan, hogy a tagállamok a nemi alapú online erőszak ellen milyen mértékben küzdenek és előzik meg azt, ami nagy egyenlőtlenségeket és töredezettséget eredményez az általuk nyújtott védelem tekintetében, a bűnözés határokon átnyúló természete ellenére; mivel szükség van a nemi alapú online erőszak összehangolt jogi meghatározására a nemzeti és az uniós szintű konvergencia biztosítása érdekében;

| P. | mivel az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója szerint a nők elleni online erőszak meghatározásának „ki kell terjednie a nők ellen női mivoltuk miatt irányuló vagy őket aránytalanul érintő nemi alapú erőszak bármely, részben vagy egészben az infokommunikációs technológiák – mint például mobiltelefonok és okostelefonok, internet, közösségimédia-platformok vagy e-mailek – használata révén elkövetett, azzal támogatott vagy súlyosbított formájára (26); |
| --- | --- |

P.

mivel az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója szerint a nők elleni online erőszak meghatározásának „ki kell terjednie a nők ellen női mivoltuk miatt irányuló vagy őket aránytalanul érintő nemi alapú erőszak bármely, részben vagy egészben az infokommunikációs technológiák – mint például mobiltelefonok és okostelefonok, internet, közösségimédia-platformok vagy e-mailek – használata révén elkövetett, azzal támogatott vagy súlyosbított formájára (26);

| Q. | mivel a nemi alapú online erőszak bűncselekménnyé nyilvánítása elrettentő hatással lehet az elkövetőkre a szankcióktól való félelem miatt vagy annak tudatában, hogy bűncselekményt követnek el; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nemi alapú online erőszak bűncselekménnyé nyilvánítása elrettentő hatással lehet az elkövetőkre a szankcióktól való félelem miatt vagy annak tudatában, hogy bűncselekményt követnek el;

| R. | a digitális technológiák és alkalmazások gyors fejlődése és használata miatt új formák jelennek meg; mivel a nemi alapú online erőszak és online zaklatás különböző formái minden korcsoportot érintenek, a korai életkortól az iskolai és szakmai életen át, a későbbi évekig; mivel nem szabad kizárni a kibertérben megjelenő erőszak pszichikai formában való megtestesülésének lehetőségét sem; |
| --- | --- |

R.

a digitális technológiák és alkalmazások gyors fejlődése és használata miatt új formák jelennek meg; mivel a nemi alapú online erőszak és online zaklatás különböző formái minden korcsoportot érintenek, a korai életkortól az iskolai és szakmai életen át, a későbbi évekig; mivel nem szabad kizárni a kibertérben megjelenő erőszak pszichikai formában való megtestesülésének lehetőségét sem;

| S. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (European Institute for Gender Equality – EIGE) szerint tízből hét nő tapasztalt már online üldözést; mivel a stalkerware egy olyan szoftver, amely azáltal támogatja a bántalmazást, hogy lehetővé teszi a személy eszközének a személy beleegyezése és tudta nélküli megfigyelését, miközben a software rejtett marad; mivel az Unióban jogszerű lehetőség van a stalkerware használatára és megvásárlásására, amelyet gyakran szülői felügyeleti szoftverként hoznak forgalomba; |
| --- | --- |

S.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (European Institute for Gender Equality – EIGE) szerint tízből hét nő tapasztalt már online üldözést; mivel a stalkerware egy olyan szoftver, amely azáltal támogatja a bántalmazást, hogy lehetővé teszi a személy eszközének a személy beleegyezése és tudta nélküli megfigyelését, miközben a software rejtett marad; mivel az Unióban jogszerű lehetőség van a stalkerware használatára és megvásárlásására, amelyet gyakran szülői felügyeleti szoftverként hoznak forgalomba;

| T. | mivel a képekkel való szexuális bántalmazást gyakran az áldozatok zaklatására és megalázására használják; mivel a mélykamu (deepfake)viszonylag új módja a nemi alapú erőszak alkalmazásának, amely a mesterséges intelligenciát a nők kizsákmányolására, megalázására és zaklatására használja fel; |
| --- | --- |

T.

mivel a képekkel való szexuális bántalmazást gyakran az áldozatok zaklatására és megalázására használják; mivel a mélykamu (deepfake)viszonylag új módja a nemi alapú erőszak alkalmazásának, amely a mesterséges intelligenciát a nők kizsákmányolására, megalázására és zaklatására használja fel;

| U. | mivel a képekkel való szexuális bántalmazás és az olyan weboldalak, amelyeken az ilyen visszaéléseket terjesztik, a partnerkapcsolati erőszak egyre terjedő formája; mivel a képekkel való szexuális bántalmazás következményei lehetnek szexuális (amikor a szexuális együttlétet beleegyezés nélkül vették fel vagy terjesztették), pszichológiai (az áldozatra gyakorolt hatása, amikor a magánélete nyilvánosságra kerül), valamint gazdasági (mivel a képekkel való szexuális bántalmazás potenciálisan károsíthatja az áldozat jelenlegi és jövőbeni szakmai életét) jellegűek; |
| --- | --- |

U.

mivel a képekkel való szexuális bántalmazás és az olyan weboldalak, amelyeken az ilyen visszaéléseket terjesztik, a partnerkapcsolati erőszak egyre terjedő formája; mivel a képekkel való szexuális bántalmazás következményei lehetnek szexuális (amikor a szexuális együttlétet beleegyezés nélkül vették fel vagy terjesztették), pszichológiai (az áldozatra gyakorolt hatása, amikor a magánélete nyilvánosságra kerül), valamint gazdasági (mivel a képekkel való szexuális bántalmazás potenciálisan károsíthatja az áldozat jelenlegi és jövőbeni szakmai életét) jellegűek;

| V. | mivel egyre nagyobb a kockázata annak, hogy a nők nem beleegyezésen alapuló intim és szexuális videóit pornográf weboldalakon terjesztik, és hogy azokat anyagi haszonért terjesztik; mivel a magánjellegű tartalmaknak az áldozat beleegyezése nélküli online terjesztése, valamint különösen a szexuális bántalmazásról szólók terjesztése további traumatikus elemet ad az erőszakhoz, amely gyakran drámai következményekhez, többek között öngyilkossághoz vezet; |
| --- | --- |

V.

mivel egyre nagyobb a kockázata annak, hogy a nők nem beleegyezésen alapuló intim és szexuális videóit pornográf weboldalakon terjesztik, és hogy azokat anyagi haszonért terjesztik; mivel a magánjellegű tartalmaknak az áldozat beleegyezése nélküli online terjesztése, valamint különösen a szexuális bántalmazásról szólók terjesztése további traumatikus elemet ad az erőszakhoz, amely gyakran drámai következményekhez, többek között öngyilkossághoz vezet;

| W. | mivel fiatal nők, és különösen a lányok vannak kitéve az új technológiák használatával járó nemi alapú online erőszaknak, beleértve a nemi erőszakkal való fenyegetőzést, a halálos fenyegetést, az IKT-vel kapcsolatos adatvédelmi jogsértéseket, valamint a magánjellegű információk és fényképek közzétételét alkalmazó online zaklatást és üldözést; |
| --- | --- |

W.

mivel fiatal nők, és különösen a lányok vannak kitéve az új technológiák használatával járó nemi alapú online erőszaknak, beleértve a nemi erőszakkal való fenyegetőzést, a halálos fenyegetést, az IKT-vel kapcsolatos adatvédelmi jogsértéseket, valamint a magánjellegű információk és fényképek közzétételét alkalmazó online zaklatást és üldözést;

| X. | mivel jelenleg 15 tagállam nem foglalja bele a nemi identitást a gyűlöletbeszéd ellen irányuló jogszabályba; mivel a Bizottság a 2020–2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiájában és a 2020–2025 közötti időszakra szóló LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégiájában elkötelezte magát egy olyan kezdeményezés benyújtása mellett, amely a bűncselekmények területeinek a nemi alapú erőszak meghatározott formáinak kiterjesztésére irányul ott, ahol lehetőség van a harmonizációra, az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

X.

mivel jelenleg 15 tagállam nem foglalja bele a nemi identitást a gyűlöletbeszéd ellen irányuló jogszabályba; mivel a Bizottság a 2020–2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiájában és a 2020–2025 közötti időszakra szóló LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégiájában elkötelezte magát egy olyan kezdeményezés benyújtása mellett, amely a bűncselekmények területeinek a nemi alapú erőszak meghatározott formáinak kiterjesztésére irányul ott, ahol lehetőség van a harmonizációra, az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésével összhangban;

| Y. | mivel az ezen állásfoglalásban említett statisztikák azt mutatják, hogy az LMBTIQ-személyek elleni gyűlöletbeszéd meghatározó mértékben általános, különösen online, valamint hogy az online bántalmazás ilyen formáinak megelőzésére, kezelésére és büntetésére irányuló jogszabályok feltűnően hiányoznak egyes tagállamok jogszabályi keretrendszeréből; |
| --- | --- |

Y.

mivel az ezen állásfoglalásban említett statisztikák azt mutatják, hogy az LMBTIQ-személyek elleni gyűlöletbeszéd meghatározó mértékben általános, különösen online, valamint hogy az online bántalmazás ilyen formáinak megelőzésére, kezelésére és büntetésére irányuló jogszabályok feltűnően hiányoznak egyes tagállamok jogszabályi keretrendszeréből;

| Z. | mivel 2017-ben az Unió aláírta az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményét (az isztambuli egyezmény), amely továbbra is a nemi alapú bűncselekmények felszámolására vonatkozó nemzetközi normák viszonyítási alapja, és a Bizottság egyik kiemelt célja az Unió ezen egyezményhez való csatlakozásának befejezése; |
| --- | --- |

Z.

mivel 2017-ben az Unió aláírta az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményét (az isztambuli egyezmény), amely továbbra is a nemi alapú bűncselekmények felszámolására vonatkozó nemzetközi normák viszonyítási alapja, és a Bizottság egyik kiemelt célja az Unió ezen egyezményhez való csatlakozásának befejezése;

| AA. | mivel a nemi alapú erőszak, köztük a nemi alapú online erőszak felszámolásának érdekében konzisztens, kézzelfogható, reprezentatív és összehasonlítható, erős és összehangolt adatgyűjtési kereten alapuló adminisztratív adatokra van szükség; mivel nem állnak rendelkezésre átfogó és összehasonlítható, lebontott adatok a nemi alapú erőszak valamennyi formájáról és kiváltó okáról; mivel annak ellenére, hogy e jelenséggel kapcsolatban egyre fokozódik a tudatosság, a nemi alapú erőszak minden formájára vonatkozó adatok gyűjtésének hiánya megakadályozza elterjedtségének pontos felmérését; mivel a rendelkezésre álló adatok ilyetén hiánya kapcsolódik a nemi alapú online erőszak eseteire vonatkozó bejelentések alacsony számához; mivel az isztambuli szerződés és a 2012/29/EU irányelv megkívánja, hogy a tagállamok jelentsék a statisztikai adatokat, valamint hogy nemek szerint lebontott adatokat hozzanak létre; |
| --- | --- |

AA.

mivel a nemi alapú erőszak, köztük a nemi alapú online erőszak felszámolásának érdekében konzisztens, kézzelfogható, reprezentatív és összehasonlítható, erős és összehangolt adatgyűjtési kereten alapuló adminisztratív adatokra van szükség; mivel nem állnak rendelkezésre átfogó és összehasonlítható, lebontott adatok a nemi alapú erőszak valamennyi formájáról és kiváltó okáról; mivel annak ellenére, hogy e jelenséggel kapcsolatban egyre fokozódik a tudatosság, a nemi alapú erőszak minden formájára vonatkozó adatok gyűjtésének hiánya megakadályozza elterjedtségének pontos felmérését; mivel a rendelkezésre álló adatok ilyetén hiánya kapcsolódik a nemi alapú online erőszak eseteire vonatkozó bejelentések alacsony számához; mivel az isztambuli szerződés és a 2012/29/EU irányelv megkívánja, hogy a tagállamok jelentsék a statisztikai adatokat, valamint hogy nemek szerint lebontott adatokat hozzanak létre;

| AB. | mivel a büntető igazságszolgáltatásnak az online erőszak áldozataival szemben adott válaszintézkedése továbbra is le van maradva, hiányt mutatva e bűncselekmények súlyosságának megértésében és tudatosításában, valamint számos tagállamban elrettentve a bejelentéstől; mivel a rendőrtisztek olyan humán készségekkel való felruházás, amelyek segítségével körültekintően meghallgathatják, megérthetik és tiszteletben tarthatják a nemi alapú erőszak bármely formáját elszenvedett minden áldozatot, segítheti a bejelentési arány és az ismételt áldozattá válásproblémájának kezelését; mivel a hozzáférhető jelentéstételi eljárások és mechanizmusok, valamint jogorvoslatok biztosítása elengedhetetlen egy biztonságosabb környezet előmozdításához a nemi alapú erőszak valamennyi áldozata számára; mivel az online erőszak áldozatai számára tájékoztatást kell nyújtani arról, hogy hogyan és kivel vegyék fel a kapcsolatot a bűnüldöző szerveknél, valamint a nehéz helyzetekben való segítségnyújtás céljából rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről; |
| --- | --- |

AB.

mivel a büntető igazságszolgáltatásnak az online erőszak áldozataival szemben adott válaszintézkedése továbbra is le van maradva, hiányt mutatva e bűncselekmények súlyosságának megértésében és tudatosításában, valamint számos tagállamban elrettentve a bejelentéstől; mivel a rendőrtisztek olyan humán készségekkel való felruházás, amelyek segítségével körültekintően meghallgathatják, megérthetik és tiszteletben tarthatják a nemi alapú erőszak bármely formáját elszenvedett minden áldozatot, segítheti a bejelentési arány és az ismételt áldozattá válásproblémájának kezelését; mivel a hozzáférhető jelentéstételi eljárások és mechanizmusok, valamint jogorvoslatok biztosítása elengedhetetlen egy biztonságosabb környezet előmozdításához a nemi alapú erőszak valamennyi áldozata számára; mivel az online erőszak áldozatai számára tájékoztatást kell nyújtani arról, hogy hogyan és kivel vegyék fel a kapcsolatot a bűnüldöző szerveknél, valamint a nehéz helyzetekben való segítségnyújtás céljából rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségekről;

| AC. | mivel az Europol Kiberűnözés Elleni Európai Központja, az Eurojust és az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) kutatást végzett az online kiberbűnözéssel kapcsolatban; mivel egyes nőket és LMBTIQ-személyeket, például feministákat és LMBTIQ-aktivistákat, művészeket, politikusokat, közhivatalt betöltő nőket, újságírókat, bloggereket, emberijog-védőket és más közszereplőket különösen sújtja a nemi alapú online erőszak, és mivel ez nemcsak a hírnevüknek árt, lelki sérülést és szenvedést okoz számukra, hanem az áldozatok életkörülményeinek zavarához, magánéletük megsértéséhez, valamint személyes kapcsolataik és családi életük sérüléséhez vezethet, visszatartva őket a politikai, társadalmi, gazdasági és kulturális életben való digitális részvételtől is; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Europol Kiberűnözés Elleni Európai Központja, az Eurojust és az Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) kutatást végzett az online kiberbűnözéssel kapcsolatban; mivel egyes nőket és LMBTIQ-személyeket, például feministákat és LMBTIQ-aktivistákat, művészeket, politikusokat, közhivatalt betöltő nőket, újságírókat, bloggereket, emberijog-védőket és más közszereplőket különösen sújtja a nemi alapú online erőszak, és mivel ez nemcsak a hírnevüknek árt, lelki sérülést és szenvedést okoz számukra, hanem az áldozatok életkörülményeinek zavarához, magánéletük megsértéséhez, valamint személyes kapcsolataik és családi életük sérüléséhez vezethet, visszatartva őket a politikai, társadalmi, gazdasági és kulturális életben való digitális részvételtől is;

| AD. | mivel a nemi alapú online erőszak gyakran vezet öncenzúrához, ez a helyzet pedig hátrányosan hathat a nemi alapú online erőszak áldozatainak szakmai életére és hírnevére; mivel a fenyegetések erőszakos és nemi jellege miatt az áldozatok gyakran folyamodnak álnevek használatához, visszafogott online jelenléthez, vagy döntenek úgy, hogy felfüggesztik, inaktiválják vagy véglegesen törlik online fiókjaikat, vagy hogy teljes mértékben felhagynak szakmájukkal; mivel ez elhallgattathatja a nők hangját és véleményét, és súlyosbíthatja a nemek közötti egyenlőtlenséget a politikai, társadalmi és kulturális életben; mivel a nők által elszenvedett nemi alapú online erőszak növekedése meggátolhatja a digitális ágazatban való további részvételt, ez által fenntartva a nemi elfogultság koncepcióját, az új technológiák fejlődését és alkalmazását, valamint a meglévő megkülönböztető gyakorlatok és sztereotípiák ismétléséhez vezetve, amelyek hozzájárulnak a nemi alapú online erőszak normalizálásához; |
| --- | --- |

AD.

mivel a nemi alapú online erőszak gyakran vezet öncenzúrához, ez a helyzet pedig hátrányosan hathat a nemi alapú online erőszak áldozatainak szakmai életére és hírnevére; mivel a fenyegetések erőszakos és nemi jellege miatt az áldozatok gyakran folyamodnak álnevek használatához, visszafogott online jelenléthez, vagy döntenek úgy, hogy felfüggesztik, inaktiválják vagy véglegesen törlik online fiókjaikat, vagy hogy teljes mértékben felhagynak szakmájukkal; mivel ez elhallgattathatja a nők hangját és véleményét, és súlyosbíthatja a nemek közötti egyenlőtlenséget a politikai, társadalmi és kulturális életben; mivel a nők által elszenvedett nemi alapú online erőszak növekedése meggátolhatja a digitális ágazatban való további részvételt, ez által fenntartva a nemi elfogultság koncepcióját, az új technológiák fejlődését és alkalmazását, valamint a meglévő megkülönböztető gyakorlatok és sztereotípiák ismétléséhez vezetve, amelyek hozzájárulnak a nemi alapú online erőszak normalizálásához;

| AE. | mivel a nemi alapú online erőszak közvetlen hatással van a nők szexuális, fizikai és pszichológiai egészségére és jóllétére, és negatív társadalmi és gazdasági hatással jár; mivel a nemi alapú online erőszak negatívan befolyásolja az áldozatok azon képességét, hogy teljes mértékben gyakorolhassák alapvető jogaikat, ami súlyos következményekkel jár a társadalom és a demokrácia egészére nézve; |
| --- | --- |

AE.

mivel a nemi alapú online erőszak közvetlen hatással van a nők szexuális, fizikai és pszichológiai egészségére és jóllétére, és negatív társadalmi és gazdasági hatással jár; mivel a nemi alapú online erőszak negatívan befolyásolja az áldozatok azon képességét, hogy teljes mértékben gyakorolhassák alapvető jogaikat, ami súlyos következményekkel jár a társadalom és a demokrácia egészére nézve;

| AF. | mivel a nemi alapú online erőszak hátrányos gazdasági hatása és az általa okozott mentális egészségügyi problémák súlyos hatást gyakorolhatnak az áldozatokra, beleértve a munkakeresésre való képességüket, és pénzügyi terhet róhat rájuk; mivel a nemi alapú erőszak gazdasági hatása magában foglalhatja a foglalkoztatásra gyakorolt hatást, például az alacsonyabb munkahelyi jelenlétet, a foglalkoztatási státusz veszélyeztetésének kockázatát, köztük a munkahely elvesztésének vagy az alacsonyabb termelékenység kockázatát; mivel a nemi alapú online erőszak mentális egészségre gyakorolt hatása összetett és hosszú távú lehet; mivel a nemi alapú online erőszak mentális egészségre gyakorolt hatása, például a szorongás, a depresszió és a poszttraumás folyamatos tünetek káros interperszonális, társadalmi, jogi, gazdasági és politikai következményekkel járnak, és végső soron érintik a fiatalok megélhetését és identitását; mivel az ilyen hatások összeadódnak a hátrányos megkülönböztetés más formáival, súlyosbítva a hátrányos megkülönböztetés és egyenlőtlenségek meglévő formáit; |
| --- | --- |

AF.

mivel a nemi alapú online erőszak hátrányos gazdasági hatása és az általa okozott mentális egészségügyi problémák súlyos hatást gyakorolhatnak az áldozatokra, beleértve a munkakeresésre való képességüket, és pénzügyi terhet róhat rájuk; mivel a nemi alapú erőszak gazdasági hatása magában foglalhatja a foglalkoztatásra gyakorolt hatást, például az alacsonyabb munkahelyi jelenlétet, a foglalkoztatási státusz veszélyeztetésének kockázatát, köztük a munkahely elvesztésének vagy az alacsonyabb termelékenység kockázatát; mivel a nemi alapú online erőszak mentális egészségre gyakorolt hatása összetett és hosszú távú lehet; mivel a nemi alapú online erőszak mentális egészségre gyakorolt hatása, például a szorongás, a depresszió és a poszttraumás folyamatos tünetek káros interperszonális, társadalmi, jogi, gazdasági és politikai következményekkel járnak, és végső soron érintik a fiatalok megélhetését és identitását; mivel az ilyen hatások összeadódnak a hátrányos megkülönböztetés más formáival, súlyosbítva a hátrányos megkülönböztetés és egyenlőtlenségek meglévő formáit;

| AG. | mivel az EPRS „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című tanulmánya szerint az internetes zaklatás és az online üldözés teljes költsége a becslések szerint 49 és 89,3 milliárd EUR között van, amelyben a legnagyobb költségkategória az életminőség csökkenésének értéke, amely az összes költség több mint felét teszi ki (körülbelül 60 % az internetes zaklatás és körülbelül 50 % az online üldözés esetében); |
| --- | --- |

AG.

mivel az EPRS „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című tanulmánya szerint az internetes zaklatás és az online üldözés teljes költsége a becslések szerint 49 és 89,3 milliárd EUR között van, amelyben a legnagyobb költségkategória az életminőség csökkenésének értéke, amely az összes költség több mint felét teszi ki (körülbelül 60 % az internetes zaklatás és körülbelül 50 % az online üldözés esetében);

| AH. | mivel a megelőzés – különösen az oktatáson, többek között a digitális jártasságon és készségeken, például a kiberhigiénián és a netiketten keresztül – kulcsfontosságú eleme kell, hogy legyen a nemi alapú online erőszak kezelésére irányuló bármilyen közpolitikának; |
| --- | --- |

AH.

mivel a megelőzés – különösen az oktatáson, többek között a digitális jártasságon és készségeken, például a kiberhigiénián és a netiketten keresztül – kulcsfontosságú eleme kell, hogy legyen a nemi alapú online erőszak kezelésére irányuló bármilyen közpolitikának;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú online erőszak a nemi alapú offline erőszak folyománya, és hogy e tény figyelembevétele nélkül egyetlen szakpolitikai alternatíva sem lesz hatékony; hangsúlyozza, hogy a meglévő uniós jogi aktusok nem biztosítják a nemi alapú online erőszak megfelelő kezeléséhez szükséges mechanizmusokat; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre jogalkotási és nem jogalkotási intézkedéseket a nemi alapú online erőszak kezelése érdekében, és vonják be a nemi alapú online erőszak áldozatainak hangját az erőszak kezelésére irányuló stratégiákba, összekapcsolva azokat a nemi sztereotípiák, a szexista attitűdök és a nőkkel szembeni megkülönböztetés felszámolására irányuló kezdeményezésekkel; hangsúlyozza, hogy ezeknek a jövőbeli javaslatoknak összhangban kell lenniük a meglévő javaslatokkal, például a digitális szolgáltatások egységes piacáról (a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) és a 2000/31/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslattal, valamint a már hatályban lévő jogi aktusokkal, például a 2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (27) és a 2012/29/EU irányelvvel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet rá, hogy nincs közös fogalommeghatározása a nemi alapú online erőszaknak, ami jelentős különbségekhez vezet arra vonatkozóan, hogy a tagállamok a nemi alapú online erőszakot milyen mértékben kezelik és előzik meg, ami a tagállamok között nagy egyenlőtlenségeket eredményez az áldozatok védelmére, támogatására és kárpótlására vonatkozóan; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg és fogadják el a nemi alapú online erőszak közös fogalommeghatározását, amely megkönnyítené a nemi alapú online erőszak különböző formáinak elemzését és leküzdését, és ezáltal biztosítaná, hogy a nemi alapú online erőszak áldozatai a tagállamokban ténylegesen hozzáférjenek az igazságszolgáltatáshoz és a speciális támogató szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú online erőszak fogalmát nem szabad a számítógépes rendszerek használatára korlátozni, hanem széles körűen kell értelmezni, ezáltal lefedve az IKT-nak a személyek elleni erőszak elkövetésére, előmozdítására vagy az azzal való fenyegetésre való alkalmazását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a 2020–2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiát, amelyet a Bizottság a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők elleni erőszak és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem és azok kiváltó okainak kezelése eszközeként terjesztett elő; hangsúlyozza, hogy a nemi alapú online erőszak mélyen gyökerezik a hatalmi dinamikában, a gazdasági egyensúlyhiányokban és a nemi normákban; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy kezeljék a nemi alapú online erőszak kiváltó okait, és küzdjenek az olyan nemi szerepek és sztereotípiák ellen, amelyek elfogadhatóvá teszik a nőkkel szembeni erőszakot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a tagállamokat, hogy különítsenek el megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokat a nemzeti, regionális és helyi kormányzati szervek számára, valamint a költségmentesség, az egészségügy, különösen a mentális egészség, valamint a szociális védelmi intézmények, többek között a női szervezetek számára a nemi alapú online erőszak hatékony megelőzése és a nők azzal szembeni védelme érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az online erőszak kezelését is, beleértve annak a szexiparban alkalmazott formáit; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg a pornóipart, amely a szexkereskedelemre, a nemi erőszakra és a nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszak és bántalmazás más formáira épül; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fel a nőgyűlöletet a gyűlöletbeszéd körébe, valamint a nőgyűlölő támadásokat a gyűlölet-bűncselekmények körébe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a rendszeres és társadalmi megkülönböztetés, többek között a nemi, faji és gazdasági alapú megkülönböztetés online terjed és nagyítódik fel; emlékeztet arra, hogy a megkülönböztetés e formái metszik egymást, ami szélsőségesebb következményekkel jár a kiszolgáltatott helyzetben lévő emberekre, például a migráns nőkre, az etnikai vagy vallási közösségekhez tartozó nőkre, a funkcionálisan akadályozott nőkre, az LMBTIQ-személyekre és a tizenévesekre nézve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a Bizottság a 2020–2025 közötti időszakra szóló LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégiája keretében tett kötelezettségvállalását, hogy az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése szerinti „uniós dimenziójú bűncselekmények” listáját terjesszék ki a gyűlölet-bűncselekményekre és a gyűlöletbeszédre, beleértve ezeknek az LMBTIQ-személyekre irányuló formáit is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy sürgősen kezelni kell a nemi alapú erőszak kiváltó okait, valamint kéri a Bizottságot, hogy jövőbeni javaslatában vegye figyelembe ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvány a partnerkapcsolati erőszak és bántalmazás drámai növekedéséhez vezetett, amelyet „árnyékjárványnak” neveznek, és amely magában foglalja a fizikai, pszichológiai, szexuális és gazdasági erőszakot és azok online dimenzióját, mivel az emberek társadalmi életének sokkal nagyobb része került át az internetre, és az áldozatok kénytelenek voltak több időt tölteni az elkövetőkkel, jellemzően jobban elszigetelődve a támogató hálózatoktól; kiemeli továbbá, hogy a Covid19-járvány miatti kijárási korlátozások során számos LMBTIQ-személyt zaklattak vagy bántalmaztak, illetve voltak erőszaknak kitéve, többek között családtagok, törvényes gyámok vagy lakótársak részéről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az „árnyékjárvány” megnehezítette a nők számára a hatékony védelemhez, támogatói szolgáltatásokhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint rávilágított az elégtelen támogatási forrásokra és struktúrákra, amelyet sok nőt megfelelő és időszerű védelem nélkül hagytak; sürgeti a tagállamokat, hogy az áldozatok védelme, valamint a jogorvoslat, illetve a nemi alapú erőszak bejelentésének és a bűnüldözés megkönnyítése érdekében növeljék a speciális menedékhelyeken, segélyvonalakon és támogató szolgálatokon keresztül nyújtott segítséget; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalmának ad hangot a megkülönböztetésre vagy erőszakra való felbujtáshoz kapcsolódó gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd esetei miatt, amelyek a Covid19-világjárvány során fordultak elő, ami kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokhoz tartozó személyek megbélyegzését eredményezte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy végezze el a Covid19-világjárványnak a nemi alapú online erőszak valamennyi formájára gyakorolt hatásainak mélyebb elemzését, valamint kéri a tagállamokat, hogy tegyenek hatékony lépéseket a civil társadalmi szervezetek és az uniós szervek, hivatalok és ügynökségek, például az Európai Unió Alapjögi Ügynöksége (FRA) és az Europol támogatásával (28); ösztönzi továbbá a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, a válság- és vészhelyzetekben a nemi alapú erőszakra vonatkozó európai uniós jegyzőkönyvet annak érdekében, hogy az áldozatok számára biztosított védelmi szolgáltatásokat a tagállamokban felvegyék az „alapvető szolgáltatások” körébe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fel a szexista gyűlöletbeszédet a gyűlöletbeszéd körébe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli a nemi alapú online erőszak transznacionális jellegét; hangsúlyozza, hogy a nemi alapú online erőszaknak további transznacionális következményei vannak, tekintettel arra, hogy az IKT használata határokon átnyúló dimenzióval bír; hangsúlyozza, hogy az elkövetők olyan online platformokat vagy mobiltelefonokat használnak, amelyek nem a nemi alapú online erőszak áldozatainak tartózkodási helye szerinti országokhoz kapcsolódnak vagy olyan országokban találhatók; kiemeli, hogy a gyors technológiai fejlődés és a digitalizáció a nemi alapú online erőszak új formáit idézheti elő, ami azt eredményezheti, hogy az elkövetőket nem vonják felelősségre, megerősítve a büntetlenség kultúráját; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, valamint a tagállamokat és azok bűnüldöző hatóságait, hogy működjenek együtt, és tegyenek konkrét lépéseket a nemi alapú online erőszak elleni fellépéseik összehangolására; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy figyelembe vegyék a nemi alapú online erőszak és az emberkereskedelem közötti, a nők és lányok szexuális kizsákmányolásán alapuló átfedést, különösen a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben; hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú a közösségi médiában felhívni a figyelmet az online emberkereskedelemre annak megakadályozása érdekében, hogy újabb áldozatok lépjenek be az emberkereskedő-hálózatokba; továbbá hangsúlyozza, hogy a képekkel való szexuális bántalmazás a magánélet súlyos megsértése és a nemi alapú erőszak egy formája is, ahogyan az például Írországban 2020 novemberében történt, amikor nők és lányok szexuális tartalommal bíró képeinek tízezreit tették közzé azok beleegyezése nélkül; ezért határozottan ösztönzi, hogy a tagállamok nemzeti jogszabályaikban vegyék fel a szexuális bűncselekmények közé a képekkel való szexuális bántalmazást, vagy bármilyen intim tartalommal bíró anyag beleegyezés nélküli megosztását, a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló anyagoktól elkülönítve; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ösztönzi a tagállamokat, hogy megfelelően és hatékonyan fogadják el és hajtsák végre a megfelelő nemzeti jogszabályokat, többek között a büntető igazságszolgáltatás jogszabályait, valamint a tudatosság növelését előmozdító konkrét politikákat, emellett hozzanak létre kampányokat, képzési és oktatási programokat, többek között a digitális oktatásról, a digitális jártasságról és készségekről, amelyek a fiatalabb generációkat is megcéloznák; ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa ebben a tagállamokat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli a nemek közötti egyenlőség fontosságát az oktatási tantervekben a nemi alapú erőszak kiváltó okainak kezelése érdekében a nemi sztereotípiák eltávolítása, valamint a káros társadalmi és nemi normákhoz vezető társadalmi és kulturális attitűdök megváltoztatása révén; hangsúlyozza a képzett képzési szakemberek, például az oktatási személyzet szerepét a diákok nemi alapú online erőszakkal kapcsolatos kérdésekben való támogatásában, valamint az ezekbe való beruházás fontosságát; megjegyzi, hogy különös figyelmet kell fordítani a fiúk és férfiak oktatására; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki politikákat és programokat az áldozatok támogatására és kártérítésének biztosítására, és hozzanak megfelelő intézkedéseket az ilyen cselekmények elkövetőinek büntetlensége ellen, többek között megfontolva a bírósági végzésekre vonatkozó nemzeti jogszabályaik felülvizsgálatát és módosítását annak érdekében, hogy az online erőszak az egyik lehetséges módja legyen a bírósági végzés megsértésének; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri a tagállamokat, hogy hozzák létre a nemzeti kapcsolattartó pontok és kezdeményezések hálózatait a szabályok közelítésének javítására, valamint a meglévő szabályok betartásának megerősítésére, a nemi alapú online erőszak elleni küzdelem érdekében; emlékeztet arra, hogy az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló egyezménye, az Európa Tanácsnak a gyermekek szexuális kizsákmányolás és szexuális zaklatás elleni védelméről szóló egyezménye és az isztambuli egyezmény előírja a nők és gyermekek elleni erőszakot magában foglaló vagy azzal járó konkrét magatartások, például a nemi alapú online erőszak bűncselekménnyé nyilvánítását; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő forrásokat az érdekképviseleti szervezetek és áldozattámogató szervezetek számára; hangsúlyozza a nemi alapú online erőszak jelenségével kapcsolatos kutatás fontosságát; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék a figyelemfelkeltő kampányokra és a nemi sztereotípiák elleni küzdelemre szánt forrásokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy minden szakaszban biztosítsanak kötelező, folyamatos és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő kapacitásépítést, oktatást és képzést valamennyi érintett szakember, különösen az igazságügyi és bűnüldöző hatóságok számára a nemi alapú online erőszak elleni küzdelem terén, hogy tudással hatalmazzák fel őket a nemi alapú online erőszakról, valamint arról, hogy miként lehet jobban megérteni és ellátni az áldozatokat, különösen azokat, akik úgy döntenek, hogy panaszt nyújtanak be, hogy elkerüljék a másodlagos viktimizációt és az újbóli traumatizációt; hangsúlyozza továbbá, hogy képzést kell biztosítani a nemi alapú online erőszakkal kapcsolatos bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy olyan támogató szolgáltatásokat, segélyvonalakat, hozzáférhető bejelentési mechanizmusokat és jogorvoslati lehetőségeket kell biztosítani, amelyek célja a nemi alapú online erőszak áldozatainak védelme és támogatása; felhívja a tagállamokat, hogy az Unió támogatásával hozzák létre a nőkkel szembeni online erőszak egyedi eseteiben elérhető támogatási szolgáltatások, segélyvonalak és jelentéstételi mechanizmusok összehangolt, felhasználóbarát, hozzáférhető és rendszeresen frissített címlistáját, amely elérhető lenne egy egységes platformon, és amely a nőkkel szembeni erőszak más formáinak esetében elérhető támogatásról is tartalmazhatna információt; megjegyzi, hogy a nemi alapú online erőszak problémája valószínűleg még jelentősebb, mint amit az adatok jelenleg mutatnak, a nemi alapú online erőszakra vonatkozó bejelentések elmaradása és az ilyen erőszak normalizálása miatt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza a média és a közösségi média fontosságát a nemi alapú online erőszak megelőzése és az azzal szembeni küzdelem tudatosítása terén; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nemi alapú online erőszak valamennyi formájának kezelésére irányuló figyelemfelkeltő, tájékoztató és támogató kampányokat, amelyek elősegítik a biztonságos digitális nyilvános tér mindenki számára történő biztosítását; úgy véli, hogy a nemi alapú online erőszakról szóló, az egész Unióra kiterjedő figyelemfelkeltő kampánynak többek között olyan információkat kell tartalmaznia, amelyek célja a fiatalabb uniós polgárok oktatása az online erőszak formáinak felismeréséről és bejelentéséről, valamint a digitális jogokról; megjegyzi, hogy a fiatal nők különösen a nemi alapú online erőszak célzottjai, és e tekintetben konkrét megelőzési és figyelemfelkeltő kezdeményezések kidolgozására szólít fel (29); |
| --- | --- |

26.

| 27. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre megbízható rendszert a nemi alapú erőszakkal, többek között az online erőszakkal és annak előfordulásával, dinamikájával és következményeivel kapcsolatos, statisztikailag lebontott, összehasonlítható és releváns adatok rendszeres gyűjtésére, és dolgozzanak ki mutatókat a haladás mérésére; megerősíti, hogy átfogó, lebontott és összehasonlítható adatokat – köztük tudományos adatokat – kell gyűjteni a nemi alapú erőszak mértékének mérése, megoldások keresése és a haladás mérése érdekében; kéri a tagállamokat, hogy gyűjtsenek és biztosítsanak releváns adatokat; ajánlja a Bizottságnak és a tagállamoknak a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE), az Eurostat, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), az Europol, az Eurojust és az ENISA kapacitásainak és szakértelmének kihasználását; üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását a nemi alapú erőszak uniós szintű felmérésének elvégzésére, amelynek eredményeit 2023-ban terjesztik elő; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a nemi alapú online erőszak súlyos és egész életen át tartó következményekkel járhat az áldozatokra nézve, mint például fiziológiai hatás és a mentális egészségre gyakorolt hatás, ideértve a stresszt, a koncentrációs problémákat, a szorongást, a pánikrohamokat, az alacsony önbecsülést, a depressziót, a depressziót, a poszttraumás stressz-zavart, a társadalmi elszigetelődést, a bizalom hiányát és a kontrollvesztést, a félelmet, az önkárosítást és az öngyilkossági gondolatokat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat arra, hogy a nemi alapú online erőszak áldozatokra gyakorolt hatása a jó hírnév megsértéséhez, fizikai és orvosi problémákhoz, az áldozatok életkörülményeinek megzavarásához, a magánélet tiszteletben tartásához való jog megsértéséhez, valamint az online és offline környezetből való visszahúzódáshoz vezethet; hangsúlyozza, hogy nemi alapú online erőszak káros gazdasági hatással lehet az alacsonyabb munkahelyi jelenlét, a munkahely elvesztésének kockázata, a munkakeresésre való képesség, valamint a csökkent életminőség által, valamint hogy e hatások közül néhány más olyan hátrányos megkülönböztetésekhez is hozzájárul, amelyekkel a nők és az LMBTIQ-személyek szembesülnek a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aggodalmát fejezi ki különösen a fiatalokra gyakorolt mentális egészségügyi hatásokkal kapcsolatban, amelyek nem csak az iskolázásuk jelentősen hátrányos hanyatlását okozhatja, de a társadalmi és közéletben való részvételtől való visszavonulásukat, köztük a családjuktól való elszigetelődést is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú online erőszak negatív pszichológiai, társadalmi és gazdasági következményekkel jár a nők és lányok életére nézve, online és offline; megjegyzi, hogy a nemi alapú online erőszak különféleképpen érinti a nőket és a lányokat, nemükön túl a hátrányos megkülönböztetés más, egymást fedő formáinak következményeként, többek között szexuális irányultságukra, életkorukra, fajukra, vallásukra vagy fogyatékosságukra vonatkozóan, valamint emlékeztet arra, hogy a hátrányos megkülönböztetés bizonyos formáinak megértéséhez elengedhetetlen a interszekcionális megközelítés; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a nemi alapú online erőszak interszekcionális formáira, amelyek érinthetik a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokhoz tartozó nőket és lányokat, például az etnikai kisebbségekhez tartozókat, a fogyatékossággal élőket és az LMBTIQ-személyeket; emlékeztet arra, hogy az LMBTIQ-személyek ideológiaként való bélyegzése terjed az online és az offline kommunikációban, valamint az úgynevezett „gender ideológia” ellen folyó kampányokban; kiemeli, hogy a feministák és az LMBTIQ-aktivisták gyakran rágalmazási kampányok, online gyűlöletbeszéd és internetes megfélemlítés célpontjai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki konkrét ingyenes és elérhető támogatási szolgáltatásokat a kiszolgáltatott helyzetbe került csoportok számára, beleértve a sürgősségi és hosszú távú támogatást, például a pszichológiai, orvosi, jogi, gyakorlati és társadalmi-gazdasági támogatást, valamint programokat, különösen a digitális oktatással, jártassággal és képességekkel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa ebben a tagállamokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a nemi alapú online erőszak egyre gyakoribbá válik, és csökkenti a nők és az LMBTIQ-személyek nyilvános életben és vitákban való részvételét, ami ennek következményeként aláássa az Unió demokráciáját és alapelveit, valamint meggátolja a őket abban, hogy teljes körűen élhessenek alapvető jogaikkal és szabadságaikkal, különösen a szólásszabadsággal; továbbá sajnálja, hogy a nemi alapú online erőszak cenzúrázáshoz is vezet; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a „némító hatás” különösen a női aktivistákat, többek között a feminista nőket és lányokat, az LMBTIQ+ aktivistákat, a művészeket, a férfiak által dominált iparágakban dolgozó nőket, újságírókat és politikusokat, emberjog-védőket és bloggereket éri, eltántorítva a nőket a közéletben, többek között a politikában és a döntéshozatalban való részvételtől; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nemi alapú online erőszak által okozott visszatartó hatás gyakran átgyűrűzik az offline valóságba, és hogy a nyilvános vitában részt vevő nőkkel szembeni online erőszak normalizálása aktívan hozzájárul ahhoz, hogy ezeket a bűncselekményeket nem jelentik be, és különösen a fiatal nők szerepvállalását korlátozza; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet a nőgyűlölet, a genderellenes és a feminizmusellenes mozgalmak terjedésére, valamint azoknak a nők jogai ellen irányuló támadásaira; |
| --- | --- |

35.

| 36. | emlékeztet arra, hogy a nemi normák és sztereotípiák a nemi alapú megkülönböztetés középpontjában állnak; hangsúlyozza a nemi sztereotípiák médiában és reklámokon keresztül való megjelenítésének a nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatását; kéri a médiaorgánumokat és a vállalatokat, hogy erősítsék meg önszabályozó mechanizmusaikat és magatartási kódexeiket a szexista reklámok és médiatartalmak, köztük a szexista képek, nyelvezet, gyakorlatok és nemi sztereotípiák elítélése és az azok elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | megjegyzi, hogy a nemi alapú erőszak legtöbb elkövetője férfi; hangsúlyozza, hogy az oktatásban már korai életkortól tanítani kell és elő kell mozdítani a férfiak és nők, valamint a fiúk és lányok egyenrangúságát és az erőviszonyaik egyenlőségét, valamint el kell oszlatni a káros társadalmi nemi normákhoz vezető előítéleteket és sztereotípiákat; aggódik emellett amiatt, hogy a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak gyökere gyakran a fiúk által a lányok ellen elkövetett erőszak; emlékeztet arra, hogy az iskolákban használt nyelv, tanterv és könyvek erősíthetik a nemi sztereotípiákat, és emlékeztet továbbá a digitális készségek, például a kiberhigiéna és a netikett oktatásának fontosságára, valamint a technológia férfiak és fiúk általi tiszteletteljes használatára, illetve a nőkkel és lányokkal való online viselkedésére, valamint a nők véleménynyilvánítási szabadságának és a nyilvános vitákban való érdemi részvételének biztosítására; e tekintetben kéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat a nemi sztereotípiák elleni küzdelem érdekében az oktatásban pedagógiai képzés, a tantervek, tananyagok és a pedagógiai gyakorlatok felülvizsgálata által; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy a nők, a lányok és az LMBTIQ-személyek számos akadállyal szembesülnek az IKT- és digitális területre való belépés során; sajnálja, hogy a nemek közötti szakadék a digitális technológia minden területén jelen van, beleértve az olyan új technológiákat is, mint az mesterséges intelligencia (MI), és különösen a technológiai innováció és kutatás területén meglévő nemek közötti szakadékkal kapcsolatban aggódik; hangsúlyozza, hogy az MI legkritikusabb gyengeségeinek egyike az előítéletek bizonyos típusaihoz kapcsolódik, például a nemre, életkorra, fogyatékosságra, vallásra, faji vagy etnikai hovatartozásra, társadalmi háttérre vagy szexuális irányultságra vonatkozóan; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az intézkedéseket az ilyen előítéletek felszámolása érdekében, különösen az által, hogy kezelik a nemek közötti szakadékot az ágazatban, valamint hogy biztosítják az alapvető jogok teljes körű védelmét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a nők részvételét az IKT ágazatban, és mozdítsák elő az ágazatban a karrierjüket az által, hogy megfelelő, társadalmi nemre vonatkozó ösztönzőket biztosítanak saját nemzeti, regionális vagy helyi cselekvési terveikben vagy szakpolitikáikban; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az IKT, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) ágazatában foglalkozzanak a nemek közötti szakadékkal az oktatás, a figyelemfelkeltő kampányok, a szakmai képzés, a megfelelő finanszírozás, ezekben az ágazatokban a nők képviseletének előmozdítása, különösen a döntéshozatali pozíciókban, a munka és a magánélet közötti egyensúly javítása, az esélyegyenlőség, valamint a biztonságos és támogató munkakörnyezet révén, beleértve a szexuális és erkölcsi zaklatással kapcsolatos zéró toleranciát; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a 2011/93/EU irányelv megfelelő alkalmazását annak érdekében, hogy felkeltsék a figyelmet és csökkentsék annak kockázatát, hogy a gyermekek online szexuális bántalmazás vagy kizsákmányolás áldozatává váljanak; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli a Bizottságnak az áldozatok jogairól szóló stratégiájában tett arra vonatkozó bejelentéseit, hogy uniós hálózatot hoznak létre a nemi alapú erőszak és a kapcsolati erőszak megelőzésének érdekében, valamint hogy lépéseket tesznek a nemi alapú online erőszak áldozatainak biztonsága védelmének érdekében azáltal, hogy előmozdítják egy, az internet platformok és más érdekelt felek közötti együttműködési keret létrehozását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tudomásul veszi a Bizottságnak a nők és férfiak esélyegyenlőségével foglalkozó tanácsadó bizottságának azon felhívását, amely a nőkkel szembeni online erőszak leküzdéséről szóló uniós szintű jogszabály létrehozására irányul; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy védelmet, ösztönzést, támogatást és jóvátételt kell biztosítani a nemi alapú online erőszak áldozatai számára, és egyenlő hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz, különös tekintettel a nemi alapú online erőszak valamennyi áldozata számára elérhető nélkülözhetetlen pszichológiai és jogi konzultácik biztosítására; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a tagállamokat, hogy a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve biztosítsanak minőségi képzést a gyakorló ügyvédek és más szakemberek, köztük a szociális szolgálatok személyzete, a bűnüldöző szervek tagjai, az igazságügyi tisztviselők és az oktatási személyzet számára, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítéssel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ezzel összefüggésben emlékeztet annak fontosságára, hogy a független civil társadalmi szervezeteket pénzügyi és emberi erőforrásokkal lássák el a támogató szolgáltatások, például a jogi tanácsadás és pszichológiai támogatás, valamint a tanácsadás nyújtásához; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy minden áldozat számára tegyék hozzáférhetővé a támogató szolgáltatásokat, köztük a jogi és pszichológiai tanácsadást, dolgozzanak ki egyértelmű protokollt a nemi alapú online erőszak áldozatainak támogatására, valamint a további károk és az újbóli áldozattá válás megelőzésére, és biztosítsák, hogy az áldozatok azonnal hozzáférjenek az igazságszolgáltatáshoz; hangsúlyozza, hogy fontos felhívni az áldozatok figyelmét az e tekintetben elérhető támogatásokra; kéri továbbá a tagállamokat, hogy hozzanak létre és terjesszenek hozzáférhető információkat a nemi alapú online erőszak áldozatai számára elérhető jogi utakról és támogatási szolgáltatásokról, valamint hozzanak létre panasztételi mechanizmusokat, amelyek egyszerűen és azonnal hozzáférhetőek az áldozatok számára, többek között digitális úton; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aggodalmát fejezi ki a bántalmazást elősegítő technológia piaci értékesítésével, különösen a stalkerware szoftver piaci értékesítésével kapcsolatban; elutasítja, hogy a stalkerware alkalmazásokat szülői felügyeletet biztosító szoftvereknek tartják; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza, hogy az online platformoknak fontos szerepet kell játszaniuk a nemi alapú online erőszak kezelésében és leküzdésében; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak együtt kell működniük az online platformokkal olyan intézkedések elfogadása érdekében, amelyek biztosítják a kellő időben történő és hozzáférhető jelentéstételi mechanizmusokat az online erőszak elleni küzdelemben, valamint az online biztonságot, a nők magánéletének online védelmét és a megfelelő jogorvoslati mechanizmusokat; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hatékony együttműködésre szólít fel a bűnüldöző hatóságok, valamint a technológiai vállalatok és szolgáltatók között, amelyeknek teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat és szabadságokat, valamint az adatvédelmi szabályokat az áldozatok jogainak védelme és biztonságuk garantálása érdekében; |
| --- | --- |

49.

| 50. | e tekintetben üdvözli a digitális szolgáltatások egységes piacáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) és a 2000/31/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatot, amelynek célja egy olyan, biztonságosabb digitális tér létrehozása, összhangban a vonatkozó uniós jogi aktusokkal, amelyben az alapvető jogok és szabadságok védelmet élveznek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sürgeti a Tanácsot, hogy sürgősen zárja le az isztambuli egyezmény Unió általi megerősítését az egyezményhez való széles körű, korlátozások nélküli csatlakozás alapján, és szorgalmazza az egyezmény valamennyi tagállam általi megerősítését és gyors végrehajtását; sajnálattal állapítja meg, hogy azt eddig csak 21 tagállam erősítette meg, és felszólítja Bulgáriát, a Cseh Köztársaságot, Magyarországot, Lettországot, Litvániát és Szlovákiát, hogy erősítsék meg az egyezményt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy az isztambuli egyezmény a legátfogóbb olyan nemzetközi szerződés, amely a nemi alapú erőszak valamennyi formájának kiváltó okait kezeli, biztosítva mind az online mind az offline nemi alapú erőszakra vonatkozó jogalkotási intézkedéseket, és azt minimumszabályként kell kezelni; határozottan elítéli az egyes tagállamok által az isztambuli egyezmény lejáratására és a nemi alapú erőszak elleni küzdelem terén elért eredmények visszafordítására tett kísérleteket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egyezményt Unió-szerte hatékonyan hajtsák végre, és emlékeztet arra, hogy az egyezmény megerősítésének sikertelensége aláássa az Unió hitelességét; kiemeli, hogy ez a felhívás nem csökkenti a nemi alapú erőszak elleni küzdelemről szóló uniós jogi aktus elfogadására irányuló felhívás jelentőségét, hanem kiegészíti azt; emlékeztet arra, hogy az új jogalkotási intézkedéseknek minden esetben az isztambuli egyezmény által meghatározott jogokkal és kötelezettségekkel egységben kell állniuk, és annak megerősítését kell ki egészíteniük; sürgeti ezért a tagállamokat és az Uniót, hogy a nemi alapú erőszak minden formájának megelőzésére és az azok elleni küzdelemre vonatkozó készülő irányelvben fogadjanak el további intézkedéseket, – többek között kötelező erejű jogalkotási intézkedéseket – az erőszak ilyen formái elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

52.

| 53. | határozottan megerősíti korábban már hangoztatott elkötelezettségét a nemi alapú erőszak elleni küzdelem mellett, és megismétli az azzal kapcsolatos felhívását, hogy a nemi alapú erőszak felszámolásának legjobb módjaként olyan átfogó irányelvre van szükség, amely kiterjed a nemi alapú erőszak valamennyi formájára, beleértve a nők szexuális és reprodukciós egészségének és jogainak megsértését, az online erőszakot, a szexuális kizsákmányolást és bántalmazást, valamint a megelőzésre, a kivizsgálásra és az elkövetők üldözésére, az áldozatok és szemtanúk védelmére, valamint az adatgyűjtésre vonatkozó kötelezettségeket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sürgeti a Bizottságot, hogy a készülő irányelvet használja fel a nemi alapú online erőszak bűncselekménnyé nyilvánítására, amely a meglévő és jövőbeli jogi aktusok harmonizációjának sarokköve; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kéri a Tanácsot, hogy léptessen életbe áthidaló klauzulát egy olyan határozat elfogadásával, amely az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a nemi alapú erőszakot több államra kiterjedő vonatkozású, különösen súlyos bűncselekmények egyik területeként azonosítja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri, hogy a Bizottság a készülő jogalkotási javaslatának részeként és az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján indokolatlan késedelem nélkül nyújtson be a nemi alapú online erőszak leküzdésére irányuló intézkedéseket megállapító jogi aktusra irányuló javaslatot, mely az alábbi mellékletben foglalt ajánlásokat követi; rámutat arra, hogy – ahogyan arra a Parlament korábban már felhívta a figyelmet – ez a javaslat nem áshatja alá a nemi alapú erőszaknak az EUMSZ 83. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése vagy a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos származtatott jogi aktusok szerinti, a több államra kiterjedő vonatkozású, különösen súlyos bűncselekmények új területeként történő meghatározására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

56.

| 57. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a mellékelt ajánlásokat a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  HL C 456., 2021.11.10., 208. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0296.

(3)  HL C 474., 2021.11.24., 140. o.

(4)  HL C 465., 2021.11.17., 30. o.

(5)  HL C 465., 2021.11.17., 160. o.

(6)  HL C 456., 2021.11.10., 191. o.

(7)  HL C 456., 2021.11.10., 232. o.

(8)  HL C 425., 2021.10.20., 28. o.

(9)  HL C 316., 2021.8.6., 2. o.

(10)  HL C 232., 2021.6.16., 48. o.

(11)  HL C 449., 2020.12.23., 102. o.

(12)  HL C 433., 2019.12.23., 31. o.

(13)  HL C 390., 2019.11.18., 28. o.

(14)  HL C 346., 2018.9.27., 192. o.

(15)  HL C 346., 2018.9.27., 29. o.

(16)  HL C 337., 2018.9.20., 167. o.

(17)  https://www.osce.org/files/f/documents/2/9/468861_0.pdf

(18)  HL L 335., 2011.12.17., 1. o.

(19)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(20)  HL L 274., 2021.7.30., 41. o.

(21)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

(22)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&text= &doclang=HU&pageIndex=0&cid=6683643

(23)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Women/SRWomen/Pages/OnlineViolence.aspx

(24)  https://www.coe.int/en/web/campaign-free-to-speak-safe-to-learn/-/bullying-perspectives-practices-and-insights-2017-

(25)  https://www.who.int/publications/i/item/9789240022256

(26)  Az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadójának „A nők elleni erőszakról, annak a nők és lányok elleni online erőszakra vonatkozó okairól és következményeiről, emberi jogi nézőpontból” című, 2018. június 18-i jelentése (A/HRC/38/47).

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/36/EU irányelve (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

(28)  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis

(29)  A Európai Unió Alapjogi Ügynökségének (FRA) „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentése.

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AJÁNLÁSOK A BIZOTTSÁG SZÁMÁRA A NEMI ALAPÚ ERŐSZAK ELLENI KÜZDELEMRŐL ÉS AZON BELÜL AZ ONLINE ERŐSZAKRÓL SZÓLÓ, KÉRT JAVASLAT TARTALMÁVAL KAPCSOLATBAN

1. számú ajánlás a jogalkotási javaslat céljáról

A cél az, hogy a nemi alapú erőszak minden formája elleni küzdelemre vonatkozó készülő irányelvben harmonizált szakpolitikai válaszként minimumszabályokat foglaljanak bele a nemi alapú online erőszak mint bűncselekmény meghatározására és a kapcsolódó szankciókra vonatkozóan, intézkedéseket határozzanak meg az említett bűncselekmények megelőzését célzó tagállami fellépések előmozdítására és támogatására, valamint intézkedéseket határozzanak meg az áldozatok védelmére, támogatására és kárpótlásának biztosítására.

Emellett az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025) szerint a készülő javaslatba bele kell foglalni az LMBTIQ-személyeket célzó online gyűlölet-bűncselekmények és gyűlöletbeszéd fogalommeghatározását.

Ez a javaslat nem áshatja alá a nemi alapú erőszak valamennyi formájának a különösen súlyos bűncselekmények új területeként történő meghatározására irányuló erőfeszítéseket.

2. számú ajánlás a hatályról és a fogalommeghatározásokról

A nemi alapú online erőszak fogalommeghatározásának meg kell határoznia az online erőszak hatókörét, mértékét, nemi és interszekcionális jellegét, és hangsúlyoznia kell, hogy a nemi alapú online erőszak része a nemi alapú erőszak folytonosságának.

A javaslatnak tartalmaznia kell egy, a meglévő eszközök – például az Európa Tanács kiberbűnözésről szóló egyezménye vagy az isztambuli egyezmény –, a kiberbűnözésről szóló egyezmény bizottsága, a Bizottság nők és férfiak esélyegyenlőségével foglalkozó tanácsadó bizottsága és az ENSZ nők elleni erőszakkal, annak okaival és következményeivel foglalkozó különleges előadója által kidolgozott fogalommeghatározásokon alapuló fogalommeghatározást, a kiberbűnözéssel, a gyermekekkel szembeni online erőszakkal vagy a nőkkel szembeni erőszakkal összefüggésben megfogalmazva.

A meglévő eszközök alapján lehetséges fogalommeghatározás lehet: „A nemi alapú online erőszak a nemi alapú erőszak egyik formája, és a nők ellen női mivoltuk miatt irányuló vagy őket aránytalanul érintő nemi alapú erőszak bármely, részben vagy egészben az infokommunikációs technológiák – mint például mobiltelefonok és okostelefonok, internet, közösségimédia-platformok vagy e-mailek – használata révén elkövetett, azzal támogatott vagy súlyosbított tevékenysége, vagy amelyeket LMBTIQ-személyek ellen irányulnak nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik miatt, és amelyek fizikai, szexuális, pszichológiai vagy gazdasági kárhoz vezetnek vagy valószínűsíthetően vezethetnek, beleértve az ilyen tevékenységekkel való fenyegetőzést, a kényszerítést vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást a nyilvános vagy magánéletben”.

—   Mely bűncselekményekről van szó?

A „számítógépes bűnözés” EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdésében szereplő fogalma magában foglalhatja az elektronikus hírközlő hálózatok vagy információs rendszerek ellen vagy azok használatával elkövetett bűncselekményeket is, és a nemi alapú online erőszak határokon átnyúló dimenzióval rendelkező súlyos formái az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „számítógépes bűnözés” körébe tartozhatnak.

Emellett a nemi alapú online erőszak megelőzésére és az áldozatok megsegítésére irányuló intézkedéseket az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése alapján lehetne megállapítani, mivel azok a jogalkotási javaslat fő célkitűzéséhez kapcsolódnak.

A jogalkotási javaslat hatályának ki kell terjednie a nők ellen női mivoltuk miatt irányuló vagy őket aránytalanul érintő, vagy az LMBTIQ-személyek ellen nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján irányuló nemi alapú erőszak bármely, részben vagy egészben az infokommunikációs technológiák – mint például mobiltelefonok és okostelefonok, internet, közösségimédia-platformok vagy e-mailek – használata révén elkövetett, azzal támogatott vagy súlyosbított formájára.

Bár a nemi alapú online erőszak összes típusát nem lehet bemutatni, ugyanis ez a terület folyamatosan fejlődik és új formák jelennek meg, a következő típusokat kell megemlíteni és meghatározni:

| — | internetes zaklatás, beleértve az online megfélemlítést, az online szexuális zaklatást, a kifejezetten szexuális tartalommal rendelkező anyagok kéretlen továbbítását, a csoportos zaklatást (mobbingot), valamint a „deadnaming”-et; |
| --- | --- |

—

internetes zaklatás, beleértve az online megfélemlítést, az online szexuális zaklatást, a kifejezetten szexuális tartalommal rendelkező anyagok kéretlen továbbítását, a csoportos zaklatást (mobbingot), valamint a „deadnaming”-et;

| — | online üldözés; |
| --- | --- |

—

online üldözés;

| — | IKT-vel kapcsolatos adatvédelmi jogsértések, beleértve a személyes adatokhoz vagy képekhez való hozzáférést, azok rögzítését, megosztását, létrehozását és manipulálását, konkrétan beleértve a képekkel való szexuális bántalmazást, a magánjellegű szexuális tartalmú képek beleegyezés nélküli létrehozását vagy terjesztését, a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát (doxxing) és a személyazonosság-lopást; |
| --- | --- |

—

IKT-vel kapcsolatos adatvédelmi jogsértések, beleértve a személyes adatokhoz vagy képekhez való hozzáférést, azok rögzítését, megosztását, létrehozását és manipulálását, konkrétan beleértve a képekkel való szexuális bántalmazást, a magánjellegű szexuális tartalmú képek beleegyezés nélküli létrehozását vagy terjesztését, a személyes adatok jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát (doxxing) és a személyazonosság-lopást;

| — | nemi erőszakról vagy a szexuális bántalmazás más formáiról szóló képek rögzítése és megosztása; |
| --- | --- |

—

nemi erőszakról vagy a szexuális bántalmazás más formáiról szóló képek rögzítése és megosztása;

| — | távolról történő ellenőrzés vagy megfigyelés, többek között a mobil eszközökön használt kémalkalmazások segítségével; |
| --- | --- |

—

távolról történő ellenőrzés vagy megfigyelés, többek között a mobil eszközökön használt kémalkalmazások segítségével;

| — | fenyegetések, beleértve a közvetlen fenyegetéseket, az erőszakkal való fenyegetést és az arra való felbujtást, mint például a nemi erőszakkal való fenyegetést, a zsarolást („extortion”), a szexuális zsarolást („sextortion”), valamint az információk közzétételével való, az áldozatot, gyermekeit, rokonait, vagy az áldozatot támogató és közvetve érintett más személyeket célzó zsarolást („blackmail”); |
| --- | --- |

—

fenyegetések, beleértve a közvetlen fenyegetéseket, az erőszakkal való fenyegetést és az arra való felbujtást, mint például a nemi erőszakkal való fenyegetést, a zsarolást („extortion”), a szexuális zsarolást („sextortion”), valamint az információk közzétételével való, az áldozatot, gyermekeit, rokonait, vagy az áldozatot támogató és közvetve érintett más személyeket célzó zsarolást („blackmail”);

| — | szexista gyűlöletbeszéd, beleértve az erőszakra vagy gyűlöletre uszító tartalmak közzétételét és megosztását, melyek nők vagy LMBTIQ-személyek ellen irányulnak nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján; |
| --- | --- |

—

szexista gyűlöletbeszéd, beleértve az erőszakra vagy gyűlöletre uszító tartalmak közzétételét és megosztását, melyek nők vagy LMBTIQ-személyek ellen irányulnak nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján;

| — | önkárosító erőszakba, például öngyilkosságba vagy anorexiába hajszolás és pszichés károkat okozó viselkedés; |
| --- | --- |

—

önkárosító erőszakba, például öngyilkosságba vagy anorexiába hajszolás és pszichés károkat okozó viselkedés;

| — | számítógépes károkozás fájlok, programok vagy eszközök tönkretételével, weboldalak és egyéb digitális kommunikációs csatornák elleni támadásokkal; |
| --- | --- |

—

számítógépes károkozás fájlok, programok vagy eszközök tönkretételével, weboldalak és egyéb digitális kommunikációs csatornák elleni támadásokkal;

| — | jogellenes hozzáférés a mobiltelefonokhoz, e-mailekhez, az azonnali üzenetküldő alkalmazásokban küldött üzenetekhez vagy a közösségimédia-fiókokhoz; |
| --- | --- |

—

jogellenes hozzáférés a mobiltelefonokhoz, e-mailekhez, az azonnali üzenetküldő alkalmazásokban küldött üzenetekhez vagy a közösségimédia-fiókokhoz;

| — | bírósági végzéssel elrendelt kapcsolattartási korlátozás megsértése; |
| --- | --- |

—

bírósági végzéssel elrendelt kapcsolattartási korlátozás megsértése;

| — | technológiai eszközök emberkereskedelem, többek között nők és lányok szexuális kizsákmányolása céljából történő felhasználása. |
| --- | --- |

—

technológiai eszközök emberkereskedelem, többek között nők és lányok szexuális kizsákmányolása céljából történő felhasználása.

—   Milyen áldozatokról van szó?

A javaslat személyi hatályának ki kell terjednie a nemi alapú online erőszak valamennyi áldozatára, külön elismerve a megkülönböztetés interszekcionális formáit és a közéletben részt vevő áldozatokat, amely a következőket foglalja magában:

| — | a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők és lányok; valamint |
| --- | --- |

—

a legkülönbözőbb háttérrel rendelkező nők és lányok; valamint

| — | az LMBTIQ-személyek, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján. |
| --- | --- |

—

az LMBTIQ-személyek, nemi identitásuk, nemi önkifejezésük vagy nemi jellegeik alapján.

3. számú ajánlás a megelőző intézkedésekről

A tagállamoknak egy sor intézkedést kell végrehajtaniuk a nemi alapú online erőszak megelőzése érdekében, és minden ilyen intézkedésnek meg kell akadályoznia a nemi alapú online erőszak áldozatainak újbóli traumatizációját és megbélyegzését, áldozatközpontúnak kell lennie, és interszekcionális megközelítést kell alkalmaznia. Ezen intézkedéseknek tartalmazniuk kell a következőket:

| — | a nemi alapú erőszak kiváltó okainak kezelését célzó figyelemfelhívó és oktatási programok, többek között fiúknak és férfiaknak szóló programok, és valamennyi érintett szereplőt és érdekelt felet bevonó kampányok, a nemi alapú erőszak általános összefüggésében, a társadalmi és kulturális attitűdök megváltoztatása és a nemi normák és sztereotípiák felszámolása érdekében, előmozdítva mindemellett az online térben az alapvető jogok tiszteletben tartását, különös tekintettel a közösségimédia-platformokra, valamint bővítve az internet biztonságos használatával kapcsolatos ismereteket; |
| --- | --- |

—

a nemi alapú erőszak kiváltó okainak kezelését célzó figyelemfelhívó és oktatási programok, többek között fiúknak és férfiaknak szóló programok, és valamennyi érintett szereplőt és érdekelt felet bevonó kampányok, a nemi alapú erőszak általános összefüggésében, a társadalmi és kulturális attitűdök megváltoztatása és a nemi normák és sztereotípiák felszámolása érdekében, előmozdítva mindemellett az online térben az alapvető jogok tiszteletben tartását, különös tekintettel a közösségimédia-platformokra, valamint bővítve az internet biztonságos használatával kapcsolatos ismereteket;

| — | a nemi alapú online erőszakra (és annak okaira, elterjedtségére, hatásaira, áldozataira, elkövetőire, megnyilvánulásaira, csatornáira és a támogató szolgáltatások iránti igényre) irányuló kutatás; az ilyen kutatásnak magában kell foglalnia a nemi alapú online erőszakra vonatkozó bűnügyi statisztikák tanulmányozását és kiigazítását a jogalkotási és nem jogalkotási igények azonosítása érdekében; az ilyen kutatást lebontott, interszekcionális és átfogó adatok gyűjtésével kell támogatni; |
| --- | --- |

—

a nemi alapú online erőszakra (és annak okaira, elterjedtségére, hatásaira, áldozataira, elkövetőire, megnyilvánulásaira, csatornáira és a támogató szolgáltatások iránti igényre) irányuló kutatás; az ilyen kutatásnak magában kell foglalnia a nemi alapú online erőszakra vonatkozó bűnügyi statisztikák tanulmányozását és kiigazítását a jogalkotási és nem jogalkotási igények azonosítása érdekében; az ilyen kutatást lebontott, interszekcionális és átfogó adatok gyűjtésével kell támogatni;

| — | a digitális oktatás, a digitális jártasság és készségek, mint például a kiberhigiénia és netikett érvényesítése, többek között az iskolai tantervekben is, a digitális technológiák jobb megértésének, különösen a közösségi médiával való visszaélések visszaszorítása és a felhasználók szerepvállalásának növelése, a digitális befogadás javítása, az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása, a technológiákhoz való hozzáférés terén a nemek közötti egyenlőtlenségek és torzítások megszüntetése, valamint a technológiai ágazatban a nemi sokféleség biztosítása érdekében, különösen az új technológiák fejlesztése során, beleértve a tanárok képzését is; |
| --- | --- |

—

a digitális oktatás, a digitális jártasság és készségek, mint például a kiberhigiénia és netikett érvényesítése, többek között az iskolai tantervekben is, a digitális technológiák jobb megértésének, különösen a közösségi médiával való visszaélések visszaszorítása és a felhasználók szerepvállalásának növelése, a digitális befogadás javítása, az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása, a technológiákhoz való hozzáférés terén a nemek közötti egyenlőtlenségek és torzítások megszüntetése, valamint a technológiai ágazatban a nemi sokféleség biztosítása érdekében, különösen az új technológiák fejlesztése során, beleértve a tanárok képzését is;

| — | a nők oktatáshoz és tudományos élethez való hozzáférésének megkönnyítése a digitális technológia területén a nemek közötti szakadék – többek között a nemek közötti digitális szakadék – megszüntetése, valamint a nemek közötti sokféleség biztosítása érdekében a technológiai ágazatokban, például az IKT-ban és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) terén, különösen az új technológiák, köztük a mesterséges intelligencia fejlesztése során, és különösen a döntéshozatali pozíciókban; |
| --- | --- |

—

a nők oktatáshoz és tudományos élethez való hozzáférésének megkönnyítése a digitális technológia területén a nemek közötti szakadék – többek között a nemek közötti digitális szakadék – megszüntetése, valamint a nemek közötti sokféleség biztosítása érdekében a technológiai ágazatokban, például az IKT-ban és a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) terén, különösen az új technológiák, köztük a mesterséges intelligencia fejlesztése során, és különösen a döntéshozatali pozíciókban;

| — | az igazságszolgáltatáshoz, ítélethozatalhoz és jogorvoslathoz való, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést alkalmazó hozzáférés bevált gyakorlatainak előmozdítása és megosztása; |
| --- | --- |

—

az igazságszolgáltatáshoz, ítélethozatalhoz és jogorvoslathoz való, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést alkalmazó hozzáférés bevált gyakorlatainak előmozdítása és megosztása;

| — | integrált és átfogó oktatási és kezelési programok előmozdítása, amelyek célja az elkövetők újbóli bűnelkövetésének megelőzése, valamint a magatartás és a hozzáállás erőszaktól való elmozdítása az érintett intézményekkel és civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben, figyelembe véve a közösségi alapú gyakorlatokat és az átalakító igazságszolgáltatási megközelítéseket, amelyek alapvető fontosságúak a károkozás ördögi körének megállítása szempontjából; |
| --- | --- |

—

integrált és átfogó oktatási és kezelési programok előmozdítása, amelyek célja az elkövetők újbóli bűnelkövetésének megelőzése, valamint a magatartás és a hozzáállás erőszaktól való elmozdítása az érintett intézményekkel és civil társadalmi szervezetekkel együttműködésben, figyelembe véve a közösségi alapú gyakorlatokat és az átalakító igazságszolgáltatási megközelítéseket, amelyek alapvető fontosságúak a károkozás ördögi körének megállítása szempontjából;

| — | a tagállamok közötti együttműködés fejlesztése az információk, a szakértelem és a bevált gyakorlatok megosztása céljából, különösen az európai bűnmegelőzési hálózaton keresztül, az Europol Kiberbűnözés Elleni Európai Központjával és más kapcsolódó szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, például az Eurojusttal közösen koordinálva, tiszteletben tartva az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

—

a tagállamok közötti együttműködés fejlesztése az információk, a szakértelem és a bevált gyakorlatok megosztása céljából, különösen az európai bűnmegelőzési hálózaton keresztül, az Europol Kiberbűnözés Elleni Európai Központjával és más kapcsolódó szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, például az Eurojusttal közösen koordinálva, tiszteletben tartva az alapvető jogokat;

| — | az olyan online platformok számára, amelyeket elsősorban a felhasználók által létrehozott pornográf tartalom terjesztésére használnak, biztosítani kell, hogy a platformok megtegyék a szükséges technikai és szervezeti intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tartalmat terjesztő felhasználók dupla e-mail- és mobiltelefon-megerősítéses feliratkozással igazolják magukat; |
| --- | --- |

—

az olyan online platformok számára, amelyeket elsősorban a felhasználók által létrehozott pornográf tartalom terjesztésére használnak, biztosítani kell, hogy a platformok megtegyék a szükséges technikai és szervezeti intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tartalmat terjesztő felhasználók dupla e-mail- és mobiltelefon-megerősítéses feliratkozással igazolják magukat;

| — | a nemi alapú erőszak és a megelőzés területén tevékenykedő civil társadalmi szervezetek elismerése, támogatása és a róluk szóló információ terjesztése, többek között pénzügyi támogatásuk biztosítása révén; |
| --- | --- |

—

a nemi alapú erőszak és a megelőzés területén tevékenykedő civil társadalmi szervezetek elismerése, támogatása és a róluk szóló információ terjesztése, többek között pénzügyi támogatásuk biztosítása révén;

| — | a gyakorló ügyvédek és más szakemberek, többek között a szociális szolgálatok személyzete, a bűnüldöző szervek tagjai, az igazságszolgáltatásban dolgozó tisztviselők és más releváns szereplők célzott és folyamatos képzésének előmozdítása annak érdekében, hogy biztosítsák a nemi alapú online erőszak okainak és hatásainak megértését és az áldozatokkal való megfelelő bánásmódot, valamint hogy a minden gyakorló ügyvéd számára biztosított képzés a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést tartalmazzon; |
| --- | --- |

—

a gyakorló ügyvédek és más szakemberek, többek között a szociális szolgálatok személyzete, a bűnüldöző szervek tagjai, az igazságszolgáltatásban dolgozó tisztviselők és más releváns szereplők célzott és folyamatos képzésének előmozdítása annak érdekében, hogy biztosítsák a nemi alapú online erőszak okainak és hatásainak megértését és az áldozatokkal való megfelelő bánásmódot, valamint hogy a minden gyakorló ügyvéd számára biztosított képzés a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést tartalmazzon;

| — | a nyomkövető alkalmazások szoftverfejlesztése szabályozásának megfontolása azzal a céllal, hogy mérlegeljék az alkalmazás esetleges helytelen használatát vagy az azzal való visszaélést, és megfelelő biztosítékokat nyújtsanak az alapvető jogok védelme és az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében; a Bizottság megtiltja minden olyan nyomkövető szoftver forgalmazását, amely a felhasználó beleegyezése és tevékenységének egyértelmű jelzése nélkül végez megfigyelést; |
| --- | --- |

—

a nyomkövető alkalmazások szoftverfejlesztése szabályozásának megfontolása azzal a céllal, hogy mérlegeljék az alkalmazás esetleges helytelen használatát vagy az azzal való visszaélést, és megfelelő biztosítékokat nyújtsanak az alapvető jogok védelme és az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében; a Bizottság megtiltja minden olyan nyomkövető szoftver forgalmazását, amely a felhasználó beleegyezése és tevékenységének egyértelmű jelzése nélkül végez megfigyelést;

| — | az online platformok gyakorlati kódexének megfontolása, figyelembe véve annak a nemi alapú online erőszakkal kapcsolatos lehetséges következményeit vagy szerepét, valamint annak biztosítása, hogy a civil társadalmi szervezetek részt vehessenek a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex értékelésében és felülvizsgálatában; olyan intézkedések elfogadása, amelyek arra kötelezik az informatikai vállalatokat, hogy javítsák a felhasználóknak az értesítések révén adott visszajelzéseiket, ami lehetővé tenné számukra, hogy gyorsan és hatékonyan reagáljanak a jogellenesként megjelölt tartalmakra; |
| --- | --- |

—

az online platformok gyakorlati kódexének megfontolása, figyelembe véve annak a nemi alapú online erőszakkal kapcsolatos lehetséges következményeit vagy szerepét, valamint annak biztosítása, hogy a civil társadalmi szervezetek részt vehessenek a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódex értékelésében és felülvizsgálatában; olyan intézkedések elfogadása, amelyek arra kötelezik az informatikai vállalatokat, hogy javítsák a felhasználóknak az értesítések révén adott visszajelzéseiket, ami lehetővé tenné számukra, hogy gyorsan és hatékonyan reagáljanak a jogellenesként megjelölt tartalmakra;

| — | a nemi alapú erőszak digitális dimenziójának nemzeti stratégiákban, programokban és cselekvési tervekben való elismerése, a nemi alapú erőszak minden formájára adott holisztikus válasz részeként; |
| --- | --- |

—

a nemi alapú erőszak digitális dimenziójának nemzeti stratégiákban, programokban és cselekvési tervekben való elismerése, a nemi alapú erőszak minden formájára adott holisztikus válasz részeként;

| — | a tagállamok, az internetes közvetítők és a problémával foglalkozó NGO-k együttműködésének – például a társaktól való tanulást lehetővé tevő események és a nyilvános konferenciák révén történő – előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a tagállamok, az internetes közvetítők és a problémával foglalkozó NGO-k együttműködésének – például a társaktól való tanulást lehetővé tevő események és a nyilvános konferenciák révén történő – előmozdítása;

| — | multidiszciplináris és az érdekelt felekkel folytatott együttműködés a nemi alapú erőszak alapvető jogokkal összhangban történő kezelésére vonatkozó bevált gyakorlatok terén, többek között a technológiai vállalatokkal, a tárhelyszolgáltatókkal és az illetékes hatóságokkal. |
| --- | --- |

—

multidiszciplináris és az érdekelt felekkel folytatott együttműködés a nemi alapú erőszak alapvető jogokkal összhangban történő kezelésére vonatkozó bevált gyakorlatok terén, többek között a technológiai vállalatokkal, a tárhelyszolgáltatókkal és az illetékes hatóságokkal.

4. számú ajánlás az áldozatok védelméről, támogatásáról és a nekik nyújtott jóvátételről

A Bizottságnak és a tagállamoknak a következő, áldozatközpontú és interszekcionális megközelítést alkalmazó intézkedéseket kell meghozniuk:

| — | konkrét és folyamatos kötelező képzések előmozdítása a nemi alapú online erőszak áldozataival foglalkozó gyakorló ügyvédek és szakemberek számára, beleértve a bűnüldöző hatóságokat, a szociális, gyermekgondozó és egészségügyi személyzetet, a büntető igazságszolgáltatási szereplőket, valamint a bírói kar tagjait; az egész Unióra kiterjedő képzési programok végrehajtása a Jogérvényesülés program, valamint a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program keretében, valamint az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségével (CEPOL) és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal együtt; különös hangsúlyt kell fektetni a másodlagos viktimizációra és annak elkerülésére, a nemi alapú erőszak kettős dimenziójára (online/offline), valamint az interszekcionális megkülönböztetésre és a sajátos szükségletekkel rendelkező áldozatoknak nyújtott támogatásra; |
| --- | --- |

—

konkrét és folyamatos kötelező képzések előmozdítása a nemi alapú online erőszak áldozataival foglalkozó gyakorló ügyvédek és szakemberek számára, beleértve a bűnüldöző hatóságokat, a szociális, gyermekgondozó és egészségügyi személyzetet, a büntető igazságszolgáltatási szereplőket, valamint a bírói kar tagjait; az egész Unióra kiterjedő képzési programok végrehajtása a Jogérvényesülés program, valamint a Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program keretében, valamint az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségével (CEPOL) és az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal együtt; különös hangsúlyt kell fektetni a másodlagos viktimizációra és annak elkerülésére, a nemi alapú erőszak kettős dimenziójára (online/offline), valamint az interszekcionális megkülönböztetésre és a sajátos szükségletekkel rendelkező áldozatoknak nyújtott támogatásra;

| — | annak biztosítása, hogy a gyakorló ügyvédeknek szóló valamennyi képzés a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést alkalmazzon, és hogy a program tartalmazzon olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy az áldozat ne váljon újra áldozattá a büntetőeljárás során (újbóli áldozattá válás és megbélyegzés); |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a gyakorló ügyvédeknek szóló valamennyi képzés a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést alkalmazzon, és hogy a program tartalmazzon olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy az áldozat ne váljon újra áldozattá a büntetőeljárás során (újbóli áldozattá válás és megbélyegzés);

| — | az olyan online platformok számára, amelyeket elsősorban a felhasználók által létrehozott pornográf tartalom terjesztésére használnak, biztosítani kell, hogy a platformok megtegyék a szükséges technikai és szervezeti intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a minősített bejelentési eljárás hozzáférhetőségét olyan formában, hogy az egyének bejelenthetik a platformnak azt az állítást, hogy az őket ábrázoló vagy ábrázolni kívánó képanyagokat hozzájárulásuk nélkül terjesztik, és a platform rendelkezésére bocsátják a fizikai személyazonosságuk meggyőző bizonyítékát, és hogy az ezen eljárás keretében bejelentett tartalmat 48 órán belül fel kell függeszteni; |
| --- | --- |

—

az olyan online platformok számára, amelyeket elsősorban a felhasználók által létrehozott pornográf tartalom terjesztésére használnak, biztosítani kell, hogy a platformok megtegyék a szükséges technikai és szervezeti intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a minősített bejelentési eljárás hozzáférhetőségét olyan formában, hogy az egyének bejelenthetik a platformnak azt az állítást, hogy az őket ábrázoló vagy ábrázolni kívánó képanyagokat hozzájárulásuk nélkül terjesztik, és a platform rendelkezésére bocsátják a fizikai személyazonosságuk meggyőző bizonyítékát, és hogy az ezen eljárás keretében bejelentett tartalmat 48 órán belül fel kell függeszteni;

| — | az olyan online platformok számára, amelyeket elsősorban a felhasználók által létrehozott pornográf tartalom terjesztésére használnak, biztosítani kell, hogy a platformok megtegyék a szükséges technikai és szervezeti intézkedéseket szakképzett emberi tartalommoderálás biztosítására, hogy biztosítsák a nagy valószínűséggel jogellenes tartalom, például a voyeurisztikus tartalmat vagy nemi erőszakot megjelenítő tartalmak felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

—

az olyan online platformok számára, amelyeket elsősorban a felhasználók által létrehozott pornográf tartalom terjesztésére használnak, biztosítani kell, hogy a platformok megtegyék a szükséges technikai és szervezeti intézkedéseket szakképzett emberi tartalommoderálás biztosítására, hogy biztosítsák a nagy valószínűséggel jogellenes tartalom, például a voyeurisztikus tartalmat vagy nemi erőszakot megjelenítő tartalmak felülvizsgálatát;

| — | nemzeti kapcsolattartási pontok felállítása a szociális szolgálatoknál és a bűnüldöző hatóságoknál, a nemi alapú online erőszakra vonatkozóan képzett különleges személyzettel, ahol az áldozatok biztonságos környezetben jelenthetik be a nemi alapú online erőszakot; a kapcsolattartási pontokat hálózaton keresztül kell koordinálni; ezek az intézkedések hozzájárulnak a bejelentések elmaradásának és az újbóli áldozattá válás kezeléséhez, valamint a nemi alapú online erőszak áldozatai számára biztonságosabb környezetet teremtenek; |
| --- | --- |

—

nemzeti kapcsolattartási pontok felállítása a szociális szolgálatoknál és a bűnüldöző hatóságoknál, a nemi alapú online erőszakra vonatkozóan képzett különleges személyzettel, ahol az áldozatok biztonságos környezetben jelenthetik be a nemi alapú online erőszakot; a kapcsolattartási pontokat hálózaton keresztül kell koordinálni; ezek az intézkedések hozzájárulnak a bejelentések elmaradásának és az újbóli áldozattá válás kezeléséhez, valamint a nemi alapú online erőszak áldozatai számára biztonságosabb környezetet teremtenek;

| — | az áldozatok számára az információhoz való hozzáférés megkönnyítése egyszerű és közérthető, az áldozat által érthető nyelven, különösen a költségmentességre és a teendőkre, valamint a támogatási szolgáltatásokra vonatkozóan, és speciális szolgáltatások kialakítása az online erőszak áldozatai számára (segélyvonalak, menedékhelyek, jogi és pszichológiai segítségnyújtás); az áldozatok által tett bejelentések megkönnyítése, lehetővé téve számukra a védelmi határozathoz való hozzájutást, valamint megfelelő jóvátételi kompenzációs intézkedéseket tartalmazó kártérítési mechanizmusok kialakítása; |
| --- | --- |

—

az áldozatok számára az információhoz való hozzáférés megkönnyítése egyszerű és közérthető, az áldozat által érthető nyelven, különösen a költségmentességre és a teendőkre, valamint a támogatási szolgáltatásokra vonatkozóan, és speciális szolgáltatások kialakítása az online erőszak áldozatai számára (segélyvonalak, menedékhelyek, jogi és pszichológiai segítségnyújtás); az áldozatok által tett bejelentések megkönnyítése, lehetővé téve számukra a védelmi határozathoz való hozzájutást, valamint megfelelő jóvátételi kompenzációs intézkedéseket tartalmazó kártérítési mechanizmusok kialakítása;

| — | a nemzeti telefonos segélyvonalak ellátása a szükséges forrásokkal és szakértelemmel annak érdekében, hogy a nemi alapú erőszak digitális dimenziójára is válaszoljanak; |
| --- | --- |

—

a nemzeti telefonos segélyvonalak ellátása a szükséges forrásokkal és szakértelemmel annak érdekében, hogy a nemi alapú erőszak digitális dimenziójára is válaszoljanak;

| — | egy Unió-szerte elérhető telefonos segélyvonal felállítása, amely kapcsolattartási pontként szolgál az áldozatok számára, valamint annak biztosítása, hogy az áldozatok könnyen és szabadon használhassák azt; az online erőszak egyedi eseteiben elérhető támogató szolgáltatások, többek között segélyvonalak és jelentéstételi mechanizmusok címjegyzékének létrehozása; |
| --- | --- |

—

egy Unió-szerte elérhető telefonos segélyvonal felállítása, amely kapcsolattartási pontként szolgál az áldozatok számára, valamint annak biztosítása, hogy az áldozatok könnyen és szabadon használhassák azt; az online erőszak egyedi eseteiben elérhető támogató szolgáltatások, többek között segélyvonalak és jelentéstételi mechanizmusok címjegyzékének létrehozása;

| — | annak biztosítása, hogy a nemi alapú online erőszak áldozatai a tagállamokban hozzáférjenek a szakosodott támogató szolgálatokhoz és az igazságszolgáltatáshoz, a jogorvoslathoz, valamint a biztonságos és hozzáférhető jelentéstételi eljárásokhoz és mechanizmusokhoz, függetlenül a panasz benyújtásától; minden olyan akadály elhárítása, amellyel a panasz benyújtása mellett döntő áldozatok szembesülhetnek, és olyan panasztételi mechanizmusok létrehozása, amelyek könnyen és azonnal hozzáférhetők az áldozatok számára, többek között digitális úton is; |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a nemi alapú online erőszak áldozatai a tagállamokban hozzáférjenek a szakosodott támogató szolgálatokhoz és az igazságszolgáltatáshoz, a jogorvoslathoz, valamint a biztonságos és hozzáférhető jelentéstételi eljárásokhoz és mechanizmusokhoz, függetlenül a panasz benyújtásától; minden olyan akadály elhárítása, amellyel a panasz benyújtása mellett döntő áldozatok szembesülhetnek, és olyan panasztételi mechanizmusok létrehozása, amelyek könnyen és azonnal hozzáférhetők az áldozatok számára, többek között digitális úton is;

| — | együttműködési mechanizmusok kialakítása a tagállamok, az internetes közvetítők és a kérdéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetek, valamint az érintett szereplők, például az igazságszolgáltatás, az ügyészek, a bűnüldöző hatóságok, a helyi és regionális hatóságok és a civil társadalmi szervezetek között; |
| --- | --- |

—

együttműködési mechanizmusok kialakítása a tagállamok, az internetes közvetítők és a kérdéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetek, valamint az érintett szereplők, például az igazságszolgáltatás, az ügyészek, a bűnüldöző hatóságok, a helyi és regionális hatóságok és a civil társadalmi szervezetek között;

| — | a civil társadalmi szervezetek támogatása, különös tekintettel azokra, amelyek támogató szolgáltatásokat biztosítanak az áldozatok számára, többek között pénzügyi támogatás által; |
| --- | --- |

—

a civil társadalmi szervezetek támogatása, különös tekintettel azokra, amelyek támogató szolgáltatásokat biztosítanak az áldozatok számára, többek között pénzügyi támogatás által;

| — | az olyan technológiai megoldások etikus fejlesztésének és használatának előmozdítása, amelyek támogatják az áldozatokat, és segítik az elkövetők azonosítását, biztosítva az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

—

az olyan technológiai megoldások etikus fejlesztésének és használatának előmozdítása, amelyek támogatják az áldozatokat, és segítik az elkövetők azonosítását, biztosítva az alapvető jogok teljes körű tiszteletben tartását;

A Bizottságnak olyan iránymutatásokat kell kidolgoznia a bűnüldöző szervek tagjai számára, amelyek a nemi alapú online erőszakot bejelentő áldozatokkal való foglalkozás során ellátják őket a nemi alapú online erőszakot elszenvedett valamennyi áldozat körültekintő meghallgatásához, megértéséhez és tiszteletben tartásához szükséges humán készségekkel; az iránymutatásoknak a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést kell alkalmazniuk.

A tagállamoknak olyan speciális védelmi és támogatási szolgáltatásokat kell létrehozniuk, amelyek minden áldozat számára ingyenesen hozzáférhetők, beleértve a sürgősségi és a hosszú távú támogatást, például a pszichológiai, orvosi, jogi, gyakorlati és társadalmi-gazdasági támogatást, figyelembe véve az áldozatok konkrét szükségleteit, valamint különös figyelmet szentelve a kiemelten kiszolgáltatott vagy nélkülöző csoportokhoz tartozó áldozatoknak. A Bizottságnak támogatnia kell ebben a tagállamokat.

5. számú ajánlás a nemi alapú online erőszak üldözéséről és bűncselekménnyé nyilvánításáról

A 2. számú ajánlásban említett fogalommeghatározás alapján, és figyelembe véve, hogy a nemi alapú online erőszak bűncselekménnyé nyilvánítása visszatartó hatással lehet az elkövetőkre, a nemi alapú online erőszak bűncselekménnyé nyilvánításának a következő kritériumokat kell figyelembe vennie:

| — | a nemi alapú online erőszak tagállamok által büntetendő formái (a kiberbűnözés korai szakaszaira – az uszításra, a bűnsegélyre, a felbujtásra és a kísérletre is kiterjedően); |
| --- | --- |

—

a nemi alapú online erőszak tagállamok által büntetendő formái (a kiberbűnözés korai szakaszaira – az uszításra, a bűnsegélyre, a felbujtásra és a kísérletre is kiterjedően);

| — | minimális és maximális büntetés (szabadságvesztés és pénzbírság); |
| --- | --- |

—

minimális és maximális büntetés (szabadságvesztés és pénzbírság);

| — | határokon átnyúló nyomozás és büntetőeljárás; |
| --- | --- |

—

határokon átnyúló nyomozás és büntetőeljárás;

| — | a nyomozásra és büntetőeljárásra vonatkozó iránymutatásokat megjelölő külön rendelkezések, főként a bűnüldöző és vádhatóságok számára, amelyeknek a bűnüldözés számára a bizonyítékok begyűjtésére vonatkozó külön utasításokat is tartalmaznak; |
| --- | --- |

—

a nyomozásra és büntetőeljárásra vonatkozó iránymutatásokat megjelölő külön rendelkezések, főként a bűnüldöző és vádhatóságok számára, amelyeknek a bűnüldözés számára a bizonyítékok begyűjtésére vonatkozó külön utasításokat is tartalmaznak;

| — | a bűnüldözési hatóságok és a technológiai vállalatok és szolgáltatók közötti hatékony együttműködés, különös tekintettel az elkövetők azonosítására és a bizonyítékok begyűjtésére amelyeknek teljes mértékben meg kell felelniük az alapvető jogoknak és szabadságoknak, valamint az adatvédelmi szabályoknak; |
| --- | --- |

—

a bűnüldözési hatóságok és a technológiai vállalatok és szolgáltatók közötti hatékony együttműködés, különös tekintettel az elkövetők azonosítására és a bizonyítékok begyűjtésére amelyeknek teljes mértékben meg kell felelniük az alapvető jogoknak és szabadságoknak, valamint az adatvédelmi szabályoknak;

| — | minden bizonyítékot olyan módon kell begyűjteni, amely nem okozza az áldozat másodlagos viktimizációját és újbóli traumatizációját; |
| --- | --- |

—

minden bizonyítékot olyan módon kell begyűjteni, amely nem okozza az áldozat másodlagos viktimizációját és újbóli traumatizációját;

| — | súlyosbító körülmények, a női, lány- és LMBTIQ-áldozatok profiljától függően, például a nők, lányok és LMBTIQ-személyek sajátos jellemzőinek, sebezhetőségének kihasználása az interneten; |
| --- | --- |

—

súlyosbító körülmények, a női, lány- és LMBTIQ-áldozatok profiljától függően, például a nők, lányok és LMBTIQ-személyek sajátos jellemzőinek, sebezhetőségének kihasználása az interneten;

| — | a kockázatértékeléseknek tartalmazniuk kell a viselkedési mintázatokat és az eset nemi szempontú aspektusait, és figyelembe kell venniük azokat, például a sztereotípiákat, a hátrányos megkülönböztetést, a szexuális tartalmú fenyegetéseket és megfélemlítést; ezeket az információkat a nyomonkövetési intézkedések meghatározására, valamint a nemi alapú online erőszak különféle megnyilvánulásaihoz kapcsolódó adatok gyűjtésének növelésére kell használni; |
| --- | --- |

—

a kockázatértékeléseknek tartalmazniuk kell a viselkedési mintázatokat és az eset nemi szempontú aspektusait, és figyelembe kell venniük azokat, például a sztereotípiákat, a hátrányos megkülönböztetést, a szexuális tartalmú fenyegetéseket és megfélemlítést; ezeket az információkat a nyomonkövetési intézkedések meghatározására, valamint a nemi alapú online erőszak különféle megnyilvánulásaihoz kapcsolódó adatok gyűjtésének növelésére kell használni;

| — | a bizonyítékok szolgáltatása nem jelenthet terhet az áldozatok számára, és nem járulhat hozzá a további viktimizációhoz. |
| --- | --- |

—

a bizonyítékok szolgáltatása nem jelenthet terhet az áldozatok számára, és nem járulhat hozzá a további viktimizációhoz.

Minden tevékenységnek áldozatközpontú és interszekcionális megközelítést kell alkalmaznia.

6. számú ajánlás az adatgyűjtésről és a jelentéstételről

A Bizottságnak és a tagállamoknak rendszeresen átfogó, lebontott és összehasonlítható adatokat kell gyűjteniük és közzétenniük a nemi alapú online erőszak különböző formáiról, nemcsak a bűnüldözési jelentések vagy a civil társadalmi szervezetek jelentései, hanem az áldozatok tapasztalatai alapján is. Ezeket az adatokat átfogó tanulmányok követhetik. A nemi alapú online erőszakra vonatkozó tagállami adatokat a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE), az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) és az Eurostat statisztikai adatbázisain keresztül kell összegyűjteni és elérhetővé tenni, a tagállamoknak pedig biztosítaniuk kell, hogy a lehető legjobban kihasználják az EIGE kapacitását és erőforrásait. Az FRA-nak a nemi alapú online erőszak minden formájára vonatkozó, új, kiterjedt kutatást kell végeznie Unió-szerte, a rendelkezésre álló legfrissebb uniós adatok alapján, a pontos válasz biztosításának érdekében.

A Bizottságnak rendszeresen jelentést kell az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztenie, amelyben értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben hoztak intézkedéseket ezen ajánlás nyomán. A Bizottságnak továbbá javítania kell a nemi alapú online erőszak előfordulási gyakoriságára és károkozásaira vonatkozó, uniós szintű, nemekre lebontott adatokat is.

A Bizottságnak és a tagállamoknak mutatókat kell kidolgozniuk a nemi alapú online erőszak kezelésére irányuló intézkedéseik hatékonyságának mérésére.

A kiegészítő ajánlások az alábbiakra is kiterjedhetnek:

| — | statisztikák létrehozása az online erőszak előfordulási gyakoriságára és formáira vonatkozóan, támogatva ugyanakkor a tagállamok által gyűjtött adatok egységességét és összehasonlíthatóságát, |
| --- | --- |

—

statisztikák létrehozása az online erőszak előfordulási gyakoriságára és formáira vonatkozóan, támogatva ugyanakkor a tagállamok által gyűjtött adatok egységességét és összehasonlíthatóságát,

| — | az Unió egészére kiterjedő adatgyűjtési program, |
| --- | --- |

—

az Unió egészére kiterjedő adatgyűjtési program,

| — | rendszeres adatgyűjtés annak érdekében, hogy az ismeretek lépést tartsanak az online erőszak elkövetésére használható eszközök és technológiák állandó fejlődésével, |
| --- | --- |

—

rendszeres adatgyűjtés annak érdekében, hogy az ismeretek lépést tartsanak az online erőszak elkövetésére használható eszközök és technológiák állandó fejlődésével,

| — | ajánlás az EIGE, az Eurostat, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), az Europol, az Eurojust és az ENISA kapacitásainak és szakértelmének kihasználására. |
| --- | --- |

—

ajánlás az EIGE, az Eurostat, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), az Europol, az Eurojust és az ENISA kapacitásainak és szakértelmének kihasználására.

---

2021. december 15., szerda

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/23

---

P9_TA(2021)0500

Az Európai Unióban a nők és a férfiak közötti egyenlőség 2018–2020 közötti helyzete

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az Európai Unióban a nők és férfiak közötti egyenlőség 2018–2020 közötti helyzetéről (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6., 8., 10., 83., 153. és 157. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 6., 8., 10., 83., 153. és 157. cikkére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód különböző vonatkozásairól 1975 óta elfogadott uniós irányelvekre, nevezetesen a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelvre (1), a valamely önálló vállalkozói tevékenységet, beleértve a mezőgazdasági tevékenységet is, folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nők terhességi és anyasági védelméről szóló, 1986. december 11-i 86/613/EGK tanácsi irányelvre (2), a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelvre (3), a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (4), a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelvre (6), valamint az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód különböző vonatkozásairól 1975 óta elfogadott uniós irányelvekre, nevezetesen a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló, 1978. december 19-i 79/7/EGK tanácsi irányelvre (1), a valamely önálló vállalkozói tevékenységet, beleértve a mezőgazdasági tevékenységet is, folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról, valamint az önálló vállalkozó nők terhességi és anyasági védelméről szóló, 1986. december 11-i 86/613/EGK tanácsi irányelvre (2), a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelvre (3), a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (4), a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), a BUSINESSEUROPE, az UEAPME, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásáról szóló, 2010. március 8-i 2010/18/EU tanácsi irányelvre (6), valamint az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az emberkereskedés és mások prostitúciója kihasználásának elnyomásáról szóló, 1949. évi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedés és mások prostitúciója kihasználásának elnyomásáról szóló, 1949. évi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, különösen az 5. célra, valamint annak konkrét célkitűzéseire és mutatóira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, különösen az 5. célra, valamint annak konkrét célkitűzéseire és mutatóira,

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (isztambuli egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményére (isztambuli egyezmény),

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, valamint a Peking + 5, + 10, + 15 és + 20 rendkívüli ENSZ-ülésszakokon ezt követően elfogadott záródokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995. szeptember 15-én elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, valamint a Peking + 5, + 10, + 15 és + 20 rendkívüli ENSZ-ülésszakokon ezt követően elfogadott záródokumentumokra,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról szóló 100. számú egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a férfi és a női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazásáról szóló 100. számú egyezményére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról szóló 156. számú egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról szóló 156. számú egyezményére,

| — | tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégia (2020–2025)” című, 2020. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2020)0698),

| — | tekintettel a „2021. évi jelentés a nemek közötti egyenlőségről az EU-ban” című, 2021. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0055), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2021. évi jelentés a nemek közötti egyenlőségről az EU-ban” című, 2021. március 5-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0055),

| — | tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája (2020–2025)” című, 2021. március 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája (2020–2025)” című, 2021. március 24-i bizottsági közleményre (COM(2021)0142),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által 2020. szeptember 30-án közzétett, „A Covid19-válság és a válság utáni időszak nemi vonatkozású hatása” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által 2020. szeptember 30-án közzétett, „A Covid19-válság és a válság utáni időszak nemi vonatkozású hatása” című tanulmányra,

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2019. és 2020. évi mutatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2019. és 2020. évi mutatójára,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó 2015 utáni uniós stratégiáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az „Egy uniós stratégia szükségessége a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében” című, 2017. június 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egy uniós stratégia szükségessége a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében” című, 2017. június 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció szükségességéről szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsi formáció szükségességéről szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A nők jogai előtt álló kihívásokról Európában: több mint 25 évvel a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform elfogadása után” című, 2021. február 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők jogai előtt álló kihívásokról Európában: több mint 25 évvel a Pekingi Nyilatkozat és Cselekvési Platform elfogadása után” című, 2021. február 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „A szexuális és reprodukciós egészség és jogok helyzetéről az EU-ban a nők egészségével összefüggésben” című, 2021. június 24-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szexuális és reprodukciós egészség és jogok helyzetéről az EU-ban a nők egészségével összefüggésben” című, 2021. június 24-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0315/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0315/2021),

| A. | mivel a nők jogai emberi jogok, ennél fogva pedig egyetemesek és oszthatatlanok, miként azt az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája is rögzíti; mivel a nemek közötti egyenlőségért, valamint a nők jogainak előmozdításáért és védelméért folytatott küzdelem valóban közös felelősség, amely gyorsabb cselekvést és előrehaladást kíván meg az uniós intézményektől és tagállamoktól; mivel az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a társadalmi és biológiai nemen alapuló egyenlőtlenségek és megkülönböztetés leküzdésére, továbbá annak biztosítására, hogy a nők és férfiak összes lehetséges csoportjának tagjai egyenlő jogokkal rendelkezzenek és egyenlő bánásmódban részesüljenek, valamint hogy egyenlő hatalmi pozícióból és esélyekkel alakíthassák a társadalmat és saját életüket; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete szerint az Uniónak még legalább 60 évre van szüksége ahhoz, hogy megvalósítsa a nemek közötti teljes egyenlőséget; mivel az Unióban még nem valósult meg a nők és férfiak közötti egyenlőség, és az egyenlőség elérését célzó folyamat továbbra is lassú, stagnáló, sőt néhány régióban és országban kedvezőtlen fordulatot vett; mivel a nemek közötti egyenlőség mutatója az Unió esetében 2010 óta mindössze 4,1 ponttal, 2017 óta pedig 0,5 ponttal nőtt (15); mivel a tagállamok 2020-ban átlagosan 67,9 pontot értek el a 100 pontos skálán; |
| --- | --- |

A.

mivel a nők jogai emberi jogok, ennél fogva pedig egyetemesek és oszthatatlanok, miként azt az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája is rögzíti; mivel a nemek közötti egyenlőségért, valamint a nők jogainak előmozdításáért és védelméért folytatott küzdelem valóban közös felelősség, amely gyorsabb cselekvést és előrehaladást kíván meg az uniós intézményektől és tagállamoktól; mivel az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a társadalmi és biológiai nemen alapuló egyenlőtlenségek és megkülönböztetés leküzdésére, továbbá annak biztosítására, hogy a nők és férfiak összes lehetséges csoportjának tagjai egyenlő jogokkal rendelkezzenek és egyenlő bánásmódban részesüljenek, valamint hogy egyenlő hatalmi pozícióból és esélyekkel alakíthassák a társadalmat és saját életüket; mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete szerint az Uniónak még legalább 60 évre van szüksége ahhoz, hogy megvalósítsa a nemek közötti teljes egyenlőséget; mivel az Unióban még nem valósult meg a nők és férfiak közötti egyenlőség, és az egyenlőség elérését célzó folyamat továbbra is lassú, stagnáló, sőt néhány régióban és országban kedvezőtlen fordulatot vett; mivel a nemek közötti egyenlőség mutatója az Unió esetében 2010 óta mindössze 4,1 ponttal, 2017 óta pedig 0,5 ponttal nőtt (15); mivel a tagállamok 2020-ban átlagosan 67,9 pontot értek el a 100 pontos skálán;

| B. | mivel a nőknek ugyanolyan lehetőségekkel kell rendelkezniük a gazdasági függetlenség eléréséhez, mint a férfiaknak; mivel a nők foglalkoztatási rátái nőttek ugyan, a nemek közötti munkaerőpiaci egyenlőtlenség aggasztó realitásként továbbra is fennáll, és komoly kihívást jelent, azzal együtt, hogy a világjárvány munkaerőpiacra gyakorolt hatása markánsabban érvényesül a nők esetében (16); mivel a 27 tagú Unióban a munkaképes korú férfi népesség foglalkoztatási rátája 2019-ben 79 % volt, amely 11,7 százalékponttal meghaladta a nőkét; mivel a munkaerőpiaci részvétel adatai szerint az Unióban a férfiaknak 8 %-a, a nőknek pedig 31 %-a dolgozik részmunkaidőben, ami tartósan fennálló egyenlőtlenségeket jelez; mivel a teljes munkaidős egyenérték alapján számított foglalkoztatási rátát tekintve 2010 óta nyolc tagállamban nőtt a nemek közötti különbség; mivel a munkaerőpiacon fennálló, nemek szerinti ágazati és foglalkozási szegregáció leküzdése terén mind ez ideig alig történt előrelépés; mivel a foglalkoztatási különbség kifejezetten markáns a szegény társadalmi-gazdasági helyzetű nők esetében, így például az egyedülálló anyák, az ápolási-gondozási feladatokat ellátó nők, a fogyatékossággal élő nők, a migráns és menekült nők, a különféle faji és etnikai háttérrel rendelkező, valamint a vallási kisebbségekhez tartozó nők, az alacsony iskolai végzettséggel rendelkező nők, az LMBTIQ+-közösséghez tartozó nők, továbbá a fiatal és idős nők esetében; |
| --- | --- |

B.

mivel a nőknek ugyanolyan lehetőségekkel kell rendelkezniük a gazdasági függetlenség eléréséhez, mint a férfiaknak; mivel a nők foglalkoztatási rátái nőttek ugyan, a nemek közötti munkaerőpiaci egyenlőtlenség aggasztó realitásként továbbra is fennáll, és komoly kihívást jelent, azzal együtt, hogy a világjárvány munkaerőpiacra gyakorolt hatása markánsabban érvényesül a nők esetében (16); mivel a 27 tagú Unióban a munkaképes korú férfi népesség foglalkoztatási rátája 2019-ben 79 % volt, amely 11,7 százalékponttal meghaladta a nőkét; mivel a munkaerőpiaci részvétel adatai szerint az Unióban a férfiaknak 8 %-a, a nőknek pedig 31 %-a dolgozik részmunkaidőben, ami tartósan fennálló egyenlőtlenségeket jelez; mivel a teljes munkaidős egyenérték alapján számított foglalkoztatási rátát tekintve 2010 óta nyolc tagállamban nőtt a nemek közötti különbség; mivel a munkaerőpiacon fennálló, nemek szerinti ágazati és foglalkozási szegregáció leküzdése terén mind ez ideig alig történt előrelépés; mivel a foglalkoztatási különbség kifejezetten markáns a szegény társadalmi-gazdasági helyzetű nők esetében, így például az egyedülálló anyák, az ápolási-gondozási feladatokat ellátó nők, a fogyatékossággal élő nők, a migráns és menekült nők, a különféle faji és etnikai háttérrel rendelkező, valamint a vallási kisebbségekhez tartozó nők, az alacsony iskolai végzettséggel rendelkező nők, az LMBTIQ+-közösséghez tartozó nők, továbbá a fiatal és idős nők esetében;

| C. | mivel az Unióban a nők órabére átlagosan 14 %-kal alacsonyabb a férfiakénál, és mivel a nemek közötti bérszakadék tagállamtól függően 3,3 % és 21,7 % között mozog; mivel a férfiak és nők egyenlő díjazásának elve 1957 óta részét képezi ugyan az uniós vívmányoknak, és arról jelentős számú nemzeti jogszabály is rendelkezik, továbbá az e különbségek csökkentését célzó törekvés keretében megtett lépések és felhasznált erőforrások ellenére, rendkívül lassú az előrehaladás, és számos tagállamban a béregyenlőtlenség még tovább is növekedett; mivel ápolási-gondozási kötelezettségeik miatt jóval több nő (8,9 millió fő) dolgozik részmunkaidőben, mint férfi (560 000 fő); mivel a tartós ápolás-gondozás iránti igények növekedése és az ápolási-gondozási szolgáltatások hiánya tovább súlyosbítja – mind a családokon belül, mind a foglalkoztatás terén – a nemek közötti egyenlőtlenségeket; mivel az Eurostat-adatok tanúsága szerint a munkanélküliségi ráta a nők körében a 2020 áprilisában mért 6,9 %-ról augusztusra 7,9 %-ra emelkedett, míg a férfiak munkanélküliségi rátája ugyanezen időszak alatt 6,5 %-ról 7,1 %-ra nőtt; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unióban a nők órabére átlagosan 14 %-kal alacsonyabb a férfiakénál, és mivel a nemek közötti bérszakadék tagállamtól függően 3,3 % és 21,7 % között mozog; mivel a férfiak és nők egyenlő díjazásának elve 1957 óta részét képezi ugyan az uniós vívmányoknak, és arról jelentős számú nemzeti jogszabály is rendelkezik, továbbá az e különbségek csökkentését célzó törekvés keretében megtett lépések és felhasznált erőforrások ellenére, rendkívül lassú az előrehaladás, és számos tagállamban a béregyenlőtlenség még tovább is növekedett; mivel ápolási-gondozási kötelezettségeik miatt jóval több nő (8,9 millió fő) dolgozik részmunkaidőben, mint férfi (560 000 fő); mivel a tartós ápolás-gondozás iránti igények növekedése és az ápolási-gondozási szolgáltatások hiánya tovább súlyosbítja – mind a családokon belül, mind a foglalkoztatás terén – a nemek közötti egyenlőtlenségeket; mivel az Eurostat-adatok tanúsága szerint a munkanélküliségi ráta a nők körében a 2020 áprilisában mért 6,9 %-ról augusztusra 7,9 %-ra emelkedett, míg a férfiak munkanélküliségi rátája ugyanezen időszak alatt 6,5 %-ról 7,1 %-ra nőtt;

| D. | mivel a nők interszekcionális egyenlőtlenségekkel és diszkriminációval szembesülnek, többek között faji, etnikai vagy társadalmi származásuk, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk és önkifejezésük, vallásuk vagy meggyőződésük, tartózkodási jogállásuk, fogyatékosságuk miatt, és mivel törekedni kell arra, hogy a megkülönböztetés valamennyi formájával szemben fellépjünk annak érdekében, hogy minden nő számára megvalósuljon a nemek közötti egyenlőség; mivel az uniós szakpolitikák eddig nem alkalmaztak interszekcionális megközelítést, és kizárólag a megkülönböztetés egyéni dimenziójára összpontosítottak, amely csekély jelentőséget tulajdonít a diszkrimináció intézményi, strukturális és történelmi vonatkozásainak; mivel az interszekcionális elemzés alkalmazása nemcsak a strukturális akadályok megértését teszi lehetővé, hanem tényekkel szolgál a referenciaértékek meghatározásához, valamint a rendszerszintű megkülönböztetéssel, kirekesztéssel és társadalmi egyenlőtlenségekkel szembeni stratégiai és hatékony szakpolitikák felé vezető út kijelöléséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a nők interszekcionális egyenlőtlenségekkel és diszkriminációval szembesülnek, többek között faji, etnikai vagy társadalmi származásuk, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk és önkifejezésük, vallásuk vagy meggyőződésük, tartózkodási jogállásuk, fogyatékosságuk miatt, és mivel törekedni kell arra, hogy a megkülönböztetés valamennyi formájával szemben fellépjünk annak érdekében, hogy minden nő számára megvalósuljon a nemek közötti egyenlőség; mivel az uniós szakpolitikák eddig nem alkalmaztak interszekcionális megközelítést, és kizárólag a megkülönböztetés egyéni dimenziójára összpontosítottak, amely csekély jelentőséget tulajdonít a diszkrimináció intézményi, strukturális és történelmi vonatkozásainak; mivel az interszekcionális elemzés alkalmazása nemcsak a strukturális akadályok megértését teszi lehetővé, hanem tényekkel szolgál a referenciaértékek meghatározásához, valamint a rendszerszintű megkülönböztetéssel, kirekesztéssel és társadalmi egyenlőtlenségekkel szembeni stratégiai és hatékony szakpolitikák felé vezető út kijelöléséhez;

| E. | mivel a Bizottságnak a nemek közötti egyenlőség unióbeli helyzetéről szóló 2021. évi jelentése megállapítja, hogy a Covid19-világjárvány komoly hatást gyakorolt a nők életére, és szinte minden szempontból tovább erősítette a nemek között tapasztalható egyenlőtlenségeket; mivel a világjárvány leküzdésére irányuló erőfeszítésekben részt vevő, a szociális és egészségügyi ágazatban a „frontvonalon” dolgozók – például az ápolók, orvosok és a takarító személyzet – mintegy 70 %-a nő; mivel a világjárvány nőkre gyakorolt hatása szerteágazó, a nemi alapú és kapcsolati erőszak, illetve zaklatás fokozódásától a nem fizetett ápolási-gondozási és háztartási munkák jelentette teher növekedéséig terjed, és mivel továbbra is a nők látják el a háztartási és családi feladatok többségét, ami még inkább igaz akkor, amikor távmunkában vagy részmunkaidőben dolgoznak, illetve munkanélkülivé válnak; mivel a nők, kiváltképpen az egészségügyben, az ápolási-gondozási területeken és az egyéb, jellemzően nőket foglalkoztató és bizonytalan ágazatokban dolgozók emellett gazdasági hátrányokkal küzdenek a munkaerőpiacon, valamint a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való hozzáférés szűkülésével szembesülnek; mivel a világjárvány gazdasági hatása visszavetheti a haladást, amelyet a nők gazdasági függetlensége kapcsán sok küzdelem árán sikerült az elmúlt évtizedben elérni; mivel a nők foglalkoztatása erőteljesebb visszaesést mutatott a világjárvány alatt, mint a 2008-as recesszió során (17), ami jelentős következményekkel jár a nők és családjaik, valamint a tágabb értelemben vett gazdaság szempontjából, így többek között a lehetőségek, a szabadságjogok, a jogok beszűkülését és a jóllét csökkenését vonja maga után; mivel a nemek közötti szakadékról szóló 2021. évi globális jelentés szerint a világjárvány következtében 99,5 év helyett immár 135,6 év – azaz egy generációnyi idővel hosszabb idő – szükséges ahhoz, hogy fel lehessen számolni a nemek közötti szakadékot (18); |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottságnak a nemek közötti egyenlőség unióbeli helyzetéről szóló 2021. évi jelentése megállapítja, hogy a Covid19-világjárvány komoly hatást gyakorolt a nők életére, és szinte minden szempontból tovább erősítette a nemek között tapasztalható egyenlőtlenségeket; mivel a világjárvány leküzdésére irányuló erőfeszítésekben részt vevő, a szociális és egészségügyi ágazatban a „frontvonalon” dolgozók – például az ápolók, orvosok és a takarító személyzet – mintegy 70 %-a nő; mivel a világjárvány nőkre gyakorolt hatása szerteágazó, a nemi alapú és kapcsolati erőszak, illetve zaklatás fokozódásától a nem fizetett ápolási-gondozási és háztartási munkák jelentette teher növekedéséig terjed, és mivel továbbra is a nők látják el a háztartási és családi feladatok többségét, ami még inkább igaz akkor, amikor távmunkában vagy részmunkaidőben dolgoznak, illetve munkanélkülivé válnak; mivel a nők, kiváltképpen az egészségügyben, az ápolási-gondozási területeken és az egyéb, jellemzően nőket foglalkoztató és bizonytalan ágazatokban dolgozók emellett gazdasági hátrányokkal küzdenek a munkaerőpiacon, valamint a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való hozzáférés szűkülésével szembesülnek; mivel a világjárvány gazdasági hatása visszavetheti a haladást, amelyet a nők gazdasági függetlensége kapcsán sok küzdelem árán sikerült az elmúlt évtizedben elérni; mivel a nők foglalkoztatása erőteljesebb visszaesést mutatott a világjárvány alatt, mint a 2008-as recesszió során (17), ami jelentős következményekkel jár a nők és családjaik, valamint a tágabb értelemben vett gazdaság szempontjából, így többek között a lehetőségek, a szabadságjogok, a jogok beszűkülését és a jóllét csökkenését vonja maga után; mivel a nemek közötti szakadékról szóló 2021. évi globális jelentés szerint a világjárvány következtében 99,5 év helyett immár 135,6 év – azaz egy generációnyi idővel hosszabb idő – szükséges ahhoz, hogy fel lehessen számolni a nemek közötti szakadékot (18);

| F. | mivel a nemek közötti egyenlőség sporton belüli helyzete az elmúlt évtizedben példátlan figyelmet kapott, de nem minden esetben a legnemesebb okok és célok miatt, kiváltképpen ami a nők jogainak gyakorlati érvényesülését illeti; |
| --- | --- |

F.

mivel a nemek közötti egyenlőség sporton belüli helyzete az elmúlt évtizedben példátlan figyelmet kapott, de nem minden esetben a legnemesebb okok és célok miatt, kiváltképpen ami a nők jogainak gyakorlati érvényesülését illeti;

| G. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének meghatározása szerint a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak olyan erőszak, amely női mivoltuk miatt irányul a nők ellen vagy aránytalan mértékben érint nőket; mivel a nőkkel szembeni erőszak minden formája (a fizikai, szexuális, lelki, gazdasági vagy a kibertérben elkövetett erőszak) a nők emberi jogainak megsértését, a nőkkel szembeni megkülönböztetés szélsőséges formáját, valamint a nemek közötti egyenlőség megvalósulását nehezítő egyik legnagyobb akadályt jelenti; mivel a nemi alapú erőszak, amely a hatalom nemek közötti egyenlőtlen megosztásából, a patriarchális struktúrákból és a nemi sztereotípiákból fakad és így a férfiak nők feletti uralmát és a nők megkülönböztetését eredményezi, különböző módokon és intenzitással nyilvánulhat meg, valamint különböző formákat ölthet; mivel a nemi erőszaktól mentes társadalmat a nemek közötti egyenlőség egyik örök érvényű előfeltételeként kell elismerni; |
| --- | --- |

G.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének meghatározása szerint a nőkkel szembeni nemi alapú erőszak olyan erőszak, amely női mivoltuk miatt irányul a nők ellen vagy aránytalan mértékben érint nőket; mivel a nőkkel szembeni erőszak minden formája (a fizikai, szexuális, lelki, gazdasági vagy a kibertérben elkövetett erőszak) a nők emberi jogainak megsértését, a nőkkel szembeni megkülönböztetés szélsőséges formáját, valamint a nemek közötti egyenlőség megvalósulását nehezítő egyik legnagyobb akadályt jelenti; mivel a nemi alapú erőszak, amely a hatalom nemek közötti egyenlőtlen megosztásából, a patriarchális struktúrákból és a nemi sztereotípiákból fakad és így a férfiak nők feletti uralmát és a nők megkülönböztetését eredményezi, különböző módokon és intenzitással nyilvánulhat meg, valamint különböző formákat ölthet; mivel a nemi erőszaktól mentes társadalmat a nemek közötti egyenlőség egyik örök érvényű előfeltételeként kell elismerni;

| H. | mivel Európában a nők 31 %-a szenvedett már el fizikai bántalmazást és/vagy szexuális erőszakot, és mivel számtalan nő élt már át szexuális támadást és zaklatást partnere részéről, valamint a közéletben (19); mivel számos tagállamból érkeznek olyan jelentések és számadatok, amelyek szerint a Covid19-világjárvány alatt aggasztó mértékben fokozódott a nemi alapú erőszak; mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint egyes tagállamok arról számoltak be, hogy a világjárvány alatt 60 %-kal nőtt a partnerkapcsolati erőszakot elszenvedett nők segélyhívásainak a száma (20); mivel az Europol jelentése szerint az Unióban drámai mértékben megnőtt a gyermekek ellen elkövetett online szexuális bántalmazások száma (21); mivel a kijárási korlátozások társadalmi, gazdasági és demokratikus életre gyakorolt hatásai és mentális vonatkozásai aránytalanul súlyosan érintették a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket és nőket, különösen ami az erőszaknak való kitettséget, a megnövekedett gazdasági függőséget, valamint a munkahelyeken és az ápolási-gondozási feladatok ellátásának megosztásában tetten érhető egyenlőtlenségeket illeti; mivel a kijárási korlátozások emellett azt is megnehezítették, hogy a partnerkapcsolati erőszak áldozatai segítséget kérjenek, tekintettel arra, hogy gyakran a bántalmazóikkal összezárva élték át a korlátozásokat, és csak korlátozottan fértek hozzá a támogató szolgáltatásokhoz; mivel az elégtelen vagy nem megfelelő támogató struktúrák és erőforrások súlyosbították a kialakult „árnyékpandémiát”; |
| --- | --- |

H.

mivel Európában a nők 31 %-a szenvedett már el fizikai bántalmazást és/vagy szexuális erőszakot, és mivel számtalan nő élt már át szexuális támadást és zaklatást partnere részéről, valamint a közéletben (19); mivel számos tagállamból érkeznek olyan jelentések és számadatok, amelyek szerint a Covid19-világjárvány alatt aggasztó mértékben fokozódott a nemi alapú erőszak; mivel az Egészségügyi Világszervezet szerint egyes tagállamok arról számoltak be, hogy a világjárvány alatt 60 %-kal nőtt a partnerkapcsolati erőszakot elszenvedett nők segélyhívásainak a száma (20); mivel az Europol jelentése szerint az Unióban drámai mértékben megnőtt a gyermekek ellen elkövetett online szexuális bántalmazások száma (21); mivel a kijárási korlátozások társadalmi, gazdasági és demokratikus életre gyakorolt hatásai és mentális vonatkozásai aránytalanul súlyosan érintették a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyeket és nőket, különösen ami az erőszaknak való kitettséget, a megnövekedett gazdasági függőséget, valamint a munkahelyeken és az ápolási-gondozási feladatok ellátásának megosztásában tetten érhető egyenlőtlenségeket illeti; mivel a kijárási korlátozások emellett azt is megnehezítették, hogy a partnerkapcsolati erőszak áldozatai segítséget kérjenek, tekintettel arra, hogy gyakran a bántalmazóikkal összezárva élték át a korlátozásokat, és csak korlátozottan fértek hozzá a támogató szolgáltatásokhoz; mivel az elégtelen vagy nem megfelelő támogató struktúrák és erőforrások súlyosbították a kialakult „árnyékpandémiát”;

| I. | mivel Európa-szerte megjelentek aggasztó, a nők jogait támadó, az elért eredmények és haladás ellen tiltakozó, és ezzel a demokratikus értékeket aláásó genderellenes és feministaellenes mozgalmak; mivel komoly aggodalomra ad okot a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitikák gyengítése és a nők jogai tekintetében tapasztalható visszaesés; |
| --- | --- |

I.

mivel Európa-szerte megjelentek aggasztó, a nők jogait támadó, az elért eredmények és haladás ellen tiltakozó, és ezzel a demokratikus értékeket aláásó genderellenes és feministaellenes mozgalmak; mivel komoly aggodalomra ad okot a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitikák gyengítése és a nők jogai tekintetében tapasztalható visszaesés;

| J. | mivel az emberkereskedelem erősen nemspecifikus jelenség: az Unióban nyilvántartásba vett áldozatok közel háromnegyede a nők és lányok közül kerül ki, akik túlnyomórészt szexuális kizsákmányolás céljából kerültek emberkereskedők hálójába; mivel az emberkereskedelem, amely emberi jogi jogsértésnek minősül, egyre nagyobb teret hódít a szervezett bűnözésen belül; mivel az emberkereskedelem áldozatává vált gyermekek 78 %-a lány, és a felnőtt korú áldozatok 68 %-a nő; |
| --- | --- |

J.

mivel az emberkereskedelem erősen nemspecifikus jelenség: az Unióban nyilvántartásba vett áldozatok közel háromnegyede a nők és lányok közül kerül ki, akik túlnyomórészt szexuális kizsákmányolás céljából kerültek emberkereskedők hálójába; mivel az emberkereskedelem, amely emberi jogi jogsértésnek minősül, egyre nagyobb teret hódít a szervezett bűnözésen belül; mivel az emberkereskedelem áldozatává vált gyermekek 78 %-a lány, és a felnőtt korú áldozatok 68 %-a nő;

| K. | mivel a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz, így többek között a szexuális és párkapcsolati neveléshez, a családtervezéshez, a fogamzásgátló módszerekhez, valamint a biztonságos és legális abortuszhoz való hozzáférés elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség eléréséhez és a nemi alapú erőszak felszámolásához; mivel a lányok és nők önrendelkezése és képessége arra, hogy testükről és életükről szabadon és függetlenül dönthessenek, előfeltétele gazdasági függetlenségüknek, következésképpen pedig a nemek közötti egyenlőség megteremtésének és a nemi alapú erőszak felszámolásának; mivel elfogadhatatlan, hogy jelenleg több tagállam korlátozni próbálja a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való hozzáférést olyan erősen korlátozó jogszabályok révén, amelyek nemi alapú megkülönböztetéshez vezetnek és negatív következményekkel járnak a nők egészségére nézve; |
| --- | --- |

K.

mivel a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz, így többek között a szexuális és párkapcsolati neveléshez, a családtervezéshez, a fogamzásgátló módszerekhez, valamint a biztonságos és legális abortuszhoz való hozzáférés elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőség eléréséhez és a nemi alapú erőszak felszámolásához; mivel a lányok és nők önrendelkezése és képessége arra, hogy testükről és életükről szabadon és függetlenül dönthessenek, előfeltétele gazdasági függetlenségüknek, következésképpen pedig a nemek közötti egyenlőség megteremtésének és a nemi alapú erőszak felszámolásának; mivel elfogadhatatlan, hogy jelenleg több tagállam korlátozni próbálja a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való hozzáférést olyan erősen korlátozó jogszabályok révén, amelyek nemi alapú megkülönböztetéshez vezetnek és negatív következményekkel járnak a nők egészségére nézve;

| L. | mivel az Unióban a nőket – közülük is leginkább a strukturális tényezők, nemi normák és sztereotípiák miatt a megkülönböztetés interszekcionális formáival szembesülő nőket – aránytalanul súlyosabban érinti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata, mint a férfiakat; mivel 2017 óta a nemek között fennálló kereseti különbségek 17 tagállamban, a nemek közötti jövedelmi különbségek pedig 19 tagállamban nőttek, ami összességében a nemek közötti kereseti és jövedelmi uniós szakadék mélyüléséhez vezetett (22); mivel 2019-ben az Unióban az egyszülős háztartások 40,3 %-a volt kitéve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának (23); mivel a nőket nagyobb mértékben fenyegeti a szegénység és a bizonytalan foglalkoztatás kockázata, és a kockázatnak kitett nők gyakran rosszul fizetett állásokban, a szegénységi küszöb átlépéséhez nem elégséges bérekért és bizonytalan munkafeltételek között dolgoznak; |
| --- | --- |

L.

mivel az Unióban a nőket – közülük is leginkább a strukturális tényezők, nemi normák és sztereotípiák miatt a megkülönböztetés interszekcionális formáival szembesülő nőket – aránytalanul súlyosabban érinti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázata, mint a férfiakat; mivel 2017 óta a nemek között fennálló kereseti különbségek 17 tagállamban, a nemek közötti jövedelmi különbségek pedig 19 tagállamban nőttek, ami összességében a nemek közötti kereseti és jövedelmi uniós szakadék mélyüléséhez vezetett (22); mivel 2019-ben az Unióban az egyszülős háztartások 40,3 %-a volt kitéve a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának (23); mivel a nőket nagyobb mértékben fenyegeti a szegénység és a bizonytalan foglalkoztatás kockázata, és a kockázatnak kitett nők gyakran rosszul fizetett állásokban, a szegénységi küszöb átlépéséhez nem elégséges bérekért és bizonytalan munkafeltételek között dolgoznak;

| M. | mivel a Szerződésekben rögzítetteknek megfelelően fontos garantálni az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jogot; |
| --- | --- |

M.

mivel a Szerződésekben rögzítetteknek megfelelően fontos garantálni az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jogot;

| N. | mivel a nemek közötti bérszakadék az Unióban átlagban eléri a 14,1 %-ot, tagállamonkénti eltérésekkel; mivel e nemek közötti bérkülönbség számos következménnyel jár, nem utolsósorban a nyugdíjjogosultságokra is hatást gyakorol, a nők férfiakkal szembeni nyugdíjhátránya e tekintetben ugyanis 29,5 %-os (24), ami a nyugdíjak terén olyan egyenlőtlenséghez vezet a nemek között, amelynek következtében az idősebb nők jobban ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázatának; mivel ez azon kumulatív időszakoknak tudható be, amelyek alatt a nők – ápolási-gondozási feladatok ellátása és/vagy részmunkaidős munkavégzés miatt – felfüggesztették szakmai pályafutásukat és kiléptek a munkaerőpiacról, és ennek következményeként hátrányt szenvedtek a pénzügyi forrásokhoz, például a juttatásokhoz és nyugdíjkifizetésekhez való hozzáférés terén is; mivel az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jog érvényesülése nem mindig biztosított, és ez továbbra is a bérdiszkrimináció elleni küzdelem egyik legkomolyabb megoldandó problémáját jelenti (25); mivel a szülői szabadság nemek közötti egyenlőséget biztosító megosztása lényeges a nemek közötti bérszakadék kezeléséhez; mivel annak ellenére, hogy a túlnyomórészt nőket foglalkoztató ágazatokban, így például az ápolásban-gondozásban, a takarítási ágazatban, a kiskereskedelemben és az oktatás területén végzett munka alapvető fontosságú és komoly társadalmi-gazdasági értéket képvisel, gyakran kisebb megbecsülésnek örvend és rosszabbul fizetett, mint a férfiak uralta ágazatokban végzett munka; mivel e tény rávilágít arra, hogy mielőbb újra kell értékelni a jellemzően nőket foglalkoztató ágazatokban fizetett bérek megfelelőségét; |
| --- | --- |

N.

mivel a nemek közötti bérszakadék az Unióban átlagban eléri a 14,1 %-ot, tagállamonkénti eltérésekkel; mivel e nemek közötti bérkülönbség számos következménnyel jár, nem utolsósorban a nyugdíjjogosultságokra is hatást gyakorol, a nők férfiakkal szembeni nyugdíjhátránya e tekintetben ugyanis 29,5 %-os (24), ami a nyugdíjak terén olyan egyenlőtlenséghez vezet a nemek között, amelynek következtében az idősebb nők jobban ki vannak téve a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázatának; mivel ez azon kumulatív időszakoknak tudható be, amelyek alatt a nők – ápolási-gondozási feladatok ellátása és/vagy részmunkaidős munkavégzés miatt – felfüggesztették szakmai pályafutásukat és kiléptek a munkaerőpiacról, és ennek következményeként hátrányt szenvedtek a pénzügyi forrásokhoz, például a juttatásokhoz és nyugdíjkifizetésekhez való hozzáférés terén is; mivel az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jog érvényesülése nem mindig biztosított, és ez továbbra is a bérdiszkrimináció elleni küzdelem egyik legkomolyabb megoldandó problémáját jelenti (25); mivel a szülői szabadság nemek közötti egyenlőséget biztosító megosztása lényeges a nemek közötti bérszakadék kezeléséhez; mivel annak ellenére, hogy a túlnyomórészt nőket foglalkoztató ágazatokban, így például az ápolásban-gondozásban, a takarítási ágazatban, a kiskereskedelemben és az oktatás területén végzett munka alapvető fontosságú és komoly társadalmi-gazdasági értéket képvisel, gyakran kisebb megbecsülésnek örvend és rosszabbul fizetett, mint a férfiak uralta ágazatokban végzett munka; mivel e tény rávilágít arra, hogy mielőbb újra kell értékelni a jellemzően nőket foglalkoztató ágazatokban fizetett bérek megfelelőségét;

| O. | mivel az Unióban a fogyatékossággal élő nők 20,6 %-a dolgozik teljes munkaidőben, míg a fogyatékossággal élő férfiak esetében ez az arány 28,5 %-os; mivel a számadatok arról tanúskodnak, hogy az Unióban átlagosan a fogyatékossággal élő nők 29,5 %-át fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés veszélye, szemben a fogyatékossággal élő férfiak 27,5 %-os arányával; |
| --- | --- |

O.

mivel az Unióban a fogyatékossággal élő nők 20,6 %-a dolgozik teljes munkaidőben, míg a fogyatékossággal élő férfiak esetében ez az arány 28,5 %-os; mivel a számadatok arról tanúskodnak, hogy az Unióban átlagosan a fogyatékossággal élő nők 29,5 %-át fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés veszélye, szemben a fogyatékossággal élő férfiak 27,5 %-os arányával;

| P. | mivel a nemi sztereotípiák még mindig befolyásolják az otthoni, az oktatáson belüli, a munkahelyi és a társadalmon belüli munkamegosztást; mivel a nem fizetett ápolási-gondozási és háztartási munka, amelyet többnyire nők végeznek, és amelyben alapvető fontosságú szerepet töltenek be, aránytalan terhet ró a nőkre; mivel a Covid19-világjárvány rávilágított az ápolást-gondozást nyújtó intézmények, valamint az – elsősorban nőket foglalkoztató – ágazat egészének megdöbbentő állapotára; mivel az Unión belüli ellátást tekintve az ápolási-gondozási feladatok 80 %-át házi gondozók látják el, akiknek 75 %-a nő (26); mivel a Covid19-járvány előtt az Unióban a nők a férfiaknál hetente átlagosan 13 órával több időt töltöttek nem fizetett ápolási-gondozási és háztartási munkával; mivel a tagállamokban az ápolási-gondozási feladatok egyenlőtlen megosztását tovább erősíti, hogy az ápolási-gondozási létesítmények – köztük a gyermekeket és időseket ellátó ápolási-gondozási közintézmények – csak korlátozottan vagy egyáltalán nem vehetők igénybe, ami a munkaerőpiacról való időszakos távolmaradáshoz, valamint a bérek és nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenségek növekedéséhez vezet; mivel a gyermekekről vagy ápolásra-gondozásra szorulókról való gondoskodás miatt 2019-ben a 20 és 64 év közötti korcsoporton belül 7,7 millió nő maradt távol az uniós munkaerőpiactól, míg ez a szám a férfiak esetében 450 000 fő volt; mivel az egyetemes szolgáltatásokba, így többek között az ápolási-gondozási szolgáltatásokba történő beruházás enyhítheti a nőkre aránytalanul nehezedő ápolási és gondozási feladatokat, és javíthatja a szabad munkaerőpiaci részvételük lehetőségeit; mivel nemre való tekintet nélkül mindenkit megillet a munkavállaláshoz, valamint a szakmai és magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez való jog; |
| --- | --- |

P.

mivel a nemi sztereotípiák még mindig befolyásolják az otthoni, az oktatáson belüli, a munkahelyi és a társadalmon belüli munkamegosztást; mivel a nem fizetett ápolási-gondozási és háztartási munka, amelyet többnyire nők végeznek, és amelyben alapvető fontosságú szerepet töltenek be, aránytalan terhet ró a nőkre; mivel a Covid19-világjárvány rávilágított az ápolást-gondozást nyújtó intézmények, valamint az – elsősorban nőket foglalkoztató – ágazat egészének megdöbbentő állapotára; mivel az Unión belüli ellátást tekintve az ápolási-gondozási feladatok 80 %-át házi gondozók látják el, akiknek 75 %-a nő (26); mivel a Covid19-járvány előtt az Unióban a nők a férfiaknál hetente átlagosan 13 órával több időt töltöttek nem fizetett ápolási-gondozási és háztartási munkával; mivel a tagállamokban az ápolási-gondozási feladatok egyenlőtlen megosztását tovább erősíti, hogy az ápolási-gondozási létesítmények – köztük a gyermekeket és időseket ellátó ápolási-gondozási közintézmények – csak korlátozottan vagy egyáltalán nem vehetők igénybe, ami a munkaerőpiacról való időszakos távolmaradáshoz, valamint a bérek és nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenségek növekedéséhez vezet; mivel a gyermekekről vagy ápolásra-gondozásra szorulókról való gondoskodás miatt 2019-ben a 20 és 64 év közötti korcsoporton belül 7,7 millió nő maradt távol az uniós munkaerőpiactól, míg ez a szám a férfiak esetében 450 000 fő volt; mivel az egyetemes szolgáltatásokba, így többek között az ápolási-gondozási szolgáltatásokba történő beruházás enyhítheti a nőkre aránytalanul nehezedő ápolási és gondozási feladatokat, és javíthatja a szabad munkaerőpiaci részvételük lehetőségeit; mivel nemre való tekintet nélkül mindenkit megillet a munkavállaláshoz, valamint a szakmai és magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez való jog;

| Q. | mivel a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtésére irányuló intézkedések fontos szerepet játszanak az ápolási-gondozási feladatok nők és férfiak közötti egyenlő megosztásának biztosításában, valamint a jövedelmi és foglalkoztatási különbségek kezelésében; mivel a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtése a magas színvonalú és megfizethető ápolási-gondozási ellátás rendelkezésre állásától és hozzáférhetőségétől függ; mivel biztosítani kell, valamint fenn kell tartani valamennyi, az anyasági ellátás keretében nyújtott juttatást, a munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló irányelv (27) tagállamok általi maradéktalan végrehajtásával; mivel a gondozás és szoptatás védelméhez és további térnyeréséhez szakpolitikákra van szükség, amelyek azonban nem avatkozhatnak be a nők döntéseibe; |
| --- | --- |

Q.

mivel a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtésére irányuló intézkedések fontos szerepet játszanak az ápolási-gondozási feladatok nők és férfiak közötti egyenlő megosztásának biztosításában, valamint a jövedelmi és foglalkoztatási különbségek kezelésében; mivel a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtése a magas színvonalú és megfizethető ápolási-gondozási ellátás rendelkezésre állásától és hozzáférhetőségétől függ; mivel biztosítani kell, valamint fenn kell tartani valamennyi, az anyasági ellátás keretében nyújtott juttatást, a munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló irányelv (27) tagállamok általi maradéktalan végrehajtásával; mivel a gondozás és szoptatás védelméhez és további térnyeréséhez szakpolitikákra van szükség, amelyek azonban nem avatkozhatnak be a nők döntéseibe;

| R. | mivel a Bizottság 2020. március 5-én elfogadta a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiáját, amely körvonalazta a nemek közötti egyenlőség unióbeli megerősítéséhez vezető lépések ambiciózus keretét; mivel a szakpolitikáknak nagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a nemek közötti egyenlőség előmozdításához; mivel a nőket aránytalanul jobban sújtja az egyre magasabb szintű munkanélküliség, a növekvő bizonytalanság, az alacsony bérezés, valamint a költségvetési megszorítás, többek között a közszolgáltatások, kiváltképpen pedig az egészségügy és az oktatás területén; mivel a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy határozzon meg időkereteket tartalmazó konkrét ütemtervet, célokat, éves felülvizsgálati és nyomon követési mechanizmust, világos és az eredmények mérésére alkalmas mutatókat, valamint kiegészítő célzott intézkedéseket; mivel szakpolitikáin, programjain és a tagállamokkal fenntartott kapcsolatain – többek között a nemzeti helyreállítási alapok kapcsán kialakított szoros együttműködésen – keresztül az Uniónak körültekintően értékelnie kell a tagállamokat azt biztosítandó, hogy azok megfelelően figyelembe vegyék a Covid19-világjárvány nemi dimenzióját; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság 2020. március 5-én elfogadta a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiáját, amely körvonalazta a nemek közötti egyenlőség unióbeli megerősítéséhez vezető lépések ambiciózus keretét; mivel a szakpolitikáknak nagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a nemek közötti egyenlőség előmozdításához; mivel a nőket aránytalanul jobban sújtja az egyre magasabb szintű munkanélküliség, a növekvő bizonytalanság, az alacsony bérezés, valamint a költségvetési megszorítás, többek között a közszolgáltatások, kiváltképpen pedig az egészségügy és az oktatás területén; mivel a Parlament felhívta a Bizottságot, hogy határozzon meg időkereteket tartalmazó konkrét ütemtervet, célokat, éves felülvizsgálati és nyomon követési mechanizmust, világos és az eredmények mérésére alkalmas mutatókat, valamint kiegészítő célzott intézkedéseket; mivel szakpolitikáin, programjain és a tagállamokkal fenntartott kapcsolatain – többek között a nemzeti helyreállítási alapok kapcsán kialakított szoros együttműködésen – keresztül az Uniónak körültekintően értékelnie kell a tagállamokat azt biztosítandó, hogy azok megfelelően figyelembe vegyék a Covid19-világjárvány nemi dimenzióját;

| S. | mivel a női képviselők aránya az uniós nemzeti parlamentek mindkét kamarájában a 2010-es 24 %-ról 2020-ra 32 %-ra nőtt; mivel a nemzeti kormányok miniszterei körében javult a nemek közötti egyensúly: a 2010-ben mért 26 %-ról 2020-ra 32 %-ra emelkedett; mivel azonban jelentős különbségek érhetők tetten az egyes tagállamok között, és mindössze hét tagállam érte el a nemek paritását vagy a nemek közötti egyensúlyt a kormányon belül; mivel a változás üteme regionális és helyi szinten továbbra is rendkívül lassú, és 2019-ben mindössze a tisztségek 29 %-át töltötték be nők, Magyarországon, Szlovákiában és Romániában pedig a regionális közgyűlésekben a 80 %-ot is meghaladta a férfi közgyűlési tagok aránya; |
| --- | --- |

S.

mivel a női képviselők aránya az uniós nemzeti parlamentek mindkét kamarájában a 2010-es 24 %-ról 2020-ra 32 %-ra nőtt; mivel a nemzeti kormányok miniszterei körében javult a nemek közötti egyensúly: a 2010-ben mért 26 %-ról 2020-ra 32 %-ra emelkedett; mivel azonban jelentős különbségek érhetők tetten az egyes tagállamok között, és mindössze hét tagállam érte el a nemek paritását vagy a nemek közötti egyensúlyt a kormányon belül; mivel a változás üteme regionális és helyi szinten továbbra is rendkívül lassú, és 2019-ben mindössze a tisztségek 29 %-át töltötték be nők, Magyarországon, Szlovákiában és Romániában pedig a regionális közgyűlésekben a 80 %-ot is meghaladta a férfi közgyűlési tagok aránya;

| T. | mivel az egyenlő értéket képviselő egyenlő munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jog sok esetben nem szavatolt, még akkor sem, ha azt jogszabály rögzíti; mivel az ilyen jellegű megkülönböztetés kiváltó okaira megoldással kell szolgálni, akár a munkavállalói jogok védelme és megerősítése, akár a vállalkozások fokozottabb – mindenekelőtt a nemzeti munkaügyi felügyelőségek által végzett – ellenőrzése révén; mivel a kollektív tárgyalás alapvető fontosságú a nemek közötti egyenlőtlenségek korrigálásához és leküzdéséhez; |
| --- | --- |

T.

mivel az egyenlő értéket képviselő egyenlő munkáért járó egyenlő díjazáshoz való jog sok esetben nem szavatolt, még akkor sem, ha azt jogszabály rögzíti; mivel az ilyen jellegű megkülönböztetés kiváltó okaira megoldással kell szolgálni, akár a munkavállalói jogok védelme és megerősítése, akár a vállalkozások fokozottabb – mindenekelőtt a nemzeti munkaügyi felügyelőségek által végzett – ellenőrzése révén; mivel a kollektív tárgyalás alapvető fontosságú a nemek közötti egyenlőtlenségek korrigálásához és leküzdéséhez;

| U. | mivel a nemek közötti egyenlőség szorosan összefügg a zöld és digitális átállással, és mivel a fenntartható fejlődés, valamint a zöld és digitális átállás hatékony irányítása megköveteli a nők bevonását a döntéshozatali folyamatokba annak érdekében, hogy egy olyan méltányos és igazságos átállást lehessen megvalósítani, amelynek senki nem látja hátrányát; mivel a nemi és interszekcionális dimenziónak meg kell jelennie minden éghajlat-politikai intézkedésben és digitalizációra vonatkozó szakpolitikában; |
| --- | --- |

U.

mivel a nemek közötti egyenlőség szorosan összefügg a zöld és digitális átállással, és mivel a fenntartható fejlődés, valamint a zöld és digitális átállás hatékony irányítása megköveteli a nők bevonását a döntéshozatali folyamatokba annak érdekében, hogy egy olyan méltányos és igazságos átállást lehessen megvalósítani, amelynek senki nem látja hátrányát; mivel a nemi és interszekcionális dimenziónak meg kell jelennie minden éghajlat-politikai intézkedésben és digitalizációra vonatkozó szakpolitikában;

| V. | mivel a férfiak részvétele és az apaság családokra gyakorolt hatásai azt mutatják, hogy a gondozási feladatokat ellátó férfiak fontos szerepet játszanak a gyermekek optimális fejlődése szempontjából, szerepvállalásuk pedig javíthatja a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, valamint segíthet orvosolni a párkapcsolatokon belül tetten érhető nemek közötti egyenlőtlenségeket; mivel a férfiak szerepvállalása segíthet megelőzni a családon belüli erőszakot, és hozzájárulhat a méltányosabb társadalmak kialakításához; |
| --- | --- |

V.

mivel a férfiak részvétele és az apaság családokra gyakorolt hatásai azt mutatják, hogy a gondozási feladatokat ellátó férfiak fontos szerepet játszanak a gyermekek optimális fejlődése szempontjából, szerepvállalásuk pedig javíthatja a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, valamint segíthet orvosolni a párkapcsolatokon belül tetten érhető nemek közötti egyenlőtlenségeket; mivel a férfiak szerepvállalása segíthet megelőzni a családon belüli erőszakot, és hozzájárulhat a méltányosabb társadalmak kialakításához;

| W. | mivel a nemi sztereotípiák rögzülése, valamint a férfi- és fiúszerepekkel szembeni elvárások miatt a férfiak és a fiúk vonakodhatnak kimutatni a pozitív érzelmeket, és olyan negatív érzelmeket internalizálhatnak, mint a szomorúság és a szorongás, ami azt eredményezheti, hogy a férfiak és a fiúk – a nőkhöz képest – agresszívebben és indulatosabban viselkednek; mivel ez növelheti annak valószínűségét, hogy a férfiak és fiúk erőszakos cselekményeket, például nemi alapú erőszakot kövessenek el; |
| --- | --- |

W.

mivel a nemi sztereotípiák rögzülése, valamint a férfi- és fiúszerepekkel szembeni elvárások miatt a férfiak és a fiúk vonakodhatnak kimutatni a pozitív érzelmeket, és olyan negatív érzelmeket internalizálhatnak, mint a szomorúság és a szorongás, ami azt eredményezheti, hogy a férfiak és a fiúk – a nőkhöz képest – agresszívebben és indulatosabban viselkednek; mivel ez növelheti annak valószínűségét, hogy a férfiak és fiúk erőszakos cselekményeket, például nemi alapú erőszakot kövessenek el;

| X. | mivel a nemek között egyensúlyhiány tartós jelenség a központi bankokban, amelyek a társadalmi, politikai és gazdasági környezetet formáló gazdasági döntéshozatal sarokkövei; mivel jelenleg minden egyes tagállam központi bankja élén férfi vezető áll, és mivel az elmúlt évben az Unióban működő nemzeti központi bankok kulcsfontosságú döntéshozó testületeiben a tisztségek mindössze negyedét (24,6 %-át) töltötték be nők; |
| --- | --- |

X.

mivel a nemek között egyensúlyhiány tartós jelenség a központi bankokban, amelyek a társadalmi, politikai és gazdasági környezetet formáló gazdasági döntéshozatal sarokkövei; mivel jelenleg minden egyes tagállam központi bankja élén férfi vezető áll, és mivel az elmúlt évben az Unióban működő nemzeti központi bankok kulcsfontosságú döntéshozó testületeiben a tisztségek mindössze negyedét (24,6 %-át) töltötték be nők;

| Y. | mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete arra a következtetésre jutott, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén 2012 óta romlott a tagállamok teljesítménye; mivel annak ellenére, hogy a kormányok némileg ambiciózusabb kötelezettségvállalásokat tettek a nemi dimenzió közigazgatáson belüli érvényesítésére, immár szűkebb körben állnak rendelkezésre a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére szolgáló struktúrák, és visszaszorult a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését szolgáló eszközök használata; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete arra a következtetésre jutott, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése terén 2012 óta romlott a tagállamok teljesítménye; mivel annak ellenére, hogy a kormányok némileg ambiciózusabb kötelezettségvállalásokat tettek a nemi dimenzió közigazgatáson belüli érvényesítésére, immár szűkebb körben állnak rendelkezésre a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére szolgáló struktúrák, és visszaszorult a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését szolgáló eszközök használata;

A nemek közötti egyenlőségen alapuló gazdaság

| 1. | hangsúlyozza, hogy a munkavállaláshoz való jognak, valamint az egyenlő díjazás és egyenlő bánásmód elvének tiszteletben tartása elengedhetetlen előfeltétele a női egyenjogúságnak, a nők gazdasági függetlenségének és szakmai kiteljesedésének; kiemeli, hogy az esélyegyenlőség és a nők nagyobb arányú munkaerőpiaci részvétele növeli az európai gazdasági jólétet; úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőtlenségek elleni küzdelemnek központi tényezőként érvényre kell jutnia a munkahelyeken; emlékeztet arra, hogy a nők felülreprezentáltak az alacsony és minimálbért kereső munkavállalók, a részmunkaidőben és bizonytalan munkafeltételek között dolgozók körében; elismeri, hogy a nőknek és férfiaknak ugyanolyan joguk van a méltányos díjazáshoz, amelynek jóvoltából maguk és családjuk számára tisztességes megélhetést biztosíthatnak; kitart ezért amellett, hogy további eredményeket kell elérni a bizonytalan foglalkoztatás felszámolására irányuló küzdelem terén, hogy ily módon minden munkavállaló méltányos, önmaga és családja számára is tisztességes megélhetést biztosító kellő díjazásban részesüljön a jogszabályban rögzített minimálbér-megállapítási mechanizmusok vagy a kollektív szerződések révén, összhangban azzal az elvvel, amely szerint a munkahelyi jogok elismerése és megerősítése mellett minden állandó álláshelynek tényleges munkaviszonyt kell megtestesítenie; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők munkaerőpiaci helyzetének javítása érdekében mozdítsák elő a bizonytalan munka és a nem önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás felszámolását célzó szakpolitikákat; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együttműködve számolják fel a nők és férfiak között tetten érhető egyenlőtlenségeket olyan szakpolitikák révén, amelyekkel növelhető a munka, a bérek és a munkafeltételek képviselte érték, valamint javíthatók a munkavállalók és családjaik életkörülményei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat arra, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a nemzetközi és európai versenyeken a nemzetüket képviselő hivatásos és nem hivatásos élsportolók helyzetére és jogaira, mégpedig mind sportolói pályafutásuk alatt, mind pedig visszavonulásuk után; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák a gyermekek és a fiatalok teljes körű jogát a sportban való részvételre, és tegyenek lépéseket a sportolási lehetőségek tekintetében tapasztalható, egyre mélyülő társadalmi szakadék felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2020. és 2021. évi mutató eredményei miatt; hangsúlyozza, hogy 2018-ban a tagállamok több mint harmada 60 pontnál alacsonyabb eredményt ért el (28); sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy lassú ütemben halad az egyenlőség megvalósítása, és hogy azt nem minden tagállam kezeli döntéshozatali prioritásként; sajnálattal állapítja meg, hogy Szlovéniában visszalépés történt a nemek közötti egyenlőség terén, a pontszám 2019-ben 0,1-del csökkent; felhívja a tagállamokat, hogy gyakorlati intézkedésekkel szavatolják, hogy a nők egyenlő hozzáféréssel rendelkezzenek a munkaerőpiachoz, a foglalkoztatáshoz és az azonos munkafeltételekhez, többek között az egyenlő jogokat és egyenlő béreket biztosító munkához, valamint a méltányos díjazáshoz, különösen a jellemzően nőket foglalkoztató ágazatokban; elismeri a szerepet, amelyet a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, valamint a nők összes lehetséges csoportját érő bérdiszkrimináció kezelése terén a szociális partnerek és a kollektív tárgyalások betöltenek az egyenlőtlenségek ellensúlyozásában és leküzdésében, és felszólít az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazás elvének de jure és de facto tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Bizottságnak a bérek átláthatóságára vonatkozó kötelező erejű intézkedésekre irányuló javaslatát, amely fontos kezdeményezés az egyenlő és egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásért folytatott küzdelemben, valamint ezen elv alkalmazásához, de hangsúlyozza, hogy az átlátható bérezés önmagában nem fog megoldással szolgálni a nemek közötti, mélyen gyökerező mögöttes egyenlőtlenségekre; felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg egyértelmű célokat a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadék kezeléséhez; hangsúlyozza, hogy az interszekcionális szempontokat, valamint a nők meghatározott csoportjaihoz tartozók által megélt megkülönböztetés különböző realitásait és tapasztalatait be kell építeni e cselekvési tervbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy tagállamok szigorú intézkedéseket – többek között szankciókat – alkalmazzanak azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek nem tartják be a nemi alapú megkülönböztetést és a nemi elfogultságot tiltó munkaügyi jogszabályokat; kiemeli, hogy amennyiben olyan vállalatoknak nyújtanak uniós forrásokat, amelyek nem szavatolják a munkavállalói jogokat, különösképpen pedig – jogsértő módon – megkülönböztetést alkalmaznak a nőkkel szemben, biztosítani kell a feltételhez kötöttség érvényesítését; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondoskodjanak arról, hogy a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret minden költségvetési előirányzata tiszteletben tartsa a férfiak és nők közötti egyenlőség elvét, valamint előmozdítsa a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést minden európai uniós politikában; szorgalmazza a nemek közötti egyenlőség mutatójának beépítését a szociális eredménytáblába, valamint hogy az országspecifikus kihívások megfelelőbb kezelése érdekében bocsássanak rendelkezésre nemekre lebontott adatokat a meglévő mutatókról; szorgalmazza, hogy valamennyi uniós programon és strukturális alapon keresztül támogassák a nők gazdasági függetlenségét célzó intézkedéseket, így például az Európai Szociális Alap stratégiai végrehajtásával, amely alapot fel kell használni a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, a nők munkaerőpiachoz való hozzáférésének és munkaerőpiaci reintegrációjának javítására, valamint a nőket sújtó munkanélküliség, szegénység és társadalmi kirekesztődés, illetve a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemre; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap felhasználásával tegyen javaslatot proaktív intézkedésekre a vidéki területeken élő nők foglalkoztatásának támogatása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy fontos – nemre való tekintet nélkül – mindenki számára biztosítani a munkavállaláshoz, valamint a szakmai és magánélet közötti egyensúly megteremtéséhez való jogot; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy erősítsék meg az anyasággal és apasággal kapcsolatos jogosultságokat azzal, hogy – az Egészségügyi Világszervezet ajánlását figyelembe véve – lépéseket tesznek az egyenlőséget tiszteletben tartó és teljes fizetéssel járó szabadság időszakai tekintetében azzal a céllal, hogy a férfiak egyenlő mértékben részt vegyenek a nem fizetett munkák, többek között az ápolási-gondozási feladatok elvégzésében; szorgalmazza, hogy szavatolják a rugalmas munkafeltételekhez való jog szülési, apasági és szülői szabadság utáni, gyakorlati érvényesülését, hogy ily módon az ápolási-gondozási feladatokból mindkét szülő egyenlő mértékben kivehesse részét, illetve egyensúlyt teremthessen a munkavégzés és az ápolási-gondozási feladatok ellátása között; szorgalmazza, hogy ezeket az intézkedéseket a korszerű, magas színvonalú és helyi infrastruktúrába irányuló beruházásokkal, valamint a szolgáltatások és a gondozók finanszírozásával támogassák az egyetemes – többek között közszolgáltatások keretében igénybe vehető – kisgyermekkori nevelés és gondozás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a Covid19-világjárvány drasztikus hatást gyakorolt a nők, különösen a dolgozó nők életére; megjegyzi, hogy a terhek aránytalanul nagy részét a távmunkában dolgozó nők viselték, akiknek az élete még nehezebbé vált azzal, hogy munkájukat össze kellett egyeztetniük a gyermekneveléssel és a házimunkával; rámutat arra, hogy sok nő szembesült azzal, hogy a megnövekedett kiadásokat alacsonyabb fizetésből kell finanszíroznia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a nők foglalkoztatási rátáját az Unióban; felszólít a munkahelyteremtést és a bérnövelést, a munkanélküliség elleni hatékony küzdelmet, valamint a minden nő számára elérhető teljes munkaidős foglalkoztatás előmozdítását célzó intézkedések bevezetésére; felszólít a meglévő nemzeti rendszerek alkalmazásának ösztönzésére, különös hangsúlyt helyezve a szociális párbeszédre, a kollektív alkukra és azok kötelező erejére, a foglalkoztatás fellendítésére, valamint a munkahelyi bizonytalanság elleni küzdelemre; megjegyzi, hogy a férfiak és a nők más-más kockázatoknak vannak kitéve munkahelyeiken, és ezért hangsúlyozza, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság tekintetében a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítést kell alkalmazni, mégpedig a megfelelő munkafeltételek biztosítása és a munkaidő oly módon történő kialakítása révén, amely mind a férfiak, mind a nők számára egyenlő módon szavatolja a napi és heti pihenőidő, a szünetek és a szabadságok igénybevételének lehetőségét; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy ösztönözzék a munkaadókat családbarát intézkedések elfogadására, így például biztosítsanak lehetőséget a férfiak és nők munkaidejének csökkentésére a gyermekek gondozásának és nevelésének garantálásához; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi gazdasági ágazatban alkalmazzák hatékonyabban a férfiak és nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásának elvét; e célból szorgalmazza, hogy a szociális partnerekkel együttműködve és autonómiájuk, valamint a kollektív szerződések és a nemzeti munkaerőpiaci hagyományok és modellek tiszteletben tartásával hozzanak létre nemsemleges munkaértékelési eszközöket és osztályozási kritériumokat, amelyek hozzájárulhatnak a túlnyomóan nőket foglalkoztató ágazatokban a munkavégzés megfelelőbb értékeléséhez, ebből adódóan pedig a méltányosabb javadalmazáshoz; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az Uniót, hogy terjesszen elő szakpolitikai csomagokat, programokat, finanszírozási megoldásokat és ajánlásokat, amelyek lendületet adnak a gondoskodó gazdaságra való áttéréshez azzal a céllal, hogy olyan társadalmak jöjjenek létre, ahol az élet és a lakosság egészégének jóléte elsőbbséget élvez, és ahol a fizetett és nem fizetett ápolási-gondozási munka képviselte érték központi helyet foglal el gazdaságainkban, az ápolási-gondozási feladatokat ellátókra gyakorolt társadalmi hatások pedig nem maradnak válaszok nélkül; |
| --- | --- |

10.

| 11. | szorgalmazza, hogy fogadjanak el intézkedéseket, amelyek fiskális, gazdasági és pénzügyi intézkedések népszerűsítése révén az Unióban mind a férfiak, mind a nők esetében ösztönzik a vállalkozói készséget, ezáltal biztosítva, hogy e fontos kezdeményezéssel új munkahelyeket lehessen teremteni, valamint csökkenteni lehessen a vállalkozókra nehezedő pénzügyi terheket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy alapvető fontosságú megszüntetni az adózás területén fennálló nemi alapú torzulásokat és egyenlőtlenségeket, és hogy ehhez az adórendszereknek, többek között a személyijövedelemadó-rendszereknek is hozzá kell járulniuk; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a fiskális politikák – az adópolitikát is ideértve – hozzájáruljanak a társadalmi-gazdasági és a nemek közötti egyenlőtlenségek valamennyi vonatkozásának kezeléséhez és felszámolásához; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a figyelmet arra, hogy a Covid19 rávilágított a (kutatói, építész és egyéb szakmákban dolgozó) női értelmiségiek bizonytalan helyzetére, akik az állandó munkaviszony hiánya miatt különösen érintettek; hangsúlyozza, hogy a járvány megfékezésére irányuló tagállami intézkedések következményeinek enyhítése érdekében rendkívüli intézkedésekre van szükség, egyúttal pedig kiemeli az egyenlőség munkahelyi, illetve hétköznapi életben való érvényesülését szem előtt tartó, valamint a nők jogait érvényre juttató strukturális intézkedések fontosságát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a szociális ágazatban dolgozó nők szerepét; elismeri, hogy a világjárvány következtében tovább nőtt a munkaterhük, valamint hogy az alacsony bérek, a kizsákmányolás fokozódása (különösen a migráns nők esetében) és az elvégzendő feladatok ellátáshoz szükséges képzettség és képesítés nélküli személyek felvétele tovább nehezíti munka- és életkörülményeiket; hangsúlyozza a munkafeltételek javításának és a bérek növelésének, a munkaidő betartásának és a – munkafeltételek tiszteletben tartásának biztosítékaként szolgáló – kollektív alku alkalmazásának fontosságát; |
| --- | --- |

14.

A nemi alapú erőszak felszámolása

| 15. | felhívja a figyelmet a nőkkel szembeni egyenlőtlen munkahelyi bánásmód és zaklatás eseteire, és hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a nőket érintő kizsákmányolás, egyenlőtlenségek, megkülönböztetés és erőszak ellen, megjegyezve, hogy a munkahelyi zaklatás miatt a nők kiszorulnak az általuk választott szakmai pályáról és ágazatokból, és az ilyenfajta zaklatás komoly támadás mentális és fizikai egészségük ellen; megállapítja, hogy a nők sokkal nagyobb valószínűséggel válnak szexuális zaklatás áldozatává, mint a férfiak; felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy erősítsék meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 190. számú egyezményét annak érdekében, hogy megfeleljenek a munka világában tapasztalható erőszak és zaklatás felszámolása érdekében alkalmazandó globális normáknak, valamint a háztartási alkalmazottakról szóló 189. számú egyezményt, amelyet csak nyolc ország erősített meg, és amelynek célja a háztartási munka jogi elismerése, a jogok kiterjesztése valamennyi női háztartási alkalmazottra, különösen az informális gazdaságban dolgozókra, valamint a jogsértések és visszaélések megelőzése; sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy dolgozzanak ki „Me Too” jogszabályt a munkahelyi szexuális zaklatás elleni küzdelem érdekében; felhívja a tagállamokat, a munkáltatókat és az egyesületeket, hogy gondoskodjanak a mérgező légkört okozó nemi alapú megkülönböztetés, szexuális zaklatás és nemi alapú erőszak megelőzését szolgáló megfelelő eljárásokról, és ragaszkodik hozzá, hogy védjék meg a munkahelyen vagy szervezeteikben elkövetett nemi alapú erőszak áldozatait, és biztosítsák az ilyen esetekkel kapcsolatos számonkérést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elítéli a nők és lányok összes lehetséges csoportjával szembeni erőszak minden formáját; határozottan megerősíti, hogy elkötelezett a nemi alapú erőszak elleni fellépés mellett; felhívja az Uniót és a tagállamokat, köztük Bulgáriát, Csehországot, Magyarországot, Lettországot, Litvániát és Szlovákiát, hogy erősítsék meg és/vagy megfelelően hajtsák végre az isztambuli egyezményt, amely többek között a társadalmunkban betöltött nemi szerepekkel – például a „hagyományos családi értékekkel” – kapcsolatos félreértésekre hívja fel a figyelmet, és a nőkkel kapcsolatos elnyomó nézetek leküzdésére törekszik; emlékeztet arra, hogy az egyezményt minimális normának kell tekinteni, és határozottan megerősíti a nemi alapú erőszak valamennyi formájára kiterjedő, átfogó jogszabály kidolgozására irányuló korábbi felhívását, amely a legjobb módja lenne az efféle erőszak megszüntetésének; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a nők és férfiak közötti erőszak minden válságos helyzetben növekszik, legyen szó gazdasági válságról, konfliktusról vagy járványról; megjegyzi, hogy a Covid19 miatti, a mozgás korlátozásával és társadalmi elszigetelődéssel járó kijárási korlátozások egyenlőtlenségeket, valamint gazdasági és társadalmi nyomást eredményeztek, ami a nők elleni erőszak fokozódásához vezetett; kiemeli, hogy sok nő kényszerült az őt bántalmazóval együtt otthon maradni; megjegyzi, hogy a kapcsolati erőszak az első kijárási korlátozások idején egyes tagállamokban akár 30 %-kal is nőtt (29); felhívja a tagállamokat, hogy hatékony politikák és intézkedések kidolgozásával és végrehajtásával lépjenek fel a nők elleni erőszak ellen, és tegyenek meg minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a rendőrség és más hatóságok azonosítsák és figyelemmel kövessék a bántalmazókat az erőszak és a halálesetek megelőzése érdekében, valamint biztosítsanak védelmet, támogatást és jóvátételt az erőszaknak kitett nők számára, biztosítva, hogy a tagállamok fokozott és megfelelő forrásokat és hatékonyabb válaszlépéseket alkalmazzanak; hangsúlyozza, hogy egyedi programokra van szükség az erőszak áldozatainak védelme és nyomon követése, valamint a szociális támogatás megerősítése és az igazságszolgáltatáshoz, a menedékhez és a – megelőzés, a kezelés és a rehabilitáció területén – a mentális egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés javítása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy intézkedéseket javasoljon a nők elleni online erőszak kezelésére; úgy véli, hogy a nők és lányok elleni online erőszak határokon átnyúló természete miatt közös uniós válaszra van szükség; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak olyan programokat kell létrehozniuk, amelyek jobban jelzik a kapcsolati erőszak, a visszaesés és a nőgyilkosságok ismételt előfordulásának veszélyét és segítenek ezeket megelőzni, valamint intézkedéseket kell hozniuk az online erőszak valamennyi formájának felszámolására; hangsúlyozza, hogy sürgős szükség van a nők és a lányok offline és online erőszaktól való védelmére, és emlékeztet rá, hogy a nők elleni erőszak számos különböző formát ölthet; elismeri a nőkkel szembeni erőszak mint nemi alapú erőszak strukturális természetét és rámutat, hogy a nőkkel szembeni erőszak az egyik olyan meghatározó társadalmi mechanizmus, amellyel a nőket a férfiakhoz képest alárendelt helyzetbe kényszerítik; megjegyzi, hogy az ilyen típusú erőszakot továbbra sem jelentik be elégszer, és nem reagálnak rá megfelelően; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak a fiúk által a lányok ellen elkövetett erőszakkal kezdődik; hangsúlyozza, hogy az átfogó, életkornak megfelelő szexuális és partnerkapcsolati nevelés feltétlenül szükséges a nemi alapú erőszak megelőzéséhez, és ahhoz, hogy a fiatalokat olyan készségekkel ruházzák fel, amelyekre szükségük van a szexuális, nemi alapú és partnerkapcsolati erőszaktól mentes, biztonságos kapcsolatok kialakításához; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre megelőző programokat, beleértve a fiatalokat célzó oktatási intézkedéseket, amelyek során vegyék figyelembe a fiatalok véleményét olyan kérdésekben, mint a biztonságos és egészséges kapcsolatok kialakításához szükséges készségek, az ápolási-gondozási feladatokkal kapcsolatos, rögzült előítéletek tudatosítása, a nők és férfiak közötti egyenlőség, a kölcsönös tisztelet, az erőszakmentes konfliktusmegoldás a személyes kapcsolatokban, a nők elleni nemi alapú erőszak és a személyi sérthetetlenséghez való jog; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy az oktatásban 2010 óta kissé nőtt a nemi szegregáció, tehát az egyik nem túlsúlya egy-egy készség terén: 13 tagállamban romlott a helyzet, a többiben pedig szinte változatlan maradt (30); kiemeli, hogy továbbra is ez képezi a nemek közötti egyenlőség egyik fő akadályát az Unióban; felhívja a tagállamokat, hogy minden ember számára biztosítsák a teljes esélyegyenlőséget annak érdekében, hogy a nemi alapú struktúrák, előítéletek és sztereotip felfogások ne akadályozzák a személyes fejlődést; felhívja a tagállamokat, hogy lépjenek fel az oktatási rendszerekben tapasztalható szexizmus és a káros nemi sztereotípiák ellen, és küzdjenek a nemi alapú munkaerőpiaci szegmentáció ellen a természettudományokhoz, a technológiához, a műszaki tudományokhoz és a matematikához (TTMM) kapcsolódó szakmák terén, és ennek jegyében ruházzanak be a nők formális, informális és nem formális oktatásába, valamint egész életen át tartó tanulásába és szakképzésébe annak biztosítása érdekében, hogy a nők részt vehessenek a minőségi foglalkoztatásban, valamint élhessenek a jövőbeli munkaerőpiaci keresletnek megfelelő át-, illetve továbbképzési lehetőségekkel, valamint a munkaerőpiaci nemek szerinti szegregáció ördögi körének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a szexuális kizsákmányolás az erőszak egyik súlyos formája, amely többnyire a nőket és a gyermekeket érinti; emlékeztet rá, hogy az EU-beli emberkereskedelem áldozatainak közel háromnegyede nő és lány, akiket főként szexuális kizsákmányolás céljából tesznek az emberkereskedelem áldozatává; hangsúlyozza, hogy a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem – különösen a nők és a gyermekek esetében – a rabszolgaság egyik formája, és sérti az emberi méltóságot; kiemeli, hogy az emberkereskedelem világszerte fokozódik, amit az egyre nyereségesebb szervezett bűnözés előretörése táplál; hangsúlyozza az emberkereskedelem nemi szempontokat figyelembe vevő megközelítésének fontosságát, és kiemeli, hogy a tagállamoknak megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk az emberkereskedelem vagy szexuális kizsákmányolás áldozatainak szociális és pszichológiai támogatására, valamint a közszolgáltatásokhoz való hozzáférésükre, továbbá a kiszolgáltatott nők és lányok társadalmi befogadását célzó speciális szolgáltatások számára; felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az emberkereskedelem elleni irányelvet (31), és sürgősen hagyjanak fel a potenciális áldozatok bebörtönzésével vagy kitoloncolásával; hangsúlyozza azonban, hogy a szexuális kizsákmányolást és a szexuális célú emberkereskedelmet a kereslet határozza meg, és hogy az ellenük való küzdelemre irányuló erőfeszítéseket a megelőző munkára és a kereslet megállítására kell összpontosítani; kitart amellett, hogy a szexuális bűncselekményekre vonatkozó valamennyi jogszabálynak a beleegyezésen kell alapulnia; kitart amellett, hogy csak az önként létesített szexuális kapcsolatokat kell legálisnak tekinteni; felhívja a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem megelőzését, többek között tájékoztató, figyelemfelhívó és oktató kampányok révén, a kereslet visszaszorítását és csökkentését célzó intézkedések és programok elfogadásával, valamint egy erre vonatkozó jogszabály jövőbeni elfogadásával; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a nemi alapú erőszak az elnyomás több formájával is összekapcsolódik; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő nők és lányok legalább kétszer, de akár ötször gyakrabban megtapasztalják az erőszak különböző formáit; kiemeli, hogy az Unió a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény részes feleként köteles intézkedéseket hozni annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő nők és lányok maradéktalanul és egyenlően élvezhessék valamennyi emberi jogukat és alapvető szabadságukat; megjegyzi, hogy a Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága 2015-ben azt ajánlotta, hogy az EU fokozza ezirányú erőfeszítéseit, többek között az isztambuli egyezmény megerősítése révén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elismeri, hogy a világ valamennyi pontján határozottan védeni kell minden szabadságjogot, és elítéli a jogokat, szabadságjogokat és biztosítékokat csorbító intézkedéseket, valamint az előítéletek és a hátrányos megkülönböztetés minden formáját, bármi legyen is az alapjuk; felszólít a nemi alapú erőszak hatékony megelőzésére, beleértve a fiatalokra irányuló és közreműködésükkel végrehajtott oktatási intézkedéseket, valamint annak biztosítását, hogy valamennyi fiatal részesüljön a szexuális és reproduktív egészségre és jogokra, valamint a párkapcsolatra vonatkozó, átfogó oktatásban; további intézkedésekre szólít fel a nemi sztereotípiák leküzdése érdekében, többek között a férfiakra és fiúkra való összpontosítás, valamint a mérgező kapcsolatok és a nemi normák megkérdőjelezése révén; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek egyértelműbb intézkedéseket e normák célbavétele érdekében, mivel a nemi sztereotípiák a nemek közötti egyenlőtlenség kiváltó okai, és a társadalom minden területét érintik; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell a – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő – nők körében tapasztalható szegénységgel és növekvő egyenlőtlenségekkel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség megvalósítását célzó stratégiáknak a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formájával, így a nők egészségügyi juttatásaival, valamint szexuális és reproduktív egészségével és jogaival kapcsolatos visszalépésekkel, illetve ezek sérelmével is foglalkozniuk kell; ismételten hangsúlyozza, hogy prioritásként kell tekinteni az egészségügyi ellátáshoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést, beleértve a közszolgáltatásokat, a biztonságos, legális és ingyenes abortuszhoz való hozzáférést, valamint az erőszak áldozatává vált nők pszichológiai támogatását; hangsúlyozza, hogy a szexuális és reproduktív egészség és jogok megsértése – többek között a biztonságos és legális abortusz megtagadása – a nők és lányok elleni erőszak egyik formáját képezi; hangsúlyozza, hogy a lányok és nők önrendelkezése és képessége arra, hogy testükről és életükről szabadon és függetlenül dönthessenek, előfeltétele gazdasági függetlenségüknek, következésképpen pedig a nemek közötti egyenlőség megteremtésének és a nemi alapú erőszak felszámolásának; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak több politikai támogatást az emberijog-védők, a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat előmozdító egészségügyi szolgáltatók, valamint a nők jogaival és a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal foglalkozó civil társadalmi szervezetek számára, amelyek a nemek közötti egyenlőségen alapuló társadalmak megvalósítása szempontjából meghatározó szereplőnek számítanak, valamint alapvető szerepük van a szexuális egészséggel és a reproduktív egészség piacával kapcsolatos szolgáltatások és információk biztosításában; |
| --- | --- |

24.

Egészségügy, oktatás, befogadás és szegénység

| 25. | kiemeli, hogy az egészségügyi ellátással, kiváltképpen a szexuális és reproduktív egészséggel összefüggő jogok a nők alapvető jogai, amelyeket meg kell erősíteni, és semmilyen módon nem szabad felhígítani vagy megszüntetni; emlékeztet arra, hogy a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatások alapvető egészségügyi szolgáltatások, amelyeknek mindenki, köztük a migráns és menekült nők számára is elérhetőnek kell lenniük; elítéli a genderellenes és az antifeminista mozgalmak fellépéseit Európában és világszerte, amelyek rendszeresen támadják a nők jogait és az LMBTIQ+-jogokat, többek között a szexuális és reproduktív egészséget és jogokat; felhívja a Bizottságot, hogy határozottan ítélje el a nők jogainak, a szexuális és reproduktív egészségnek és jogoknak, valamint az LMBTIQ+-személyek jogainak egyes tagállamokban tapasztalható erózióját, és használja fel a rendelkezésére álló összes hatáskört az ellene való fellépés megerősítésére, beleértve a nőjogi jogvédők, a nőjogi szervezetek és a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal, valamint az LMBTIQ+-jogokkal foglalkozó szervezetek támogatásának megerősítését az Unióban; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli, hogy a tagállamoknak olyan politikát kell elfogadniuk, amely az egészségügyi rendszerek és ellátások javítására, valamint a betegségmegelőzésre helyezi a hangsúlyt, figyelembe véve a nemspecifikus szempontokat is, biztosítja a hozzáférhető és magas színvonalú egészségügyi ellátást, és gondoskodik a – például a jelenlegi pandémiás válságból adódó – főbb egészségügyi problémák megoldásához szükséges forrásokról is; hangsúlyozza, hogy az alacsony iskolai végzettségű nők és a fogyatékossággal élő nők esetében halmozódnak az egészségi egyenlőtlenségek, mivel mindkét kategóriába tartozók rossz egészségi állapotban vannak, és csak korlátozott mértékben férnek hozzá az egészségügyi szolgáltatásokhoz; hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban a Covid19 miatti korlátozó intézkedések akadályozták az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, így sok konzultáció, kezelés és diagnózis elmaradt; sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg az egészségügyi rendszereket, beleértve a közszolgáltatásokat is, a korábban törölt konzultációk, kezelések és diagnózisok mielőbbi lebonyolítása érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli a barcelonai célok közelgő felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy e célokat teljesíteni kell, és biztosítani kell a koragyermekkori nevelést és gyermekgondozást, beleértve az állam által biztosított, iskola előtti nevelést is; kiemeli, hogy a koragyermekkori neveléshez és gondozáshoz olyan gondozási szolgáltatásokat kell biztosítani, amelyek valóban hozzáférhetőek minden gyermek számára, és átfogó szerepet játszanak a nők munkaerőpiaci részvételének növelésében, különösen a Covid19-világjárvány tapasztalatainak fényében; elismeri, hogy a tartós ápolási-gondozási létesítmények fejlesztése mellett szükség van az időseket és a fogyatékossággal élőket támogató létesítmények létrehozására és bővítésére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljesítsék ezeket a célkitűzéseket, amelyek kulcsfontosságúak a nemek közötti egyenlőség és a mindkét szülőt egyaránt keresőnek és gondozónak tekintő modell előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés fokozódik a nők egyes csoportjaiban, például az egyedülálló anyák, a 65 év feletti nők, a fogyatékossággal élő nők, az alacsony iskolai végzettségű nők és a migráns hátterű nők körében; ismételten hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a szegénység és a társadalmi kirekesztődés, valamint ezek sokrétű okai ellen; sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az idősebb és a nyugdíjas nők elszegényedése kockázatának megelőzésére és leküzdésére, tekintettel a népesség elöregedésére és a hátrányos helyzetű vagy kiszolgáltatott helyzetben lévő idősebb nők arányára; elengedhetetlennek tartja a munka és a magánélet közötti egyensúly érdekében való fellépést és a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetését úgy, hogy minden nő számára méltányos nyugdíjat és egyetemes és szolidaritáson alapuló szociális biztonsági rendszerekhez való hozzáférést garantálnak, valamint jobban érvényesítik az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvét a nemek közötti bérszakadék megszüntetése és annak megakadályozása érdekében, hogy e bérszakadék a nők pályafutása során felhalmozódjon; rendkívül aggasztónak tartja, hogy a szegénység tekintetében 2017 óta 21 tagállamban nőtt a nemek közötti szakadék (32); |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli, hogy továbbra is félreértések vannak azzal kapcsolatban, hogy a nőket érintő hajléktalanság viszonylag csekély szociális probléma Európában; rámutat, hogy alapvető adatok sem állnak rendelkezésre a nőket érintő hajléktalanság jellegéről és mértékéről, emiatt a probléma kevésbé látható; hangsúlyozza, hogy fontos annak felismerése, hogy a nemi alapú erőszak és a trauma nemi szempontokat tartalmazó tapasztalata a hajléktalanság kiváltó oka lehet a nők körében, valamint fontos a szélesebb körű társadalmi-gazdasági és strukturális akadályokkal – például a szegénységgel, a megfizethető lakhatás hiányával és más strukturális tényezőkkel – összefüggő tágabb társadalmi problémákat is vizsgálni; sürgeti az Uniót és tagállamait, hogy építsék be a nemi dimenziót a hajléktalansággal foglalkozó politikákba és gyakorlatokba, és dolgozzanak ki külön stratégiát a nőket érintő hajléktalanság elleni küzdelem érdekében, és biztosítsák, hogy a szolgáltatások megfelelően és hatékonyan működjenek a hajléktalan nők szükségleteinek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | emlékeztet arra, hogy küzdeni kell a megkülönböztetés interszekcionális formái ellen, különösen a marginalizált csoportok, köztük a fogyatékossággal élő nők, a fekete nők, a migráns, etnikai kisebbségekhez tartozó és roma nők, az idősebb nők, az egyedülálló anyák, az LMBTIQ+-személyek és a hajléktalan nők ellen irányuló megkülönböztetés ellen; hangsúlyozza, hogy az uniós politikákban és kezdeményezésekben foglalkozni kell az említett személyek szükségleteivel és problémáival; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét iránymutatásokat az interszekcionális keret végrehajtására vonatkozóan, és terjesszen elő konkrét intézkedéseket tartalmazó uniós cselekvési tervet a megkülönböztetés interszekcionális formáival szembesülő nők társadalmi-gazdasági helyzetének javítása, valamint a szegénység és a bizonytalan foglalkoztatás feminizációja elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

30.

Egyenlőség a mindennapi életben

| 31. | elismeri, hogy alapvetően fontos egy sor hatékony, megfelelő és célzott intézkedést biztosítani a diszkriminatív hozzáállások és gyakorlatok leküzdése, az esélyegyenlőség és az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás megvalósítása, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében, különös hangsúlyt fektetve a Covid19-világjárvány hatásaira, előmozdítva a megkülönböztetés elleni küzdelem bevált gyakorlatainak cseréjét, valamint lehetővé téve a nők számára, hogy egyenlő alapon gyakorolhassák polgári és politikai jogaikat, és teljes mértékben részt vehessenek a társadalom életének minden területén; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a megfelelő beruházásokat az általános érdekű szolgáltatásokba és a közszolgáltatásokba, különösen az egészségügybe, az oktatásba és a közlekedésbe a nők függetlenségének, egyenlőségének és emancipációjának előmozdítása érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy a társadalmi kirekesztődés és a szegénység kockázata elleni küzdelem érdekében hajtsanak végre konkrét szociális és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő intézkedéseket, a lakhatáshoz, a közlekedéshez és az energiához való hozzáférés vonatkozásában, különös tekintettel a kiszolgáltatott helyzetben lévő nőkre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai zöld megállapodás és az ehhez kapcsolódó környezetvédelmi és éghajlat-politikai kezdeményezések nem tartalmaznak nemi dimenziót; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen eleget azon kötelezettségének, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítését valamennyi uniós politikába, így az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikákba is beépítse: sürgeti, hogy ezeket a politikákat alapos, nemi szempontú elemzésekkel támasszák alá annak biztosítása érdekében, hogy fellépjenek a nemek közötti egyenlőtlenségek és a társadalmi kirekesztés egyéb formái ellen; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ütemtervet az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 25. Konferenciáján (COP25) elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervben foglalt kötelezettségvállalások teljesítése érdekében, és jelöljön ki a nemek közötti egyenlőséggel és az éghajlatváltozással foglalkozó állandó uniós kapcsolattartó pontot, amely elegendő költségvetési forrással rendelkezik a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő uniós és globális éghajlat-politikai fellépés végrehajtásához és nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kiemeli a nők jelentős hozzájárulását a foglalkoztatás, a kultúra, az oktatás, a tudomány és a kutatás területén; elismeri, hogy a gazdasági és kulturális tevékenységek Covid19-világjárvány alatti felfüggesztése következtében a kultúra és a művészet területén foglalkoztatott nők, a mikro- és kisvállalkozásokat működtető nők, valamint a mezőgazdasági üzemekben dolgozó és vidéki közösségekben élő nők életkörülményei jelentősen romlottak; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sürgeti a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb alakítsanak ki közös álláspontot a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra, nemre vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (33), amelyet a Parlament általi, 2009. áprilisi elfogadása óta blokkolnak; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ismételten hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontjának érvényre juttatása a nemek közötti egyenlőség megvalósításának fontos, szisztematikus megközelítése; üdvözli ezért a Bizottság által létrehozott esélyegyenlőségi munkacsoportot; hangsúlyozza az átláthatóság jelentőségét, valamint a különböző hátterű nőjogi és civil társadalmi szervezetek bevonásának fontosságát; |
| --- | --- |

35.

| 36. | alapvetően fontosnak tartja a nők sporttevékenységekben, -szervezetekben és -fejlesztésben való részvételének előmozdítását; elismeri, hogy foglalkozni kell a nők sporthoz való hozzáférése és az eredmények bemutatása terén fennálló egyenlőtlenségekkel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a tagállamokat és a Tanácsot, hogy hozzanak létre a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó hivatalos tanácsi formációt annak érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőségért felelős miniszterek és államtitkárok számára külön vitafórumot biztosítsanak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdések legmagasabb politikai szinten történő megvitatására, és a nemek közötti egyenlőség valamennyi uniós politikában való általános érvényesítésének elősegítésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés fontosságát annak érdekében, hogy valamennyi költségvetési folyamatban alkalmazzák a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének elvét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiemeli az Európai Számvevőszék azon megállapítását, hogy a Bizottság még nem tett eleget a nemek közötti egyenlőség uniós költségvetésen belüli érvényesítésére tett kötelezettségvállalásának; felhívja ezért a Bizottságot a Számvevőszék arra vonatkozó ajánlásainak végrehajtására, hogy erősítse meg a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés támogatására szolgáló intézményi keretet, végezze el a szükségletek és hatások nemi szempontú elemzését, és aktualizálja a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásait, szisztematikusan gyűjtse, elemezze és tegye közzé az uniós finanszírozási programok kapcsán már rendelkezésre álló, nemek szerint lebontott adatokat, használja fel a nemekkel kapcsolatos célkitűzéseket és mutatókat az előrelépések nyomon követésére, fejlesszen ki a nemek közötti egyenlőség támogatására elkülönített és felhasznált források nyomon követésére szolgáló rendszert, és évente számoljon be a nemek közötti egyenlőség terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli az arra vonatkozó kötelezettségvállalást, hogy a NextGenerationEU eszköz legnagyobb részét képező Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében figyelembe veszik a nemek közötti egyenlőséget; mély sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a nemek szerinti mutatók és célkitűzések hiánya miatt nehéz lesz nyomon követni ezeknek az alapoknak a nemek szerinti hatását, és nyomon követni az eredményeket; felhívja ezért a Bizottságot, hogy használjon nemekre lebontott adatokat és mutatókat, különösen a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytáblában, hogy a tagállamok reformokat és beruházási menetrendet meghatározó nemzeti terveinek értékelése során értékelni tudja a végrehajtott intézkedések és az eredmények nemek szerinti hatását, továbbá írja elő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és az európai szemeszter nemek szempontjából kiegyensúlyozott irányítását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemek közötti egyenlőségről szóló új uniós stratégia és az európai zöld megállapodás között kevés kapcsolat van; felhívja a Bizottságot, hogy soron következő javaslataiban erősítse meg az éghajlatváltozási politikák és a nemek közötti egyenlőség kapcsolatát; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemek közötti egyenlőséget érvényesítse valamennyi politikai döntéshozatalban, és végezze el a nemekre kifejtett hatások értékelését, amikor új szakpolitikát alakít ki, hogy segítse egységes és tényeken alapuló uniós politikai válasz biztosítását a nemek közötti egyenlőség jelentette kihívásokra; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek ennek megfelelő lépéseket nemzeti szinten; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  HL L 6., 1979.1.10., 24. o.

(2)  HL L 359., 1986.12.19., 56. o.

(3)  HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

(4)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(5)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(6)  HL L 68., 2010.3.18., 13. o.

(7)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(8)  HL C 407., 2016.11.4., 2. o.

(9)  HL C 331., 2018.9.18., 60. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0379.

(11)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0025.

(12)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0024.

(13)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0058.

(14)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0314.

(15)  Jelentés a nemek közötti egyenlőség mutatójáról – 2020.

(16)  Eurostat, „May 2021 Euroindicator: Euro area unemployment at 7,9 %, EU at 7,3 %” (Euromutató – 2021. május: Az euróövezet munkanélküliségi rátája 7,9 %-os, az EU rátája 6,9 %-os), 2021. július 1.

(17)  A nemek közötti egyenlőség 2020. évi mutatója.

(18)  Világgazdasági Fórum, Gender Gap Report 2021 (A nemek közötti szakadékról szóló 2021. évi globális jelentés), 2021. március 31.

(19)  Egészségügyi Világszervezet, „Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women” (A nők elleni erőszak elterjedtségére vonatkozó becslések: Nemzetközi, regionális és nemzeti szintű becslések a nők elleni partnerkapcsolati erőszak elterjedtségéről, valamint nemzetközi és regionális szintű becslések a nők elleni szexuális, nem partnerkapcsolati erőszak elterjedtségéről), 2021.

(20)  Dr. Hans Henri P. Kluge, az Egészségügyi Világszervezet európai regionális igazgatójának 2020. május 7-i sajtótájékoztatója.

(21)  Europol, „Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic” (Az elszigeteltség kihasználása: a gyermekek online szexuális zaklatásának elkövetői és áldozatai a Covid19-világjárvány idején), 2020. június 19.

(22)  Eurostat, „Gender pay gap statistics” (Statisztikák a nemek közötti bérszakadékról), 2021. február.

(23)  Eurostat, „Children at risk of poverty or social exclusion” (A szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett gyermekek), 2020. október.

(24)  Az Európai Bizottság 2021. évi jelentése a nemek közötti egyenlőség európai unióbeli helyzetéről.

(25)  Az Európai Bizottság 2021. évi jelentése a nemek közötti egyenlőség európai unióbeli helyzetéről.

(26)  Eurocarers, „The gender dimension of informal care” (Az informális gondozás nemi dimenziója), 2017.

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1158 irányelve (2019. június 20.) a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúlyról és a 2010/18/EU tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 188., 2019.7.12., 79. o.).

(28)  A nemek közötti egyenlőség mutatója szerinti összes rangsor (a 28 tagú EU és az uniós átlag): Svédország (83,9), Dánia (77,4), Franciaország (75,1), Finnország (74,7), Hollandia (74,1), Egyesült Királyság (72,7), Írország (72,2), Spanyolország (72,0), Belgium (71,4), Luxemburg (70,3), uniós átlag (67,9), Szlovénia (67,7), Németország (67,5), Ausztria (66,5), Olaszország (63,5), Málta (63,4), Portugália (61,3), Lettország (60,8), Észtország (60,7), Bulgária (59,6), Horvátország (57,9), Ciprus (56,9), Litvánia (56,3), Csehország (56,2), Lengyelország (55,8), Szlovákia (55,5), Románia (54,4), Magyarország (53),Görögország (52,2).

(29)  Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I., Dias, S., „Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal” (Kapcsolati erőszak a Covid19-világjárvány alatt Portugáliában), Portuguese Journal of Public Health (Portugál Egészségügyi Közlöny), 2020., 38. (1. kieg.), 32–40. o.

(30)  A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, „Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Nemi szegregáció az oktatásban, képzésben és a munkaerőpiacon: Körkép a Pekingi Cselekvési Platform uniós tagállamokbeli végrehajtásáról), 2017.

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/36/EU irányelve (2011. április 5.) az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (HL L 101., 2011.4.15., 1. o.).

(32)  Jelentés a nemek közötti egyenlőség mutatójáról – 2020.

(33)  A Bizottság 2008. július 2-i javaslata (COM(2008)0426).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/37

---

P9_TA(2021)0501

A szervezett bűnözés hatása az Unió saját forrásaira és az uniós forrásokkal való visszaélésre

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a szervezett bűnözésnek az Unió saját forrásaira gyakorolt hatásáról és az uniós forrásokkal való visszaélésről, különös tekintettel a megosztott irányításra az ellenőrzés és a kontrollok szempontjából (2020/2221(INI))

(2022/C 251/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310., 317. és 325. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310., 317. és 325. cikkére,

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (PIF-irányelv) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (PIF-irányelv) (1),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/843 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/843 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (a pénzügyi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (a pénzügyi rendelet),

| — | tekintettel az OLAF 2019. és 2020. évi jelentéseire, valamint az OLAF Felügyelő Bizottság 2019. és 2020. évi tevékenységi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF 2019. és 2020. évi jelentéseire, valamint az OLAF Felügyelő Bizottság 2019. és 2020. évi tevékenységi jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az uniós kiadásokat érintő csalások elleni küzdelem: intézkedésre van szükség” című, 01/2019. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az uniós kiadásokat érintő csalások elleni küzdelem: intézkedésre van szükség” című, 01/2019. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A csalások kezelése az uniós kohéziós kiadások terén: az irányító hatóságoknak hatékonyabbá kell tenniük a csalások felderítését, a válaszlépéseket és a koordinációt” című, 06/2019. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A csalások kezelése az uniós kohéziós kiadások terén: az irányító hatóságoknak hatékonyabbá kell tenniük a csalások felderítését, a válaszlépéseket és a koordinációt” című, 06/2019. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A bankszektoron belüli pénzmosás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépések széttagoltak, végrehajtásuk pedig nem megfelelő” című, 13/2021. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A bankszektoron belüli pénzmosás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépések széttagoltak, végrehajtásuk pedig nem megfelelő” című, 13/2021. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „A Bizottság csalás elleni stratégiája: fokozott fellépés az uniós költségvetés védelme érdekében” című, 2019. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2019)0196) és az azt kísérő, „Csaláskockázat-értékelés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság csalás elleni stratégiája: fokozott fellépés az uniós költségvetés védelme érdekében” című, 2019. április 28-i bizottsági közleményre (COM(2019)0196) és az azt kísérő, „Csaláskockázat-értékelés” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2019)0171),

| — | tekintettel a „31. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – 2019” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2020. szeptember 3-i bizottsági jelentésre (PIF-jelentés) (COM(2020)0363) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 és SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „31. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – 2019” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2020. szeptember 3-i bizottsági jelentésre (PIF-jelentés) (COM(2020)0363) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 és SWD(2020)0160),

| — | tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról és a 250/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 29-i (EU) 2021/785 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról és a 250/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 29-i (EU) 2021/785 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség Európai Főügyészének kinevezéséről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1798 európai parlamenti és tanácsi határozatra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség Európai Főügyészének kinevezéséről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1798 európai parlamenti és tanácsi határozatra (6),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére és a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére és a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions” (Csalás és korrupció az európai strukturális és beruházási alapoknál – fókuszban a közös rendszerek és a megelőző intézkedések) című, 2019. évi jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions” (Csalás és korrupció az európai strukturális és beruházási alapoknál – fókuszban a közös rendszerek és a megelőző intézkedések) című, 2019. évi jelentésére (7),

| — | tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) csalásmegelőzési, jelentéstételi és elemzési osztályának irányítása alatt egy tagállami szakértőkből álló munkacsoport által kidolgozott és 2016. december 13-án közzétett, a csalás elleni nemzeti stratégiákra vonatkozó iránymutatásokra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) csalásmegelőzési, jelentéstételi és elemzési osztályának irányítása alatt egy tagállami szakértőkből álló munkacsoport által kidolgozott és 2016. december 13-án közzétett, a csalás elleni nemzeti stratégiákra vonatkozó iránymutatásokra (8),

| — | tekintettel „A szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia (2021–2025)” című, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia (2021–2025)” című, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0170),

| — | tekintettel az Európai Parlamenten belüli Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által 2021. július 7-én közzétett, „The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests” (A szervezett bűnözés hatása az EU pénzügyi érdekeire) című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenten belüli Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által 2021. július 7-én közzétett, „The Impact of Organised Crime on the EU’s Financial Interests” (A szervezett bűnözés hatása az EU pénzügyi érdekeire) című tanulmányra,

| — | tekintettel a Bizottságnak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok harmonizálására irányuló, négy javaslatot tartalmazó, 2021. július 20-án közzétett jogalkotási javaslatcsomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok harmonizálására irányuló, négy javaslatot tartalmazó, 2021. július 20-án közzétett jogalkotási javaslatcsomagjára,

| — | tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – Csalás elleni küzdelem – 2019. évi éves jelentés” című, 2021. július 7-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – Csalás elleni küzdelem – 2019. évi éves jelentés” című, 2021. július 7-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0330/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0330/2021),

| A. | mivel a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elkövetői korrupciót, csalást, kényszerítést, erőszakot, összejátszást, akadályozást és megfélemlítést alkalmaznak a jogtalan haszonszerzés érdekében, a pénzmosás révén pedig illegális eredetű pénzt rejtenek el, amelyet adott esetben további törvénytelen célokra, többek között a terrorizmus finanszírozására használnak fel; |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények elkövetői korrupciót, csalást, kényszerítést, erőszakot, összejátszást, akadályozást és megfélemlítést alkalmaznak a jogtalan haszonszerzés érdekében, a pénzmosás révén pedig illegális eredetű pénzt rejtenek el, amelyet adott esetben további törvénytelen célokra, többek között a terrorizmus finanszírozására használnak fel;

| B. | mivel a Számvevőszék szerint a csalások megelőzése nem kap kellő figyelmet, és a Bizottság nem rendelkezik átfogó információkkal a csalás mértékéről, jellegéről és okairól; |
| --- | --- |

B.

mivel a Számvevőszék szerint a csalások megelőzése nem kap kellő figyelmet, és a Bizottság nem rendelkezik átfogó információkkal a csalás mértékéről, jellegéről és okairól;

| C. | mivel egyre több szervezett bűnözői csoport tevékenykedik az EU-ban, gyakran határokon átnyúlóan; mivel a jelenség egyre összetettebbé válik, hiszen a globalizáció és az új technológiák következményeként új bűnözési piacok és új elkövetési formák alakulnak ki; mivel a maffiajellegű szervezetek különösen aktívan igyekeznek megszerezni az európai pénzeszközöket a különböző tagállamokban; |
| --- | --- |

C.

mivel egyre több szervezett bűnözői csoport tevékenykedik az EU-ban, gyakran határokon átnyúlóan; mivel a jelenség egyre összetettebbé válik, hiszen a globalizáció és az új technológiák következményeként új bűnözési piacok és új elkövetési formák alakulnak ki; mivel a maffiajellegű szervezetek különösen aktívan igyekeznek megszerezni az európai pénzeszközöket a különböző tagállamokban;

| D. | mivel a technológia új felderítési és megfigyelési lehetőségeket teremt, ezáltal hatékonyabbá téve a nyomozók tevékenységét és lehetővé téve intelligensebb bűnüldözési intézkedések kidolgozását; |
| --- | --- |

D.

mivel a technológia új felderítési és megfigyelési lehetőségeket teremt, ezáltal hatékonyabbá téve a nyomozók tevékenységét és lehetővé téve intelligensebb bűnüldözési intézkedések kidolgozását;

A szervezett bűnözés által érintett uniós források

| 1. | hangsúlyozza, hogy beigazolódott, hogy a szervezett bűnözés nagymértékben beszivárgott a tagállamok társadalmi, politikai, gazdasági, pénzügyi, vállalkozói és közigazgatási struktúrájába, valamint hogy képes a legális gazdaságban tisztára mosni a bűncselekményekből származó hatalmas bevételeket, beleértve az EU pénzügyi érdekei ellen elkövetett bűncselekményeket is, és így komoly fenyegetést jelent az uniós polgárok szabadságaira; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a szervezett bűnözés komoly fenyegetést jelent a demokráciára és a jogállamiságra nézve, és hogy a korrupció és a szervezett bűnözés legális gazdaságba való beszivárgása elleni küzdelem elengedhetetlen a törvény előtti egyenlő bánásmód biztosításához, a polgárok jogainak és jólétének védelméhez, a visszaélések megelőzéséhez és a közhivatalt ellátók elszámoltathatóságának biztosításához; úgy véli, hogy az EU és tagállamai részéről közös és összehangolt válaszra van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a bevételi csalás olyan terület, ahol a szervezett bűnözés különösen nagy károkat okoz, beleértve a vámügyi csalásokat is; megjegyzi, hogy a bevételi csalás a csalások jelentős részét képezi; megjegyzi, hogy ezt a típusú csalást gyakran követik el a behozatali nyilatkozatok meghamisításával, hamis okmányok árunyilatkozathoz történő felhasználásával, valamint az áruk származásának hamis bejelentésével az uniós dömpingellenes vámok kijátszása érdekében; megjegyzi, hogy a Számvevőszék a közelmúltban rámutatott a vámellenőrzésre vonatkozó jogszabályok és azok alkalmazásának hiányosságaira, amelyek az Unión belüli és a tagállamok közötti harmonizáció, kockázatértékelés és információcsere elégtelenségéhez vezetnek; aggasztónak tartja, hogy ez lehetőséget teremt a szervezett bűnözés számára a jelenlegi rendszer gyenge pontjainak kihasználására, valamint az Uniót és tagállamait megillető bevételek elcsalására; megjegyzi, hogy a vámügyi csalást gyakran követik el az EU-ba behozott áruk értékének aluljelentésével is, amivel a csalók elkerülhetik a magasabb importvámok megfizetését; megjegyzi, hogy az OLAF által az elmúlt években vizsgált alulértékeléses csalások elsősorban a Kínából importált árukat érintették; üdvözli az OLAF által ezen ügyek kivizsgálása során végzett munkát, amelynek köszönhetően az uniós költségvetés becsült vesztesége a 2017. évi több mint 1 milliárd EUR-ról 2020-ban 180 millió EUR-ra csökkent (10); hangsúlyozza, hogy e pozitív fejlemények ellenére folytatni kell az alulértékeléses csalások elleni küzdelmet, mivel a csalási módszerek új minták szerint alakulnak, különösen az e-kereskedelem területén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a héacsalás a bevételi csalások egy másik fő összetevője; megjegyzi, hogy a héacsalás a héa megfizetésének elkerülése vagy a héa csalárd módon történő visszaigénylése a nemzeti hatóságoktól, jogellenes ügyletek láncolatát követően; megjegyzi, hogy a héacsalás leggyakoribb formái az „eltűnő kereskedő” révén elkövetett, Közösségen belüli csalás, az e-kereskedelmi csalás és a 42-es eljáráskódú vámeljárással kapcsolatos csalás; rámutat, hogy a héacsalás szempontjából az egyik legveszélyeztetettebb szektor az üzemanyag-ágazat, ahol a bűnszövetkezetek visszaélnek a héamentességi szabályokkal és a különböző üzemanyagtípusok árkülönbségével, ami hatalmas adóbevétel-kiesést eredményez; aggasztónak tartja, hogy a bűnözői csoportok bizonyítottan információcserét és hírszerzési tevékenységet folytatnak a héacsalás területén, széles körben felhasználva az új technológiákat, az alternatív kriptovalutákat és a legális üzleti struktúrák hiányosságait, hogy fejlesszék és elrejtsék bűnözői tevékenységüket, és ezáltal több milliárd EUR nyereséget termelnek a héacsalásból; kiemeli, hogy az Europol által készített, az Európai Unió súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettségének értékelését (SOCTA) tartalmazó 2021-es jelentés szerint a héacsalásokat olyan személyek követik el, akik jól ismerik a héarendszert, a jogszabályokat és az adóeljárásokat; sajnálatosnak tartja a jelenlegi Közösségen belüli héarendszer rendszerszintű hiányosságait és a tagállamok közötti elégtelen információcserét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Unió költségvetésének kiadási oldalán elkövetett csalások a támogatások területét is érintik; mély aggodalommal veszi tudomásul, hogy az Europol jelentései szerint az ilyen esetek száma az évek során folyamatosan nőtt; megjegyzi, hogy a támogatási csalás az uniós kiadások számos területén előfordul, így például a mezőgazdasági politika, a kohéziós politika, a kutatás-fejlesztési politika és a környezetpolitika területén; aggodalommal jegyzi meg, hogy az uniós támogatásokra és pályázatokra benyújtott csalárd pályázatok általában hamis nyilatkozatokon, előrehaladási jelentéseken és számlákon alapulnak; rámutat, hogy számos ilyen csalárd tevékenységet szervezett bűnözői csoportok, köztük maffiajellegű csoportok folytatnak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a bűnszervezetek jellegzetes erőszakos megnyilvánulásainak a közrendet és a közbiztonságot fenyegető egyértelmű veszélyein túl a szervezett bűnözés következményei közé tartoznak más, éppoly súlyos problémák is, mégpedig a legális gazdaságba való beszivárgás és ahhoz kapcsolódóan a köztisztviselőket érintő korrupció, amelyekből következik az állami intézményekbe és a közigazgatásba történő beszivárgás; ismételten felszólítja az EU-t, hogy haladéktalanul váljon a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) teljes jogú tagjává; hangsúlyozza, hogy elegendő forrást kell biztosítani az igazságszolgáltatási rendszer számára, és valamennyi rendelkezésre álló eszközt koherens módon kell felhasználni a tagállamokban a csalás, valamint a pénzügyi és gazdasági bűncselekmények felderítésére és kezelésére; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy a közös agrárpolitika (KAP) az uniós költségvetés legnagyobb tétele, amely a 2021–2027 közötti időszak összes költségvetési kiadásának 31 %-át teszi ki; hangsúlyozza, hogy a KAP uniós és nemzeti szintű ellenőrzési rendszereinek megfelelő működése kulcsfontosságú szerepet játszik az Unió és polgárai pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosításában az uniós források hűtlen kezelésével szemben; megjegyzi, hogy a szervezett bűnözés különösen nagy hatást fejt ki a KAP forrásainak hűtlen kezelése tekintetében; ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a KAP-támogatások jelenlegi szerkezete ösztönzi a bűnözői és oligarchikus struktúrák általi nagyarányú földszerzést; hangsúlyozza, hogy az oligarchikus struktúrák a szervezett bűnözői csoportokhoz képest ugyanolyan vagy még nagyobb pénzügyi károkat okoznak a KAP rendszerében, és hogy e struktúrák azonosítása elengedhetetlen a valódi mezőgazdasági termelők védelméhez; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági termelőket meg kell védeni az olyan bűnözői csoportok általi megfélemlítéstől, amelyek az ő földjeik után akarnak támogatáshoz jutni; hangsúlyozza, hogy a korlátozott átláthatóság a korrupcióval együtt lehetővé teszi, hogy a bűnszervezetek tevékenysége rejtve maradjon, és megakadályozza, hogy az uniós finanszírozás eljusson azokhoz a kedvezményezettekhez, akiknek azt szánták; megismétli, hogy e tekintetben létfontosságú kidolgozni a nagyarányú földszerzéssel szembeni megfelelő uniós szintű jogi eszközöket, és lehetővé tenni a hatékony információmegosztást; ismételten és határozottan hangsúlyozza, hogy javítani kell a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós támogatások közvetlen és végső kedvezményezettjeire vonatkozó, egységesített és magas színvonalú adatokat tartalmazó központi, interoperábilis adatbázis létrehozása elengedhetetlen a csalók, bűnözői hálózatok és oligarchikus struktúrák azonosításához, valamint az uniós forrásokkal való visszaélésük megakadályozásához; kiemeli, hogy egy ilyen adatbázis jelentősen javítaná a bűnüldöző hatóságoknak a helytelenül felhasznált források visszaszerzésére való képességét; hangsúlyozza, hogy egy ilyen adatbázis létrehozásához javítani kell a meglévő nemzeti és uniós szintű adatbázisok közötti interoperabilitást; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy ilyen központi adatbázis létrehozásában az Európai Bíróság ítéleteivel összhangban; hangsúlyozza, hogy az információknak megfelelő minőségűnek kell lenniük, és szabványosított formátumban kell rendelkezésre állniuk, lehetővé téve automatizált módon történő cseréjüket és összesítésüket; hangsúlyozza, hogy a kedvezményezetteknek olyan egyedi azonosítóval kell rendelkezniük, amely biztosítja nyomon követhetőségüket a tagállamokban és a pénzeszközök tekintetében, függetlenül az irányítási módszertől; kiemeli, hogy az új technológiák, például az átfogó digitális ingatlan-nyilvántartások használata alapvető fontosságú az átláthatóság, a hatékony adatgyűjtés és a kockázatcsökkentés javítása, végső soron pedig a csalók lehetőségeinek korlátozása szempontjából; üdvözli a Bizottságnak az ilyen technológiák használatának kiterjesztésére irányuló erőfeszítéseit, és felszólít valamennyi tagállamot, hogy gyorsítsák fel e megoldások bevezetését; rámutat arra, hogy fokozott ellenőrzésre van szükség a Bizottság vagy az illetékes ügynökségek részéről, többek között az állattenyésztési ágazatban is, különös tekintettel a szarvasmarha-állomány létszáma alapján juttatott pénzeszközökre, ahol az állomány tényleges meglétét megfelelően ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy a mezőgazdasági jövedelemtámogatás koncentrációját főként a területalapú közvetlen kifizetések okozzák; hangsúlyozza, hogy tagállami szinten célzottabb támogatásra és a nagy és kis kedvezményezettek közötti jobb egyensúlyra van szükség; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az új KAP-ban a felső határérték alkalmazása továbbra is önkéntes alapú; felhívja a tagállamokat, hogy használják az új KAP keretében rendelkezésre álló különböző újraelosztási eszközöket a mezőgazdasági alapokkal való visszaélések elleni és a méltányosabb elosztásukat támogató intézkedésként; bírálja, hogy az Európai Tanács 2020. júliusi rendkívüli ülésén a tagállamok egyoldalúan úgy döntöttek, hogy az első vagy a második pillér keretében nem vezetnek be maximális összegeket a természetes személyekre vonatkozóan, megelőzve ezzel a KAP reformjáról szóló háromoldalú tárgyalásokon születő döntést; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy a tagállamok felelősek a Bizottsággal megosztott irányítás alá tartozó uniós mezőgazdasági alapokért; úgy véli, hogy az új teljesítési modell és az új nemzeti stratégiai tervek lehetőséget kínálhatnak a tagállamok és a Bizottság által az alapok elosztására és kezelésére vonatkozóan végzett ellenőrzések megerősítésére, feltéve, hogy a tagállamok hatékony irányítási és kontrollrendszerekkel rendelkeznek, valamint arra, hogy felhívják a támogatások odaítéléséért felelős hatóságok figyelmét a csalási lehetőségekre; hangsúlyozza, hogy az egységes ellenőrzés elvének hozzá kell járulnia a mezőgazdasági termelőkre nehezedő nyomás enyhítéséhez, és hogy az ellenőrzések nem járhatnak szükségtelen vagy további adminisztratív terhekkel a kis- és közepes méretű mezőgazdasági termelők számára; ezzel összefüggésben hangsúlyozza az európai bűnüldöző szervek és a támogatások felszabadításáért felelős hatóságok közötti információcsere fontosságát, ezáltal biztosítandó, hogy már a folyamat elején a lehető legnagyobb figyelmet fordítsák a lehetséges csalásokra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri a Bizottságot, hogy hívja fel a tagállamok figyelmét a földügyletekhez kapcsolódó adókijátszással, korrupcióval és jogellenes gyakorlatokkal (például a „zsebszerződésekkel”) foglalkozó szervezett bűnözőkre, és az effajta bűnözés elleni küzdelemben támogassa a tagállamokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a KAP új teljesítési modellje ne eredményezze a KAP-források végső kedvezményezettek általi felhasználási mértékének csökkenését a nem szándékos hibák, a szabályok átláthatóságának hiánya vagy a megfelelő információk hiánya következtében, különösen a kezdeti végrehajtási időszakban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az uniós mezőgazdasági alapokkal való visszaélések megelőzése érdekében speciális csalásmegelőző rendszerre van szükség; rámutat arra, hogy bár az elmúlt években jelentősen csökkent a csalások száma, a csalás elleni intézkedéseket továbbra is kiemelt prioritásként kell kezelnie az Uniónak és a tagállamoknak; hangsúlyozza, hogy az uniós forrásokat időben vissza kell fizettetni, és üdvözli a KAP arányos szankciókról szóló horizontális rendeletében foglalt rendelkezéseket mint visszatartó erejű intézkedéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a KAP-kifizetésekkel kapcsolatos csalások elleni fellépés az OLAF feladata, és hogy az elindított ügyek a tagállamoktól kapott információkon vagy az érintett állampolgárok által tett bejelentéseken alapulnak, akik ezután megtorlásnak lehetnek kitéve; hangsúlyozza továbbá, hogy az OLAF-ügyek szigorúan bizalmasak, és a lezárásukat követően nem hozzák őket széles körben nyilvánosságra; ezért felszólít a visszaélést bejelentő személyek védelmére, valamint arra, hogy a tagállamok csalásokat kivizsgáló hatóságai megosszák egymással az e téren bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a tagállamokban ellenőrizni kell a mezőgazdasági kifizető ügynökségeket, hogy biztosítsák formális és informális függetlenségüket, valamint munkájukat összehangolják az uniós szabályokkal, ezzel kapcsolatban többek között a szúrópróbaszerű helyszíni vizsgálatok jobb ellenőrzési rendszert eredményezhetnek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési rendeletet, különösen annak 61. cikkét minden tagállamban tiszteletben kell tartani és végre kell hajtani, és azt az uniós alapokból származó valamennyi kifizetésre, többek között a közvetlen mezőgazdasági kifizetésekre is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy olyan uniós szintű, központosított panaszmechanizmus létrehozására, amely azokat a magánszemélyeket támogatja, akik a nagyarányú földszerzés tisztességtelen gyakorlatával és a bűnszervezetek általi megfélemlítéssel szembesülnek, és lehetőséget biztosít számukra, hogy mielőbb panaszt tegyenek a Bizottságnál; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül hajtsák végre az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló (EU) 2019/1937 irányelvet (11) (a visszaélést bejelentő személyekről szóló irányelv), és a végrehajtási folyamat részeként vezessenek be jogi biztosítékokat a korrupciót felfedő személyek és független szervek számára, ideértve az újságírókat, a visszaélést bejelentő személyeket, a független médiát és a korrupcióellenes nem kormányzati szervezeteket; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre a visszaélést bejelentő személyek védelmét célzó átfogó kereteket; megismétli e kérés sürgősségét, tekintettel az újságírók elleni egyre gyakoribb fizikai támadásokról szóló beszámolókra, a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek, úgynevezett SLAPP-perek elterjedésére és a gyorsított biztonsági jogszabályok alkalmazására egyes tagállamokban, amelyek bűncselekménnyé nyilvánítják a bűnüldöző szervek tagjairól készült képek vagy adatok terjesztését, ezáltal akadályozva az újságírói munkát és korlátozva a nemzeti hatóságok elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a Bizottság és az OLAF megállapítása szerint a közbeszerzési eljárások és közbeszerzések során elkövetett csalás jelentős tendencia a csalók körében; megjegyzi, hogy a közbeszerzési eljárások aláásásának gyakori módja a magánszemélyek és szervezetek közötti összejátszás, a hamis számlák használata, hamis cégek és hitelesítő adatok létrehozása, valamint a pénzeszközök eredeti céljuktól való eltérítése; rámutat, hogy a csalási rendszerek gyakran transznacionális szinten működnek, és több (uniós és nem uniós) országra is kiterjedhetnek, ami megnehezíti az azonosításukat és felszámolásukat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállamban nincs külön jogszabály a szervezett bűnözés ellen; kiemeli, hogy a nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti időben történő együttműködés kulcsfontosságú eleme a nemzetközi bűnözésre adott hatékony válasznak; felszólítja az érintett európai és nemzeti hatóságokat, hogy javítsák rendszereik interoperabilitását, megkönnyítve az időben történő információcserét, valamint az együttműködést és a közös műveleteket a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében; kéri ezért, hogy erősítsék meg a csalás elleni küzdelem transznacionális jellegét és a tagállamok büntetőjogának harmonizációját a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében, ami alapvető fontosságú; ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan közös szabályozási keretet, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a párhuzamos nyomozások elkerülése érdekében a büntetőeljárásokat egy másik tagállamba helyezzék át; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy a Covid19-világjárvány új lehetőségeket teremt a csalók és a szervezett bűnözés számára; aggodalommal állapítja meg, hogy az Europol növekedést figyelt meg a koronavírussal kapcsolatos bűncselekmények számában, amelyek kiberbűnözés, csalás és hamisítás – többek között az orvosi felszerelések és egyéni védőfelszerelések hamisítása – formájában nyilvánulnak meg; ennek egyik káros példájaként megemlíti az uniós országok által feltárt, oltóanyagokkal kapcsolatos csalásokat és hamis ajánlatokat, amelyek révén a csalók több mint 1,1 milliárd adag oltóanyagot próbáltak meg értékesíteni összesen több mint 15,4 milliárd EUR értékben; kiemeli, hogy gyorsan növekszik a hamis Covid19 digitális igazolványok illegális értékesítésének veszélye, amelyre több tagállamban számos példát találtak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggodalmát fejezi ki a PIF-jelentés értékelése miatt, amely megállapította, hogy 2019-ben hét tagállam tárt fel csalást az egészségügyi infrastruktúrával kapcsolatban, és az egészségügyi infrastruktúrát különösen súlyosan érintette a közbeszerzési szabályok megsértése; rámutat arra, hogy a Covid19-válságra válaszul bevezetett sürgősségi beszerzési eljárásoktól való függőség súlyosbíthatta ezeket a problémákat; kiemeli, hogy a sürgősségi eljárásoknak ugyanazokat az átláthatósági és elszámoltathatósági normákat kell tiszteletben tartaniuk, mint a rendes eljárásoknak; felhívja a Bizottságot és a tagállami hatóságokat, hogy egészítsék ki ezeket az eljárásokat a megelőzésre összpontosító kockázatcsökkentő eszközök alkalmazásával, valamint átfogó utólagos ellenőrzésekkel és vizsgálatokkal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rendkívül aggasztónak tartja, hogy az Europol arra számít, hogy a világjárványt követő recesszió új lehetőségeket teremt majd a szervezett bűnözés számára; arra figyelmeztet, hogy mivel a szervezett bűnözés oda irányul, ahol a pénz van, a NextGenerationEU helyreállítási terv keretében az uniós kiadások példa nélküli növekedése hatalmas lehetőséget kínál pénzügyi visszaélésekre a szervezett bűnözés számára; kiemeli, hogy a kiadásoknak ezt a példátlan mértékű növekedését megfelelő forrásokkal kell ellensúlyozni, amelyeket a korrupció, a csalás és a szervezett bűnözés elleni küzdelem uniós és nemzeti kereteit alkotó érintett intézmények részére kell biztosítani; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az új technológiák, például az Arachne-adatbázis és a korai felismerési és kizárási rendszer (EDES) használatát az uniós költségvetés végrehajtásának kötelező elemévé kell tenni; ismételten felhívja a Tanácsot, hogy hagyja jóvá a Számvevőszék állományának 40 ellenőri álláshellyel történő bővítését, és ismételten felhívja az OLAF-ot és az Európai Ügyészséget (EPPO), hogy biztosítsanak elegendő forrást a NextGenerationEU-t célzó bűncselekmények felderítésére és büntetőeljárás alá vonására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözői, különösen a maffiatípusú bűnözői tevékenységek már korábban is a megújuló energiaforrások felé irányultak; arra figyelmeztet, hogy mivel a bűnszervezetek már aktívak ezen a területen, könnyen rátehetik a kezüket az ökológiai átállásra szánt, a NextGenerationEU forrásainak jelentős százalékát képviselő pénzeszközökre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aggodalommal említi meg a szervezett bűnözést elősegítő tényezőket, így például a pénzmosást, a kiberbűnözést, az okmányokkal való visszaélést, a korrupciót, a fiktív bejegyzést és a fedőcégek igénybevételét; hangsúlyozza, hogy ezek a cselekmények hatással vannak a hatóságok azon képességére, hogy hatékonyan nyomon kövessék, hogy az uniós pénzeket rendeltetésszerűen költik-e el; |
| --- | --- |

23.

A szervezett bűnözés becsült pénzügyi hatása

| 24. | aggasztónak tartja, hogy a szervezett bűnözés által az uniós költségvetésre gyakorolt hatás mértékének és súlyosságának becslése több alkalommal is rendkívül nehéz, ha nem lehetetlen feladatnak bizonyult, többek között azért, mert a szervezett bűnözés fogalmát az egyes tagállamok eltérő módon határozzák meg, továbbá a helyzet értékeléséhez nincsenek megbízható becslések, ami megnehezíti az intézkedések összehangolására, valamint az ügyek kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására irányuló erőfeszítéseket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottságnak és a nemzeti hatóságoknak nincs rálátásuk a csalás nagyságrendjére, jellegére és okaira, és mostanáig nem végeztek következetes értékelést a felderítetlen csalásokra vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy a megbízható becslések hiánya akadályozza a helyzet pontos értékelését, ami hátráltatja a szervezett bűnözés elleni küzdelmet; felszólítja az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy javítsák az adatgyűjtést és növeljék a Bizottsággal közölt adatok megbízhatóságát; felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson a tagállami hatóságokkal koordinációt és együttműködést annak érdekében, hogy a csalás tényleges mértékéről, jellegéről és okairól átfogó, az egész EU-ra kiterjedő felmérést végezzen, bevonva az érintett uniós ügynökségeket és együttműködve az EU szomszédos országaiban lévő partnerekkel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a 2019. évi PIF-jelentés a kiadási oldalon 514 csalárd szabálytalanságot mutatott ki 381,4 millió EUR pénzügyi értékben, a bevételi oldalon pedig 425 csalárd szabálytalanságot összesen 79,7 millió EUR értékben; hangsúlyozza, hogy ezekben a számokban nem tükröződik a csalás valódi mértéke, amely valószínűleg ennél jóval nagyobb; kiemeli továbbá, hogy nem minden csalást szervezett bűnözői csoportok követnek el, és ez különösen igaz a kiadási oldalra, ahol a csalást gyakran magánszemélyek vagy magánvállalatok követik el, és akár magas rangú állami vagy kormányzati tisztviselők is érintettek lehetnek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy nemrégiben készült tanulmányok szerint az uniós közbeszerzések területén a szervezett bűnözés az összes kiadás 2,7–3,6 %-át érinti; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ennek alapján 2014 és 2020 között az EU kohéziós alapjaiból 1,9–2,6 milliárd EUR-t tulajdoníthattak el szervezett bűnözés útján; megjegyzi, hogy bár az adatok korlátozottsága hatással van e becslések megbízhatóságára, azok mégis jól jelzik a probléma súlyosságát; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalommal hangsúlyozza, hogy a korrupció a bűnszervezetek szinte valamennyi tevékenységének szerves részét képezi, és komoly veszélyt jelent az EU pénzügyi érdekeire, mivel a becslések szerint 170 és 990 milliárd EUR közötti GDP-kiesést okoz, és csak a közbeszerzések esetében évente több mint 5 milliárd EUR költséggel terheli az uniós költségvetést (12); |
| --- | --- |

27.

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Europol szerint a becslések alapján évente 40–60 milliárd EUR kerül szervezett bűnözői csoportokhoz a héacsalás egy sajátos formája, az „eltűnő kereskedő” révén elkövetett, Közösségen belüli csalás útján; kiemeli, hogy a héaveszteségek többségét a tagállamok viselik, mivel a beszedett héa mindössze 0,3 %-át utalják át az uniós költségvetésbe; hangsúlyozza mindazonáltal, hogy a héaalapú saját források 2019-ben az Unió teljes költségvetési bevételének 11,97 %-át tették ki, ami azt jelzi, hogy a bűnszervezetek által okozott héaveszteségek súlyos hatást gyakorolnak az uniós bevételekre; |
| --- | --- |

28.

Ellenőrzési és kontrollintézkedések a szervezett bűnözés ellen

| 29. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság hiányosságokat állapított meg a csalás elleni küzdelem keretében végzett saját adatgyűjtése és -elemzése, a jelentéstételi rendszerek (például az EDES és az Arachne) tagállamok általi használata és az információáramlás terén; megjegyzi, hogy a határokon átnyúló bűnözéssel kapcsolatos információcserére vonatkozó uniós jogszabályokat csak a közelmúltban frissítették, és azok nem terjednek ki minden érintett hatóságra, ezáltal akadályozva az uniós szervek és a tagállamok közötti hatékony információcserét; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a PIF-irányelv fontos lépés az EU költségvetésének védelme felé, mivel egységes fogalommeghatározást ad a bűncselekményekre és a pénzeszközök hűtlen kezelésére, és harmonizálja az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekményekkel szembeni szankciókat; örvendetesnek tartja, hogy az irányelv egyértelmű jelentéstételi és vizsgálati eljárásokat állapít meg, meghatározza a csaláskockázat-kezelési keret nyomon követését és elősegíti az információk, adatbázisok és adatelemzések tagállamok általi használatát; üdvözli a Bizottságnak a PIF-irányelv végrehajtásáról szóló közelmúltbeli értékelését, valamint azt, hogy valamennyi tagállam jelezte, hogy a PIF-irányelvet teljeskörűen átültették (13); aggasztónak tartja azonban azt a kérdést, hogy az irányelvet milyen mértékben ültették át a nemzeti jogba; emlékeztet arra, hogy a Bizottság több tagállamban is feltárt megfelelési problémákat; megjegyzi, hogy ezek a kérdések többek között a bűncselekmények („az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás”, „pénzmosás”, „korrupció”, „hűtlen kezelés”) meghatározására, a jogi és természetes személyek felelősségére és a velük szembeni szankciókra, valamint a tagállamok azon kötelezettségére vonatkoznak, hogy évente statisztikai adatokat szolgáltassanak a Bizottságnak; sürgeti a tagállamokat, hogy nemzeti jogszabályaikat teljes mértékben igazítsák a PIF-irányelv követelményeihez, a Bizottságot pedig arra, hogy szorosan kövesse nyomon a tagállamok megfelelését, mivel a megfelelő átültetés létfontosságú ahhoz, hogy az EPPO hatékony nyomozásokat és büntetőeljárásokat folytathasson; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges lépést a helyes és átfogó átültetés biztosítása érdekében, beleértve a kötelezettségszegési eljárások lehetőségét is; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli az EPPO létrehozását, amelynek megbízatása magában foglalja az uniós költségvetés elleni bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozást, vádhatósági eljárás lefolytatását és az elkövetők bíróság elé állítását, így fontos eszközül szolgál a csalás és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben az EU-ban; kéri, hogy biztosítsák az EPPO hatékony finanszírozását, és elegendő emberi erőforrást különítsenek el számára; úgy véli, hogy az EPPO szerepe különösen ígéretes az uniós költségvetéssel kapcsolatos, határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben, mivel a nemzeti hatóságok büntetőeljárási jogkörét a határok korlátozzák, és más uniós szervek (például az Eurojust, az Europol és az OLAF) nem rendelkeznek a szükséges nyomozati és büntetőeljárási hatáskörrel; megjegyzi, hogy az EPPO megbízatásának fókuszát a PIF-irányelv határozza meg, és az magában foglalja az uniós kiadásokkal és bevételekkel kapcsolatos csalás, a héacsalás, a pénzmosás, a korrupció és a bűnszervezetekben való részvétel elleni küzdelmet; kiemeli, hogy ezek a fókuszpontok kulcsfontosságúak a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, és bízik abban, hogy az EPPO ezért hatékony eszköz lesz az uniós költségvetést érintő bűnszervezetek elleni küzdelemben; sajnálja, hogy öt tagállam még nem csatlakozott az EPPO-hoz, és felhívja őket, hogy tegyék meg a csatlakozáshoz szükséges lépéseket; felhívja a Bizottságot, hogy addig is gyakoroljon fokozottabb felügyeletet ezen tagállamok felett; sajnálja, hogy egyes delegált európai ügyészek kijelölésére nem került sor – különösen Szlovénia részéről –, számos más tagállam pedig jelentős késésben van; kiemeli, hogy ez nagymértékben gyengíti a határokon átnyúló bűnözéssel szembeni páneurópai küzdelem hatékonyságát és eredményességét; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy megfelelőbben kell kezelni a határokon átnyúló dimenziójú, a biológiai sokféleséget és a természeti erőforrásokat érintő környezeti bűncselekményeket, például a növények és állatok jogellenes kereskedelmét, az illegális fakitermelést és fakereskedelmet, valamint az illegális hulladékkereskedelmet; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezze az EPPO megbízatásának a határokon átnyúló környezeti bűnözésre történő kiterjesztését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság olyan személyzeti tervet határozott meg az EPPO számára, amely nem teszi lehetővé számára megbízatásának hatékony teljesítését; hangsúlyozza, hogy megfelelő személyi állományra van szükség ahhoz, hogy az EPPO meg tudja valósítani fő feladatát, azaz az uniós költségvetést érintő, határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelmet; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EPPO jelenleg nem rendelkezik elegendő számú ügyelemzővel és pénzügyi nyomozóval a delegált európai ügyészek bűnüldözési tevékenységeinek támogatásához; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EPPO operatív személyzete jelenleg főként az ügyek nyilvántartására összpontosít, nem pedig a kapcsolódó bűnvádi eljárásokra; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EPPO jelezte, hogy sürgősen további képzett jogi és informatikai szakértőkre, valamint adminisztratív személyzetre lenne szüksége a zökkenőmentes működéshez; kiemeli, hogy az EPPO-nak az évente kezelt 2 000 ügyön felül több mint 3 000 ügynyi elmaradással is meg kell birkóznia; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az EPPO munkaterhe az elkövetkező években még tovább fog nőni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül mozgósított példátlan összegek, valamint a Covid19-válság során felgyorsított közbeszerzési eljárások miatt; hangsúlyozza, hogy a Bizottság EPPO-ra vonatkozó, 2022. évi személyzeti terve nem elegendő az EPPO által feltárt hiányosságok orvoslásához; kiemeli, hogy teljes körű működése esetén az EPPO-nak az uniós költségvetés védelmében megmutatkozó előnyei meghaladják majd a költségeit; határozottan felszólítja a Bizottságot, hogy növelje az EPPO rendelkezésére álló költségvetést és szakképzett személyzetet, hogy az EPPO teljes mértékben kiaknázhassa bűnüldözési potenciálját; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló, 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó uniós stratégiáról szóló bizottsági közleményt és azt, hogy az kiemelt hangsúlyt helyez az uniós szervek és tagállamok közötti hatékony és időben történő információcsere ösztönzésére, többek között az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás javítása és a tagállamok releváns adatbázisaihoz való csatlakozás biztosítása révén; nagyra értékeli a Bizottság elkötelezettségét a bűnüldözési együttműködés észszerűsítése és a meglévő eszközökben – például az EMPACT-ban (Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen) – rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása mellett; üdvözli, hogy a Bizottság célul tűzte ki az Europol, az Eurojust és az Unión kívüli országok közötti információcsere és együttműködés javítását; |
| --- | --- |

34.

| 35. | üdvözli, hogy a Bizottság kiemelten foglalkozik a szervezett bűnözés legális gazdaságba való beszivárgásának megelőzésével, például a pénzmosás elleni uniós keret és a meglévő uniós korrupcióellenes szabályok felülvizsgálata révén; üdvözli, hogy a Bizottság kiemelten törekszik arra, hogy a bűnüldözés lépést tartson a digitális korral; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megjegyzi, hogy a pénzmosás lehetővé teszi a bűnözők számára, hogy nyereségüket észrevétlenül tartsák meg, és hogy a pénzmosási szolgáltatások nyújtása önmagában is jövedelmező üzletággá vált a bűnszervezetek számára; hangsúlyozza, hogy ez jelentős hatással van az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeire, mivel a becslések szerint a bűncselekményekből származó jövedelmek katasztrofálisan magas hányadát, 98 %-át nem kobozzák el, és azok továbbra is a bűnözők rendelkezésére állnak; úgy véli, hogy a pénzmosás elleni küzdelem alapvető fontosságú a bűnszervezetek által elkövetett pénzügyi visszaélések megakadályozása érdekében; mély aggodalmát fejezi ki a Számvevőszék (14) megállapításai miatt, miszerint a pénzmosás megelőzésére irányuló uniós intézkedések széttagoltak és rosszul koordináltak, a meglévő jogi keret nem következetes és még mindig nem került valamennyi tagállamban teljeskörűen átültetésre, és ezt a bűnözők kihasználhatják; elismerését fejezi ki a Bizottságnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos keretrendszer felülvizsgálatát célzó új jogalkotási csomagért, amely egységes szabályrendszer jelentős előrelépést jelent a pénzmosás elleni küzdelemben, és lehetővé fogja tenni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemről szóló jogszabályok egységes alkalmazását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli különösen A Pénzmosás és a Terrorizmusfinanszírozás Elleni Küzdelem Hatósága (AMLA) nevű új ügynökség létrehozására irányuló javaslatot, és hangsúlyozza, hogy az AMLA-t megfelelő emberi és pénzügyi erőforrásokkal kell ellátni ahhoz, hogy teljes mértékben működőképes legyen; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az AMLA létrehozása 2023-ig nem várható, és hogy 2026-ig nem lesz teljes mértékben működőképes; hangsúlyozza, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén fennálló problémák sürgetőek, és megoldásuk nem tűr további halasztást; felszólítja a Bizottságot, hogy az AMLA teljesen működőképessé válásáig nyújtson be konkrét intézkedéseket a fennálló problémák kezelésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | üdvözli továbbá az új bizottsági javaslatokat a kriptoeszközök területén, amely nagyrészt szabályozatlan ágazat, és azt a szervezett bűnözők – akik nagy mennyiségű tiltott pénzt mozgatnak büntetlenül a kriptovaluták piacán – széles körben kihasználják; megjegyzi, hogy a bizonyos kriptovalutákat övező anonimitás egyre növeli a törvénytelen tevékenységek céljából történő felhasználásukat; kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék a kriptovalutával foglalkozó vállalkozásokat olyan elemző eszközök használatára, amelyekkel kiértékelhetők a rendeltetési és a fogadó címekhez kapcsolódó potenciális bűnözői tevékenységek, és biztosítsák, hogy a kriptovaluták valódi fizetőeszközre történő átváltásakor ezek a vállalkozások maradéktalanul alkalmazzák a pénzmosás elleni jogszabályokat; hangsúlyozza, hogy a kriptovalutákat ugyanazoknak a felügyeleti szerveknek kell felügyelniük, amelyek a hagyományos valutákat felügyelik; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy a pénzügyi információs egységek (FIU-k) jelentős szerepet játszanak a határokon átnyúló pénzmosási és terrorizmusfinanszírozási ügyek felderítésében; megjegyzi, hogy az EU-ban a FIU-k nemzeti szinten működnek, és a Bizottság úgy találta, hogy a nemzeti FIU-k közötti koordináció és információcsere elégtelen (15); sajnálja, hogy a FIU-k közötti adatcsere mennyiségében és típusában különbségek mutatkoznak; megjegyzi, hogy ez akadályozza a közöttük folyó együttműködést, ami viszont negatívan hat a határokon átnyúló bűncselekmények időben történő felderítésére és üldözésére irányuló képességükre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti megközelítések tagállamonként jelentősen eltérnek a jogszabályok, a stratégiák és az operatív kapacitás tekintetében; megjegyzi, hogy ez részben az uniós jogszabályok elfogadásának és végrehajtásának eltérő szintjével magyarázható; aggasztónak tartja a csalásellenes koordinációs szolgálatok eltérő szerepét és képességeit a tagállamokban, amely abból eredhet, hogy az uniós jogszabályok nem határozzák meg elég pontosan megbízatásukat, megnehezítve a nemzeti és uniós szintű koordinációt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az uniós pénzeszközökkel kapcsolatos csalás elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések általában nem kapnak ugyanolyan mértékű prioritást, mint a nemzeti kiadásokkal kapcsolatos csalások; erre mutat rá az a tény, hogy az OLAF-vizsgálatok több mint felét a tagállamok nem követik nyomon, és még kevesebb ügy jut el a vádemelésig; nagyon sajnálja, hogy egyes tagállamok a vizsgálatok lezárását követően folyamatosan úgy döntenek, hogy nem hajtják végre az OLAF ajánlásait, és nem indítanak bírósági eljárásokat az elcsalt uniós források behajtása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy éljen előjogaival és tegye meg a szükséges intézkedéseket az uniós jogszabályok időben történő és megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egy nemrégiben végzett kutatás szerint egyes tagállamok nem kezelik ugyanolyan mértékben prioritásként az uniós pénzeszközökkel kapcsolatos csalásokat, mint a hazai kiadásokat érintő csalásokat; megjegyzi, hogy bár a Bizottság arra ösztönözte a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki csalás elleni nemzeti stratégiákat, ezt csak 13 tagállam tette meg, és egyikük sem használta a Bizottság által rendelkezésre bocsátott sablont; aggodalommal jegyzi meg, hogy ezek a tagállamok közötti különbségek akadályozzák a hatékony együttműködést; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen határozottabb lépéseket annak érdekében, hogy a tagállamok számára kötelezővé tegye az Európai Unióval szembeni csalások megelőzésére vonatkozó szabályok meghatározását; |
| --- | --- |

41.

Következtetések

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki közös megközelítést a szervezett bűnözés uniós pénzeszközökre gyakorolt hatásának értékelésére, valamint hogy értékelje a probléma tagállamok közötti kezelése érdekében hozott intézkedések hatékonyságát; alapvető fontosságúnak tartja az időben történő, teljes körű és hatékony információcserét, és ezért ismét felhívja a figyelmet a fogalommeghatározások harmonizálásának fontosságára, hogy ennek révén sikerüljön az uniós szervek és a tagállamok között összehasonlítható adatokra szert tenni a szervezett bűnözői tevékenységek uniós pénzügyekre gyakorolt hatásának felmérése és az ellenük való gyors fellépés érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az eltérő nemzeti megközelítések jelenlegi rendszere akadályozza a probléma hatékony, határokon átívelő megközelítését, ami lehetővé teszi a bűnözők számára, hogy felelősségre vonás nélkül folytassák cselekményeiket; felhívja a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt az uniós szervekkel és egymással, és használják fel az Unió eszközeit és szolgáltatásait a szervezett bűnözés elleni küzdelem során, hogy a lehető legnagyobb mértékű adatcserét valósítsák meg és elősegítsék az uniós költségvetés ellen elkövetett szervezett bűnözői tevékenységek elleni, határokon átnyúló műveleteket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegyék fontolóra, hogy koherensebb módon alkalmazzák a csalás felderítésére és kezelésére szolgáló valamennyi rendelkezésre álló eszközt, különösen az Arachne informatikai platformot és az EDES-t; hangsúlyozza, hogy az Arachne, az EDES, valamint az intézményi és nemzeti adatbázisok interoperabilitása elengedhetetlen az uniós költségvetéssel kapcsolatos csalások megelőzését és azonosítását célzó hatékony információcsere biztosításához; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Arachne és az EDES alkalmazási köre, ismertsége és a tagállamok általi használata jelenleg korlátozott; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy az EDES kiterjed a közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó alapokra, a megosztott irányítás alá tartozókra viszont nem, noha az utóbbiak az uniós kiadások mintegy 80 %-át teszik ki; kéri a Bizottságot, hogy terjessze ki az EDES alkalmazását ezekre az alapokra; ismételten felszólítja a Bizottságot és különösen a Tanács keretében ülésező tagállamokat, hogy tegyék kötelezővé az Arachne használatát; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje újra az uniós intézmények közötti és a tagállamokkal folytatott adatcsere keretét annak érdekében, hogy az adatvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett a lehető leghatékonyabb információcserét valósítsa meg; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzeti hatóságok számára nyújtott képzéseken keresztül támogassa a tagállamokat annak érdekében, hogy megfelelő ismeretekkel rendelkezzenek ahhoz, hogy a lehető leghatékonyabban és az uniós jelentéstételi szabványoknak megfelelően használhassák az olyan eszközöket, mint az EDES és az Arachne; felkéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve elemezze azokat a nehézségeket, amelyekkel a nemzeti hatóságok az EDES és az Arachne használata során szembesülnek, valamint adjon ki konkrét ajánlásokat, javítsa a meglévő általános iránymutatásokat és tegye felhasználóbarátabbá ezeket az eszközöket; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok a megnövekedett bürokratikus terhektől tartva ellenzik ezen eszközök használatát; rámutat arra, hogy megfelelően integrálva ezek az eszközök valójában csökkenthetik a bürokráciát; felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül álláspontjukat ebben a kérdésben, a Bizottságot pedig arra, hogy folytassa az EDES és az Arachne előnyeinek népszerűsítését a tagállamokban; szorgalmazza a pénzmosás elleni képzési programok bevezetését, amelyek lehetővé teszik a hatóságok számára, hogy még a pénzeszközök folyósítása előtt felismerjék a potenciális csalás kockázatát, különösen az „Ismerd az ügyfeledet” elv, valamint a kiemelt közszereplők KAP-támogatásokban, projektekben és vissza nem térítendő támogatásokban való, nyilvánosságra nem hozott részvétele területén; |
| --- | --- |

45.

| 46. | úgy véli, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet (16) (CPR-rendelet), amely az európai strukturális és beruházási alapokra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra és a Kohéziós Alapra alkalmazandó közös szabályokat állapítja meg, egy másik fontos elem az uniós pénzeszközökkel való, a szervezett bűnözés által elkövetett visszaélések megelőzésében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kiemeli, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem egyik fontos lépése a szervezett bűnözés jövedelmezőségének csökkentése; e tekintetben emlékeztet az OLAF munkájára, amelynek vizsgálatai fontos eszközt jelentenek a csalás elleni küzdelemben; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az OLAF tagállamokhoz intézett ajánlásait követő vádemelések aránya alacsony, és csökkenő tendenciát mutat, mivel a 2007–2014 közötti 53 %-ról a 2016–2020 közötti időszakban 37 %-ra csökkent; megjegyzi továbbá, hogy az elmúlt években nem készült értékelés arról, hogy a visszafizettetésre javasolt pénzösszegeket ténylegesen milyen mértékben fizettették vissza, és hogy a 2002–2016 közötti évekre vonatkozó, legfrissebb értékelés szerint a visszafizettetési arány 30 %; felhívja az OLAF-ot és a Bizottságot, hogy vizsgálják ki a mögöttes okokat, a tagállamokat pedig arra, hogy tegyenek eleget a pénzeszközök behajtásával kapcsolatos jogi kötelezettségüknek, és szorosan működjenek együtt az uniós szervekkel annak biztosítása érdekében, hogy a szervezett bűnözés által eltulajdonított pénzeszközöket ténylegesen visszaszerezzék, tekintve, hogy a becslések szerint a bűncselekményekből származó jövedelmek katasztrofálisan magas hányadát, 98 %-át nem kobozzák el, és azok továbbra is a bűnözők rendelkezésére állnak; felkéri az OLAF-ot, hogy gyűjtsön információkat a pénzügyi ajánlásait követő behajtási arányról, és ezeket az információkat tegye közzé éves jelentéseiben; úgy véli, hogy a pénzeszközök visszaszerzésére irányuló határozott fellépés – beleértve a megelőző célú vagy értékalapú lefoglalásokat – visszatarthatja a bűnszervezeteket attól, hogy csalást kövessenek el az EU ellen, védelmezve ezáltal az Unió pénzügyi érdekeit; felszólítja a tagállamokat, hogy nagyobb arányban kobozzák el a csalással összefüggő pénzeszközöket, nagyobb hangsúlyt fektetve a megelőző intézkedésekre; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a vagyonvisszaszerzés jelenlegi széttagolt megközelítés kiegészítésére létrehozzon egy olyan uniós szintű szervet, amelynek feladata az uniós pénzeszközök időben történő és hatékony behajtásának biztosítása; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a csalás megelőzését és a szervezett bűnözés általi csalás elleni küzdelmet az irányító, tanúsító és ellenőrző hatóságoknak prioritásként kell kezelniük, valamint azoknak külön pénzügyi nyomozások tárgyát kell képezniük; úgy véli, hogy a szervezett bűnözői csoportok elleni küzdelemhez a vagyoni eszközök befagyasztására és elkobzására vonatkozó megerősített szabályokra és intézkedésekre is szükség van, beleértve adott esetben a bűncselekményből származó jövedelemmel azonos értékű vagyon ideiglenes lefoglalását annak megakadályozása érdekében, hogy a bűncselekményből származó ilyen jövedelmeket a büntetőeljárás lezárása előtt átadják vagy elidegenítsék; hangsúlyozza, hogy feltétlenül meg kell tenni minden erőfeszítést a csalárd módon megszerzett uniós források visszaszerzése érdekében; határozottan támogatja a hatékonyabb nyomozásokat a szervezett bűnözés struktúráinak felszámolása érdekében, és hangsúlyozza, hogy a bűnüldöző hatóságoknak a bűnözők előtt kell járniuk, akik egyre gyakrabban új technológiákat használnak, és megragadnak minden lehetőséget illegális online vagy offline tevékenységeik kiterjesztésére; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  HL L 198., 2017.7.28., 29. o.

(2)  HL L 156., 2018.6.19., 43. o.

(3)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(4)  HL L 172., 2021.5.17., 110. o.

(5)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

(6)  HL L 274., 2019.10.28., 1. o.

(7)  https://www.oecd.org/gov/ethics/prevention-fraud-corruption-european-funds.pdf

(8)  https://ec.europa.eu/sfc/sites/default/files/EN-ORI-General%20Guidelines%20on%20National%20Anti-Fraud%20Strategies%20ARES%282016%296943965.pdf

(9)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0337.

(10)  Az OLAF 2020. évi jelentése.

(11)  HL L 305., 2019.11.26., 17. o.

(12)  Rand Europe, 2016, „The Cost of Non-Europe in the area of Organised Crime and Corruption” – II. melléklet: Korrupció.

(13)  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtásáról (COM(2021)0536).

(14)  Az Európai Számvevőszék 13/2021. sz. különjelentése: „A bankszektoron belüli pénzmosás elleni küzdelemre irányuló uniós fellépések széttagoltak, végrehajtásuk pedig nem megfelelő”.

(15)  SWD(2021)0190. számú bizottsági szolgálati munkadokumentum. A pénzmosás elleni csomagot kísérő hatásvizsgálat, 2021. július 20.

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/48

---

P9_TA(2021)0502

A sürgősségi alapok és a válsággal kapcsolatos kiadási területek esetében a korrupció, a szabálytalan kiadások, valamint az uniós és nemzeti forrásokkal való visszaélés elkerülése

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a sürgősségi alapok és a válsággal kapcsolatos kiadási területek esetében a korrupció, a szabálytalan kiadások, valamint az uniós és nemzeti forrásokkal való visszaélés elkerülését célzó megelőző intézkedések értékeléséről (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310., 317. és 325. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310., 317. és 325. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelvére a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 2014/24/EU irányelvére a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (2),

| — | tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (PIF-irányelv) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (PIF-irányelv) (4),

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/843 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló (EU) 2015/849 irányelv, valamint a 2009/138/EK és a 2013/36/EU irányelv módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/843 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az OLAF 2019. évi jelentésére (7) és az OLAF Felügyelő Bizottságának 2019-es éves tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF 2019. évi jelentésére (7) és az OLAF Felügyelő Bizottságának 2019-es éves tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az uniós kiadásokat érintő csalás elleni küzdelem: intézkedésre van szükség” című 01/2019. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „Az uniós kiadásokat érintő csalás elleni küzdelem: intézkedésre van szükség” című 01/2019. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A csalások kezelése az uniós kohéziós kiadások terén: az irányító hatóságoknak hatékonyabbá kell tenniük a csalások felderítését, a válaszlépéseket és a koordinációt” című 06/2019. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek „A csalások kezelése az uniós kohéziós kiadások terén: az irányító hatóságoknak hatékonyabbá kell tenniük a csalások felderítését, a válaszlépéseket és a koordinációt” című 06/2019. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A Covid19-válságra adott uniós gazdaságpolitikai válaszintézkedések: kockázatok, kihívások és lehetőségek” című, 06/2020. sz. áttekintésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A Covid19-válságra adott uniós gazdaságpolitikai válaszintézkedések: kockázatok, kihívások és lehetőségek” című, 06/2020. sz. áttekintésére,

| — | tekintettel a Korrupció Elleni Államok Csoportjára (GRECO) és annak 21. általános tevékenységi jelentésére (2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Korrupció Elleni Államok Csoportjára (GRECO) és annak 21. általános tevékenységi jelentésére (2020),

| — | tekintettel az OECD által 2020 áprilisában közzétett, „Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery” (Közintegritás a Covid19-re adott hatékony válasz és a helyreállítás érdekében) című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD által 2020 áprilisában közzétett, „Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery” (Közintegritás a Covid19-re adott hatékony válasz és a helyreállítás érdekében) című tanulmányra,

| — | tekintettel a „Corruption in the times of Pandemia” (Korrupció a világjárvány idején) című, 2020 májusában közzétett tanulmányra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Corruption in the times of Pandemia” (Korrupció a világjárvány idején) című, 2020 májusában közzétett tanulmányra (8),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „31. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – 2019” című, 2020. szeptember 3-i jelentésére (COM(2020)0363) és a kísérő szolgálati munkadokumentumokra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „31. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – 2019” című, 2020. szeptember 3-i jelentésére (COM(2020)0363) és a kísérő szolgálati munkadokumentumokra (9),

| — | tekintettel az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló, 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1303/2013/EU rendeletnek a Covid19-világjárvány és társadalmi következményei okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló, 2020. december 23-i (EU) 2020/2221 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközre,

| — | tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról szóló, 2021. március 24-i (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról szóló, 2021. március 24-i (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12),

| — | tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról és a 250/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 29-i (EU) 2021/785 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csalás elleni uniós program létrehozásáról és a 250/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 29-i (EU) 2021/785 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére és a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (3) bekezdésére és a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az 1303/2013/EU rendeletnek a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében a Covid19-világjárvány okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató rendkívüli kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (2020/0101(COD)) szóló, 4/2020. számú európai számvevőszéki véleményre, és az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatra (2018/0196(COD)) (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1303/2013/EU rendeletnek a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés keretében a Covid19-világjárvány okozta válság elhárításának előmozdítását és a zöld, digitális és reziliens gazdasági helyreállítás előkészítését támogató rendkívüli kiegészítő források és az azokkal kapcsolatos végrehajtási rendelkezések tekintetében történő módosításáról (REACT-EU) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (2020/0101(COD)) szóló, 4/2020. számú európai számvevőszéki véleményre, és az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, a Méltányos Átállást Támogató Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi és Migrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a Határigazgatási és Vízumeszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatra (2018/0196(COD)) (14),

| — | tekintettel az Europolnak „Az Europol elindítja a Pénzügyi és Gazdasági Bűnözés Elleni Európai Központot” című, 2020. június 5-i sajtóközleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak „Az Europol elindítja a Pénzügyi és Gazdasági Bűnözés Elleni Európai Központot” című, 2020. június 5-i sajtóközleményére (15),

| — | tekintettel az Europol „Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence” (Súlyos és szervezett bűnözés az EU-ban: a korrumpáló hatás) című, 2021. április 12-i sajtóközleményére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol „Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence” (Súlyos és szervezett bűnözés az EU-ban: a korrumpáló hatás) című, 2021. április 12-i sajtóközleményére (16),

| — | tekintettel a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásáról és a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2021. április 29-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásáról és a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2021. április 29-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – Csalás elleni küzdelem – 2019. évi éves jelentés” című, 2021. július 7-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – Csalás elleni küzdelem – 2019. évi éves jelentés” című, 2021. július 7-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács folyamatban lévő, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó értékeléséről szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács folyamatban lévő, a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó értékeléséről szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0320/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0320/2021),

| A. | mivel a pénzügyi és gazdasági bűncselekmények – így többek között a korrupció, a csalás, a kényszerítés, az összejátszás, az akadályozás, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása – olyan jogellenes cselekmények, amelyeket valamely személy vagy az egyének valamely csoportja gazdasági vagy szakmai előnyök megszerzése céljából követ el; |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi és gazdasági bűncselekmények – így többek között a korrupció, a csalás, a kényszerítés, az összejátszás, az akadályozás, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása – olyan jogellenes cselekmények, amelyeket valamely személy vagy az egyének valamely csoportja gazdasági vagy szakmai előnyök megszerzése céljából követ el;

| B. | mivel a Covid19-világjárvány által okozott népegészségügyi válság, valamint az azt követő gazdasági vészhelyzet és társadalmi zavarok arra késztették az EU-t és a tagállami hatóságokat, hogy többletfinanszírozást biztosítsanak, illetve részt vegyenek a többletfinanszírozás irányításában, és jelentősen és gyorsan növeljék a kiadásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-világjárvány által okozott népegészségügyi válság, valamint az azt követő gazdasági vészhelyzet és társadalmi zavarok arra késztették az EU-t és a tagállami hatóságokat, hogy többletfinanszírozást biztosítsanak, illetve részt vegyenek a többletfinanszírozás irányításában, és jelentősen és gyorsan növeljék a kiadásokat;

| C. | mivel a több mint 670 milliárd EUR keretösszegű Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az 50 milliárd EUR keretösszeget meghaladó REACT-EU hatékony eszközök, amelyekkel elősegíthető az uniós országok talpra állása; mivel a vészhelyzet-reagálási intézkedések keretében a kohéziós politika már 2020 tavaszán rendelkezésre bocsátott 11,2 milliárd EUR-t vállalkozástámogatás formájában, uniós szinten átcsoportosított 7,6 milliárd EUR-t az egészségügyi intézkedésekhez, valamint mozgósított 4,1 milliárd EUR összegű forrást a munkavállalók közvetlen támogatására; |
| --- | --- |

C.

mivel a több mint 670 milliárd EUR keretösszegű Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az 50 milliárd EUR keretösszeget meghaladó REACT-EU hatékony eszközök, amelyekkel elősegíthető az uniós országok talpra állása; mivel a vészhelyzet-reagálási intézkedések keretében a kohéziós politika már 2020 tavaszán rendelkezésre bocsátott 11,2 milliárd EUR-t vállalkozástámogatás formájában, uniós szinten átcsoportosított 7,6 milliárd EUR-t az egészségügyi intézkedésekhez, valamint mozgósított 4,1 milliárd EUR összegű forrást a munkavállalók közvetlen támogatására;

| D. | mivel 2020. április 2-án a Covid19-járvány kitörésére adott uniós válaszlépés részeként a Bizottság javasolta a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz (ESI) aktiválását; |
| --- | --- |

D.

mivel 2020. április 2-án a Covid19-járvány kitörésére adott uniós válaszlépés részeként a Bizottság javasolta a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz (ESI) aktiválását;

| E. | mivel a Tanács a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközről szóló (EU) 2016/369 rendelet (20) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, működésbe léptetésre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban egyedül, a Parlament részvétele nélkül hozta meg az eszköz aktiválásáról szóló határozatot; |
| --- | --- |

E.

mivel a Tanács a Szükséghelyzeti Támogatási Eszközről szóló (EU) 2016/369 rendelet (20) 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott, működésbe léptetésre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban egyedül, a Parlament részvétele nélkül hozta meg az eszköz aktiválásáról szóló határozatot;

| F. | mivel a NextGenerationEU egy ideiglenes, folyó áron mintegy 800 milliárd EUR összegű helyreállítási eszköz, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy támogassa az EU-t a koronavírus-világjárványból való kilábalásban, és segítsen egy zöldebb, digitálisabb és reziliensebb Európa felépítésében; |
| --- | --- |

F.

mivel a NextGenerationEU egy ideiglenes, folyó áron mintegy 800 milliárd EUR összegű helyreállítási eszköz, amelyet azzal a céllal hoztak létre, hogy támogassa az EU-t a koronavírus-világjárványból való kilábalásban, és segítsen egy zöldebb, digitálisabb és reziliensebb Európa felépítésében;

| G. | mivel a válság sürgető jellege miatt a végrehajtás felgyorsítása érdekében sok helyen rugalmasabbá tették a közbeszerzési eljárásokat és az ellenőrzési eszközöket; |
| --- | --- |

G.

mivel a válság sürgető jellege miatt a végrehajtás felgyorsítása érdekében sok helyen rugalmasabbá tették a közbeszerzési eljárásokat és az ellenőrzési eszközöket;

| H. | mivel a reagálási tervek nem veszik eléggé figyelembe a kormányzást és a jogellenes cselekmények – így például a korrupció és a csalás – problémáját, valamint a nem csalárd szabálytalanságok elkerülésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel a reagálási tervek nem veszik eléggé figyelembe a kormányzást és a jogellenes cselekmények – így például a korrupció és a csalás – problémáját, valamint a nem csalárd szabálytalanságok elkerülésére irányuló intézkedéseket;

| I. | mivel a válság lehetőséget teremt az integritás számos megsértésére, és hozzájárulhat a csalás és a korrupció, valamint a nem csalárd szabálytalanságok térnyeréséhez, különösen a közbeszerzések és a gazdaságélénkítő csomagok terén, továbbá az állami szervezetekben; |
| --- | --- |

I.

mivel a válság lehetőséget teremt az integritás számos megsértésére, és hozzájárulhat a csalás és a korrupció, valamint a nem csalárd szabálytalanságok térnyeréséhez, különösen a közbeszerzések és a gazdaságélénkítő csomagok terén, továbbá az állami szervezetekben;

| J. | mivel a Számvevőszék szerint a csalás megelőzése nem kapott kellő figyelmet, és a Bizottság nem rendelkezik átfogó információkkal a csalások mértékéről, jellegéről és okairól; mivel a felderített csalásokra vonatkozó hivatalos statisztikák nem teljesek, és a Bizottság eddig nem végezte el a fel nem derített csalások értékelését (21); |
| --- | --- |

J.

mivel a Számvevőszék szerint a csalás megelőzése nem kapott kellő figyelmet, és a Bizottság nem rendelkezik átfogó információkkal a csalások mértékéről, jellegéről és okairól; mivel a felderített csalásokra vonatkozó hivatalos statisztikák nem teljesek, és a Bizottság eddig nem végezte el a fel nem derített csalások értékelését (21);

| K. | mivel a korrupció komoly fenyegetést jelent a magán- és a közszférában, és aránytalanul nagy hatással van a legkiszolgáltatottabb csoportokra, mivel olyan erőforrás-veszteséget okoz, ami veszélyezteti a hosszú távú növekedést, a szociális védelmet és a közszolgáltatásokhoz (köztük az egészségügyhöz, az oktatáshoz és az igazságszolgáltatáshoz) való méltányos hozzáférést, mindez pedig aláássa a közbizalmat, növeli a társadalmi egyenlőtlenségeket és aláássa az Unió alapvető értékeit; mivel ahhoz, hogy hatékonyan fel lehessen lépni a korrupció és annak káros következményei ellen, kulcsfontosságú alaposabban megismerni a jelenség okait; |
| --- | --- |

K.

mivel a korrupció komoly fenyegetést jelent a magán- és a közszférában, és aránytalanul nagy hatással van a legkiszolgáltatottabb csoportokra, mivel olyan erőforrás-veszteséget okoz, ami veszélyezteti a hosszú távú növekedést, a szociális védelmet és a közszolgáltatásokhoz (köztük az egészségügyhöz, az oktatáshoz és az igazságszolgáltatáshoz) való méltányos hozzáférést, mindez pedig aláássa a közbizalmat, növeli a társadalmi egyenlőtlenségeket és aláássa az Unió alapvető értékeit; mivel ahhoz, hogy hatékonyan fel lehessen lépni a korrupció és annak káros következményei ellen, kulcsfontosságú alaposabban megismerni a jelenség okait;

| L. | mivel egyre több szervezett bűnözői csoport tevékenykedik az EU-ban, gyakran határokon átnyúlóan; mivel a jelenség egyre összetettebbé válik, hiszen a globalizáció és az új technológiák következményeként új bűnözési piacok, valamint új bűnelkövetési módok alakulnak ki, amelyek révén a világ bármely pontjáról és bármikor akcióba lehet lendülni; |
| --- | --- |

L.

mivel egyre több szervezett bűnözői csoport tevékenykedik az EU-ban, gyakran határokon átnyúlóan; mivel a jelenség egyre összetettebbé válik, hiszen a globalizáció és az új technológiák következményeként új bűnözési piacok, valamint új bűnelkövetési módok alakulnak ki, amelyek révén a világ bármely pontjáról és bármikor akcióba lehet lendülni;

| M. | mivel a technológia új felderítési és nyomon követési képességeket teremt, csökkentve a nyomozókra háruló terheket és lehetővé téve az intelligensebb jogérvényesítési intézkedések kialakítását; |
| --- | --- |

M.

mivel a technológia új felderítési és nyomon követési képességeket teremt, csökkentve a nyomozókra háruló terheket és lehetővé téve az intelligensebb jogérvényesítési intézkedések kialakítását;

| N. | mivel az Unió pénzügyi rendszerének integritása a gazdasági társaságok és más jogalanyok, trösztök és a hasonló társulás jellegű jogi megállapodások átláthatóságától függ; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unió pénzügyi rendszerének integritása a gazdasági társaságok és más jogalanyok, trösztök és a hasonló társulás jellegű jogi megállapodások átláthatóságától függ;

| O. | mivel a Bizottság számos intézkedést hozott a korrupcióhoz és a pénzeszközök hűtlen kezeléséhez kapcsolódó kockázatok unióbeli felszámolására, így többek között előrelépést ért el a pénzmosás elleni, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, valamint a közbeszerzésekre vonatkozó uniós jogszabályok, továbbá az európai jogállamisági mechanizmus terén is; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság számos intézkedést hozott a korrupcióhoz és a pénzeszközök hűtlen kezeléséhez kapcsolódó kockázatok unióbeli felszámolására, így többek között előrelépést ért el a pénzmosás elleni, a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló, valamint a közbeszerzésekre vonatkozó uniós jogszabályok, továbbá az európai jogállamisági mechanizmus terén is;

| P. | mivel a Transparency International és az Egészségügyi Világszervezet Együttműködési Központjának (WHO CC) legújabb jelentése (22) szerint az Európai Bizottság nem tartja teljes mértékben tiszteletben az átláthatósággal kapcsolatos saját kötelezettségvállalásait és a közbeszerzési szerződések átláthatóságára vonatkozó „bevált gyakorlatok” nemzetközi elveit, amikor az előzetes beszerzési megállapodásokban (APA) bizonyos szövegrészek elfedésére túl sok szerkesztést végez; mivel azonban a Bizottságnak jogszabályi kötelezettsége tiszteletben tartani a költségvetési rendelet rendelkezéseit, és hogy megfelelőbb és továbbfejlesztett struktúrára van szükség ahhoz, hogy a Bizottság gyorsabban reagálhasson a jövőbeli válságok során; |
| --- | --- |

P.

mivel a Transparency International és az Egészségügyi Világszervezet Együttműködési Központjának (WHO CC) legújabb jelentése (22) szerint az Európai Bizottság nem tartja teljes mértékben tiszteletben az átláthatósággal kapcsolatos saját kötelezettségvállalásait és a közbeszerzési szerződések átláthatóságára vonatkozó „bevált gyakorlatok” nemzetközi elveit, amikor az előzetes beszerzési megállapodásokban (APA) bizonyos szövegrészek elfedésére túl sok szerkesztést végez; mivel azonban a Bizottságnak jogszabályi kötelezettsége tiszteletben tartani a költségvetési rendelet rendelkezéseit, és hogy megfelelőbb és továbbfejlesztett struktúrára van szükség ahhoz, hogy a Bizottság gyorsabban reagálhasson a jövőbeli válságok során;

| Q. | mivel a korrupció visszaszorítása megköveteli a reformok melletti kormányzati felelősségvállalást, a társadalmi támogatottságot, a politikai elkötelezettséget, a nemzetközi együttműködést, valamint a civil társadalom és a magánszektor bevonásával végzett közös munkát; |
| --- | --- |

Q.

mivel a korrupció visszaszorítása megköveteli a reformok melletti kormányzati felelősségvállalást, a társadalmi támogatottságot, a politikai elkötelezettséget, a nemzetközi együttműködést, valamint a civil társadalom és a magánszektor bevonásával végzett közös munkát;

| R. | mivel a nagy elvárások, a komoly nyomás és a példátlan kiadási volumen közepette az e kihívásnak való megfelelés felelőssége a köztisztviselőkre hárul, akiknek megfelelő támogatásra van szükségük ahhoz, hogy feladataik teljesítéséhez mind a magasabb szakmai elvárásokkal, mind az új nehézségekkel megbirkózzanak; mivel emellett a tisztviselők nem feltétlenül ismerik fel azonnal az összeférhetetlenségi helyzeteket; |
| --- | --- |

R.

mivel a nagy elvárások, a komoly nyomás és a példátlan kiadási volumen közepette az e kihívásnak való megfelelés felelőssége a köztisztviselőkre hárul, akiknek megfelelő támogatásra van szükségük ahhoz, hogy feladataik teljesítéséhez mind a magasabb szakmai elvárásokkal, mind az új nehézségekkel megbirkózzanak; mivel emellett a tisztviselők nem feltétlenül ismerik fel azonnal az összeférhetetlenségi helyzeteket;

| S. | mivel bizonyíték van arra, hogy a közbeszerzésben a professzionalizálódás és a megfelelő bérezés pozitívan befolyásolja a köztisztviselőket afelé, hogy tartózkodjanak a korrupciótól (23); |
| --- | --- |

S.

mivel bizonyíték van arra, hogy a közbeszerzésben a professzionalizálódás és a megfelelő bérezés pozitívan befolyásolja a köztisztviselőket afelé, hogy tartózkodjanak a korrupciótól (23);

| T. | mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Parlament szerepének megerősítését tűzte ki célul a nagyobb koherencia, a parlamenti ellenőrzés és a demokratikus elszámoltathatóság megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel a Lisszaboni Szerződés az Európai Parlament szerepének megerősítését tűzte ki célul a nagyobb koherencia, a parlamenti ellenőrzés és a demokratikus elszámoltathatóság megteremtése érdekében;

| U. | mivel a korrupció elleni küzdelem alapvető fontosságú az EU pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a polgárok európai intézményekbe vetett bizalmának megőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

U.

mivel a korrupció elleni küzdelem alapvető fontosságú az EU pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a polgárok európai intézményekbe vetett bizalmának megőrzése szempontjából;

| 1. | elismeri, hogy a közelmúltbeli válságok megerősítették annak szükségességét, hogy már a fellendülés első éveitől kezdve képesek legyünk beruházásokat mozgósítani, valamint a pénzügyi támogatást az időszak elejére összpontosítani; tudatában van annak, hogy válság idején az erőforrásokat szoros határidőn belül és gyorsan változó körülmények között kell rendelkezésre bocsátani; megjegyzi, hogy jelentős mennyiségű kiegészítő forrást kell rövid idő alatt elkölteni, és ez növeli a kontrollrendszerekre nehezedő nyomást; hangsúlyozza azonban, hogy a források gyors felhasználását és a jogalkotási aktusok gyors elfogadását megfelelő adminisztratív intézkedésekkel kell kiegészíteni; rámutat, hogy a segélynyújtás sürgőssége és az erőforrások lehető legrövidebb időn belüli felhasználásának kényszere a korrupció, a csalás és más szabálytalanságok fokozott kockázatát eredményezheti, és hogy ez a helyzet hatékony megelőző intézkedéseket és kontroll-irányítási folyamatokat igényel; megismétli, hogy minden közbeszerzési eljárásnak a nyitottság, az átláthatóság és az elszámoltathatóság legmagasabb szintű normáinak kell megfelelnie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy saját korrupcióellenes stratégiáikba építsenek be olyan célzott intézkedéseket, amelyek a közpénzek válság idején történő elköltésére irányulnak; e tekintetben kiemeli, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló szabályok a sürgősségi támogatásra és a sürgősségi támogatási eszközökre – így például a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezésre (CRII), a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezésre (CRII+), a kohéziós célú és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatásra (REACT-EU) és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre – is vonatkoznak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a figyelmet a megelőző intézkedések fontos szerepére a korrupciós kockázatok előrejelzésében és a válsághelyzetekre való hatékony reagálásban, valamint a korrupcióellenes és integritási politikák és az azokat végrehajtó testületek megerősítésében, és ezáltal az általános kormányzás javításában; ebben a tekintetben úgy véli, hogy a Covid19-válság következtében a világjárvány pusztító hatásainak és az embereket és gazdaságokat érintő költségek kezelésére irányuló fokozott erőfeszítések eredményeként az elkövetkező években még inkább a kormányzásra fog irányulni a figyelem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a jogállamiság alapvető előfeltétele annak, hogy a sürgősségi alapok – mint uniós költségvetésből származó források – esetében érvényesüljön a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve; emlékeztet arra, hogy a jogállamiságnak mindenkor – így válság idején is – érvényesülnie kell, és hogy a sürgősségi intézkedéseknek biztosítaniuk kell a jogállamiságnak, valamint az arányosság és szükségesség elvének tiszteletben tartását, valamint arra, hogy korlátozott időtartamra kell szólniuk, hatásukat pedig rendszeresen ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a vészhelyzetek, kiváltképpen az egészségügyi és biztonsági válságok a hatóságok működésére is kihatnak, és alkalmat adnak az integritás megsértésére, ami a pénzeszközök hűtlen kezeléséhez és korrupcióhoz vezethet egy olyan időszakban, amikor az állami erőforrások már eleve nyomás alatt állnak; ösztönzi a Bizottságot, hogy a sürgősségi alapok védelme érdekében gondoskodjon arról, hogy az uniós intézmények az ilyen helyzetekben reziliensek legyenek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy növelni kell az Unió gazdasági és pénzügyi környezetének általános átláthatóságát, mivel a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények megelőzése csak akkor lehet hatékony, ha a bűnözőket megakadályozzák abban, hogy átláthatatlan struktúrákon keresztül próbálják elfedni tevékenységeiket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | e tekintetben hangsúlyozza, hogy az EU – sem az intézményei, sem a tagállamok – nem engedheti meg magának, hogy a legjobb időkben – még kevésbé a világjárvány idején – értékes erőforrásokat veszítsen el; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elismeri a Bizottság minden erőfeszítését, amellyel – megerősített jogállamisági eszköztára révén – az átláthatósági, ellenőrzési és a korrupcióellenes reformok körének kibővítésére törekszik a tagállamokban; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy e reformok végrehajtása bizonyos ellenállásba ütközött egyes tagállamokban, ami a legtöbb esetben jogalkotási vagy intézményi hiányosságokkal magyarázható, vagy – nagyon konkrét esetekben – azzal, hogy a jogalkotók és a reformok végrehajtásáért felelős kormánytisztviselők személyes érdekeit érintik; ragaszkodik ahhoz, hogy a jogalkotókat és a kormánytisztviselőket érintő bármely tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenséget meg kell előzni, és a tagállamoknak szilárd korrupcióellenes kereteket kell létrehozniuk; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy több erőfeszítést kell tenni az előzetes ellenőrzések terén az alapok nyomon követhetősége tekintetében, különösen azokban az esetekben, amikor az ilyen ellenőrzésekre és értékelésekre rendkívüli intézkedések keretében került sor; emlékeztet arra, hogy a kormányoknak és más közigazgatási szerveknek hatékony és átlátható jelentéstételre, független utólagos ellenőrzésekre és elszámoltathatósági eljárásokra, valamint a civil társadalom és a magánszektor felé nyílt kommunikációs csatornákra van szükségük annak biztosítása érdekében, hogy a pénzeszközök és intézkedések valóban a leginkább rászorulóknak segítsenek; rámutat arra, hogy válsághelyzet idején fontos naprakész, átlátható és megbízható tájékoztatással szolgálni a nyilvánosság számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek és az oknyomozó újságírók döntő szerepét a korrupció leleplezésében; ezért sajnálja, hogy a Covid19-világjárvány során számos tagállam olyan intézkedéseket fogadott el, amelyek akadályozták a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést, és hogy a média képviselői a nyilvános dokumentumokhoz való hozzáférést illetően nehézségekbe ütköztek, a hozzáférést indok nélkül megtagadták tőlük, valamint nyomást és fenyegetést érzékeltek; fontosnak tartja a polgárok folyamatos tájékoztatását, illetve bevonását a korrupció elleni küzdelembe, valamint hogy elsősorban a visszaélések bejelentése esetén teljes mértékben védve legyenek a negatív személyes vagy szakmai következményektől; ezzel összefüggésben megismétli, hogy a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló (EU) 2019/1937 irányelvet mielőbb végre kell hajtani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a vészhelyzetekbeli sikeres reagáláshoz elengedhetetlen a polgárok nyilvános döntéshozatalban való részvétele; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki átfogó válságkezelési terveket a jövőbeli hasonló helyzetekre való felkészülés érdekében, és azokba foglaljanak bele biztosítékokat a civil társadalom nyilvános megfigyelőként betöltött szerepére vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy a dokumentumokhoz géppel olvasható formátumban való nyilvános hozzáférés kulcsfontosságú a közkiadások átláthatóságának és ellenőrzésének biztosítása szempontjából; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson a szerepvállaláshoz szükséges megfelelő platformokat, és emlékeztet arra, hogy lehetőség van az állítólagos csalási ügyeket az Európai Ügyészségnek (EPPO) és az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) bejelenteni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy gazdasági, biztonsági vagy egészségügyi válság közepette a kormányok hajlamosak a szerződéskötési eljárásokat rugalmasabbá tenni a válságra való gyors reagálás érdekében; hangsúlyozza, hogy az uniós közbeszerzési irányelv már lehetővé teszi a sokkal gyorsabb és adminisztratív szempontból kevésbé megterhelő eljárások lefolytatását, és hogy a tagállamok kormányainak kellene ezeket az eljárásokat a hatályos jogi követelmények keretében irányítaniuk; kiemeli, hogy az eljárások és az egyszerűsítési intézkedések bármilyen enyhítését, amelyre válsághelyzetekben szükség lehet a szabályok összetettsége miatti költséges hibák és nem csalárd szabálytalanságok megelőzése érdekében, egyedi iránymutatással kell kiegészíteni, és utólagos mechanizmusok révén kell szigorúan ellenőrizni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az uniós szintű összehangolt és határozott fellépést, amely egy széles körű kezdeményezéscsomag (NextGenerationEU) elfogadásához vezetett, amely a Covid19-világjárvány miatt a polgárok egészségét és a vállalkozásokat érintő következményeket kívánja kezelni szerte az EU-ban; hangsúlyozza azonban, hogy az uniós finanszírozás példátlan növekedése növeli a korrupció és a csalás kockázatát, és további kihívásokat jelent a nyomon követés és az elszámoltathatóság tekintetében; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg és hajtsák végre a hatékony korrupcióellenes politikákat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | az uniós kiadások átláthatóságának, elszámoltathatóságának és hatékonyságának biztosítása érdekében emlékeztet a megosztott irányítású alapokhoz tartozó monitoring- és ellenőrzési rendszerek fontosságára; megismétli, hogy a Parlament központi szerepet tölt be az ösztönzőcsomag ellenőrzésében, és a Bizottság köteles rendszeresen tájékoztatni a Parlamentet annak végrehajtásáról; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz (24), a NextGenerationEU fő eszköze lehetővé teszi, hogy a fenntartható átmenetet, a digitális átállást, a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, az intézményi rezilienciát és a szociális jogok pillérét kiemelten kezelve a tagállamok számára (312 milliárd EUR-ig terjedő) támogatásokat és (360 milliárd EUR-ig terjedő) kölcsönöket nyújtsanak (25) olyan közberuházásokhoz és reformokhoz, amelyek célja a strukturális gyengeségek kezelése és a tagállamok gazdaságainak reziliensebbé tétele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli, hogy a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával létrehozzon egy eredménytáblát a tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásának szoros nyomon követése céljából; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy az eredménytábla a helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszéd alapjául fog szolgálni, és azt a Bizottságnak félévente aktualizálnia kell; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel teljes összhangban, valamint a kialakított közös mutatók és jelentéstételi módszertan alapján biztosítsa az előirányzott mérföldkövek és célok végrehajtása tekintetében elért eredmények alapos nyomon követését; emlékeztet továbbá arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan feltételekhez kötött, amelyek szavatolják a kifizetett pénzeszközök átlátható felhasználását, és elviekben kiküszöbölik a korrupciót vagy a csalást, a kettős finanszírozást vagy az összeférhetetlenséget; ezzel együtt úgy véli, hogy a kontrollokat a végső kedvezményezetteknél ténylegesen felmerült költségekre is ki kell terjeszteni; örömmel veszi tudomásul, hogy az Európai Parlamentnek köszönhetően a tagállamok immár kötelesek tájékoztatást adni a végső kedvezményezettekről; |
| --- | --- |

17.

| 18. | arra ösztönzi az uniós és nemzeti hatóságokat, hogy a szükséghelyzeti és helyreállítási intézkedések kidolgozása és végrehajtása során vegyék figyelembe a helyi és regionális hatóságok észrevételeit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy a Parlament a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek a Bizottság és a Tanács általi folyamatban lévő értékelésével kapcsolatos állásfoglalási indítványában ragaszkodott ahhoz, hogy a Bizottság, a tagállamok és a végrehajtási folyamatban részt vevő valamennyi végrehajtó partner megbízható módon biztosítsa az átláthatóságot és elszámoltathatóságot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy gondosan kövesse nyomon az EU pénzügyi érdekeit érintő lehetséges kockázatokat, és ne teljesítsen kifizetéseket, ha nem teljesülnek a korrupció és a csalás megelőzését, feltárását és korrekcióját célzó intézkedésekhez kapcsolódó mérföldkövek; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy haladéktalanul tájékoztassa a költségvetési hatóságokat minden olyan helyzetről, amikor visszaélés, korrupció, csalás vagy a jogállamiság megsértése gyanújára hivatkozva nem fizet ki forrásokat, és amikor a tagállamok nem rendelkeznek a csalások kiszűrését célzó, kellően hatékony rendszerrel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra kell törekedni, és a források felhasználását – bár fontos cél – nem szabad fontosabbnak tekinteni a teljesítmény, a költséghatékonyság és a programok uniós hozzáadott értékének szempontjainál, továbbá hogy szabálytalanságok esetén a visszafizettetést pénzügyi korrekciók révén kell biztosítani; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a tagállamokat, hogy a gazdasági ösztönzők és támogatások területén a programok tervezési és végrehajtási szakaszaiba építsenek be korrupciós kockázatértékelést; megjegyzi, hogy a kockázati helyzeteket átfogóan kell kezelni, lehetőség szerint az egész kormányzatra kiterjedő megközelítéssel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | úgy véli, hogy a nagyobb átláthatóság a technológiával és az adattudománnyal párosulva kulcsfontosságú a korrupció megelőzéséhez és visszaszorításához; e tekintetben felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki a rendelkezésre álló eszközöket, például a korai felismerési és kizárási rendszert (EDES), az Arachne adatbázist és a szabálytalanságkezelő rendszert (IMS) a problémás gazdasági szereplők és a velük közvetlenül vagy közvetve kapcsolatban álló magánszemélyek (vagy természetes személyek) hatékony és eredményes azonosítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli azokat a további előnyöket, amelyeket az információmegosztás nyújthat a korrupció elleni küzdelemhez; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy ez egy digitális, interoperábilis és szabványosított adatgyűjtési rendszeren keresztül történjen, és ösztönzi a tagállamokat, hogy osszák meg az információkat egymás között és az EU illetékes szerveivel (elsősorban a Számvevőszékkel, az OLAF-fal, az Európai Ügyészséggel és az Europollal), hogy szorosabb legyen az együttműködés főként válsághelyzetekben az adatgyűjtés javítása, az ellenőrzések hatékonyságának fokozása és a szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a korrupció, a szabálytalan kiadások és a pénzeszközökkel való visszaélés megelőzése érdekében alapvetően fontos tudni, hogy ki részesül uniós forrásokból; sajnálja, hogy jelenleg a gazdasági szereplők és tényleges tulajdonosaik azonosítását lehetővé tévő adatok nehezen, vagy egyáltalán nem hozzáférhetők (26); úgy véli, hogy egy egységes, interoperábilis adatbázis létrehozása, amely tartalmazza az uniós támogatások közvetlen és végső kedvezményezettjeit, fontos lépést jelentene e helyzet orvoslása felé; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kedvezményezetteknek azonosíthatóknak kell lenniük valamennyi tagállamban, és függetlennek kell lenniük az alapoktól, beleértve a közvetlen és a megosztott irányítás alá tartozó alapokat is; hangsúlyozza, hogy az adatbázist a szükséges információkra kell korlátozni, és hogy az információk közzétételének az Európai Unió Bírósága (EUB) állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban kell történnie; sürgeti a tagállamokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal egy ilyen egységes, központosított adatbázis létrehozása érdekében, amely nyomon követhetővé tenné az uniós pénzmozgásokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kitart amellett, hogy a költségvetési rendelet közelgő célzott felülvizsgálatával összefüggésben meg kell erősíteni az EDES-t és annak hatókörét; felhívja a Bizottságot, hogy az arányosság és a megfelelőség elvének kellő tiszteletben tartása mellett terjessze ki az EDES hatályát a megosztott irányítás alá tartozó alapokra; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sajnálja, hogy az OLAF-nak és a Számvevőszéknek nincs teljes körű hozzáférése az Arachne kockázatértékelő eszközhöz, és eseti alapon kell hozzáférést kérniük az Arachne kockázatértékeléséhez, bonyolítja az információcsere folyamatát, és ezáltal akadályozza a kialakuló kockázati minták észlelését és az azokra való reagálást; szükségesnek ítéli, hogy megoldást találjanak arra, hogy az OLAF és a Számvevőszék hozzáférjen az Arachne kockázatértékelési eszközhöz; úgy véli, hogy valamennyi irányító hatóság számára kötelezővé kellene tenni az Arachne nemzeti irányítási és ellenőrzési rendszerekbe történő beépítését; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a Covid19-világjárványra adott választ több szempontból, többek között a megelőzési célú korrupcióellenes intézkedések, az empirikus bizonyítékok elemzése és a kifizetési kérelmek felhasználási aránya tekintetében, vizsgálja meg, hogy a korrupció befolyásolta-e ennek kimenetelét, és hogy az integritást fenntartották vagy aláásták-e, és a főbb megállapításokról tegyen jelentést a Parlamentnek, hogy (a mentesítésért felelős hatóságként) a 2020. évi mentesítésbe belefoglaljon egy külön fejezetet a sürgősségi alapokról és a válsággal kapcsolatos kiadásokról; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság széles körben használja a szerkesztés eszközét az APA-szerződések egyes részeinek elfedésére; kitart amellett, hogy az információk érzékenysége ellenére ezek a részletek fontosak az elszámoltathatóság és a vírusra adott globális válaszlépések javítása szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeli válságokra adott válaszintézkedések során foglalkozzon jobban az átláthatóság és az elszámoltathatóság szempontjaival, hozzájárulva ezáltal a közvélemény bizalmának erősítéséhez, a nyilvános vita ösztönzéséhez és az uniós értékek előmozdításához; megjegyzi, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet 38. cikke (3) bekezdésének d) pontját alkalmazza arra hivatkozva, hogy az adatok nyilvánosságra hozatala sértheti a címzettek kereskedelmi érdekeit, és kéri, hogy a források felhasználásának hatékony ellenőrzése és teljes elszámoltathatósága a közérdekkel arányos mértékben biztosított legyen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy ha a közbeszerzésekre vonatkozó releváns adatokat – a bírósági ítéletekre és a cégnyilvántartásokra vonatkozó adatokkal együtt – nyílt és szabványosított formátumban, szabadon és könnyen hozzáférhetővé tennék elemzés céljából, az jelentősen elősegíthetné a potenciális korrupciós esetek megelőzését és felderítését; ezért úgy véli, hogy minden (közpénzt felhasználó) közbeszerzési szerződéshez fűződő releváns információt egy erre a célra létrehozott weboldalon a lehető legkevesebb szerkesztéssel nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni, az adatvédelmi és egyéb jogi követelményekkel teljes összhangban; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy az Unión belül szükséghelyzeti támogatás nyújtásáról szóló, 2016. március 15-i (EU) 2016/369 rendeletben foglalt, a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz működésbe léptetéséről szóló határozatot a Bizottság javaslata alapján a Tanácsnak kell meghoznia; helyteleníti ugyanakkor, hogy a Covid19-járvány kitörésére adott uniós válaszlépés részeként a Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz működésbe léptetéséről – az uniós költségvetéshez fűződő szoros kapcsolata ellenére – úgy határoztak, hogy nem tartották tiszteletben és nem vették figyelembe a Parlamentnek mint költségvetési hatóságnak és az uniós költségvetés végső felügyelőjének előjogait; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sajnálatosnak tartja, hogy a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság annak ellenére sem kap hozzáférést az ESI keretében az előzetes beszerzési megállapodások (APA) finanszírozására elköltött, a hat APA-szerződés esetében mintegy 2,5 milliárd EUR-t kitevő uniós forrásokra vonatkozó releváns adatokhoz, hogy többször is megpróbált világos képet kapni ezekről; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri, hogy a közös közbeszerzési megállapodás (27) lehetővé teszi a tagállamok, az EGT-hez tartozó és más országok számára, hogy közösen kedvezőbb feltételeket tudjanak kialkudni az orvostechnikai felszerelések beszerzésére vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a közös közbeszerzési megállapodást és a rescEU keretében az orvostechnikai eszközök készletezésének hatékonyságát és eredményességét annak érdekében, hogy a jövőbeli válságokra bevált gyakorlatokat lehessen kialakítani; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy az uniós költségvetésből származó források teljes vagy részleges érintettsége esetére hozzon létre egy olyan szilárd és átlátható uniós közbeszerzési keretet, amely lehetővé teszi a Parlament általi átfogó ellenőrzést, különösen a gazdasági, biztonsági vagy egészségügyi válsággal kapcsolatos főbb kiadási területek tekintetében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a költségvetési rendelet felülvizsgálatára, amely a nyílt és szabványosított közbeszerzési adatok kötelező használatára irányuló szilárd jogalap létrehozására irányul, valamint tegye kötelezővé, nyilvánossá és a nemzeti adatbázisokkal interoperábilissá a költségvetési ellenőrzésre használt informatikai rendszereket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt hatékony nemzeti csalás elleni stratégiák elfogadása érdekében, amelyek előnye, hogy összehangolják több szerv fellépését, és garantálják az erőforrások optimalizálását és az összes érintett terület (közvetett és megosztott irányítás alá tartozó kiadások, nemzeti pénzeszközök stb.) bevonását; megjegyzi, hogy 2020 végéig 14 tagállam fogadott el csalás elleni nemzeti stratégiát, és 5 tagállam indított erre irányuló eljárásokat; megjegyzi, hogy ez előrelépést jelent 2019-hez képest, de sajnálja, hogy még mindig nem minden tagállam fogadott el csalás elleni nemzeti stratégiát, illetve nem tervezi azt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a meglévő stratégiák hatóköre és mélysége eltérő, és e tekintetben naprakésszé kell tenni őket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sürgeti a tagállamokat, hogy harmonizálják és hangolják össze szabványaikat, és felhívja a Bizottságot, hogy indítson kötelezettségszegési eljárást az ezt elutasító tagállamok ellen; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat stratégiáik javításában, hogy Unió-szerte hatékony nemzeti stratégiák álljanak rendelkezésre a csalások kiszűrésére; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fontosnak tartja, hogy a Bizottság a jogállamiságról szóló éves jelentése keretében nemcsak a nemzeti csalás elleni stratégiák meglétét, hanem azok hatékonyságát is értékelje; úgy véli továbbá, hogy a jogállamiságról szóló jövőbeli jelentéseknek a bevált gyakorlatokra kellene építeniük, és országspecifikus ajánlásokat kellene megfogalmazniuk a feltárt aggályok kezelésére vagy a jogsértések orvoslására, beleértve adott esetben a végrehajtási határidőket és a nyomon követendő referenciaértékeket; úgy véli, hogy a Covid19-világjárványra válaszul elfogadott, és a jogállamiságra hatással lévő intézkedéseket is meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | emlékeztet arra, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme rendkívül fontos, és hogy e tekintetben folyamatos és erőteljes erőfeszítésekre van szükség minden szinten; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kitart amellett, hogy megfelelő megbízatás/felhatalmazás alapján az Európai Ügyészség (EPPO) és más uniós szervek, például az Eurojust, az Europol és az OLAF közötti együttműködésre van szükség a nyomozások és büntetőeljárások lefolytatása érdekében; hangsúlyozza, hogy a fent említett intézmények és szervek kulcsfontosságú szerepet töltenek be vészhelyzetekben és válsághelyzetekben, amikor fel kell lépni olyan személyekkel szemben, akik hasznot húznak az uniós forrásokból, és elismeri e tekintetben a közöttük született munkamegállapodásokat; hangsúlyozza, hogy a hatékony együttműködés csak akkor lehetséges, ha az uniós szervek politikai támogatással és elegendő emberi és pénzügyi erőforrással rendelkeznek; |
| --- | --- |

40.

| 41. | helyteleníti, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a Parlament azon felhívását, hogy növelje az EPPO létszámtervét, és hogy nem hajtotta végre a 2020. évi egyeztetési megállapodást; megismétli, hogy növelni kell az EPPO és az OLAF erőforrásait és személyzetét a korrupció, a csalás, a szabálytalan kiadások és a pénzeszközökkel való visszaélés elleni küzdelem elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | figyelmeztet arra, hogy a szervezett bűnözői csoportok határokon átnyúlóan fejtik ki tevékenységüket, és egyre nagyobb mértékben szereznek vagyoni eszközöket a székhelyüktől eltérő tagállamokban és harmadik országokban; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megerősített és hatékony nemzetközi együttműködést szorgalmaz a bizonyításfelvétel, a kölcsönös elismerés, az iratok kézbesítése, valamint a vagyonelkobzás és az eszközök befagyasztása terén annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok rendelkezésére álljanak a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatásához, befagyasztásához, kezeléséhez és elkobzásához szükséges eszközök; felhívja ezért a Bizottságot, hogy támogassa és mozdítsa elő a korrupciós bűncselekmények fogalommeghatározásának uniós szintű harmonizációját, valamint a meglévő adatkészletek és az újak kidolgozására szolgáló módszertan jobb felhasználását annak érdekében, hogy az egész Unióból származó, összehasonlítható adatok álljanak rendelkezésre a korrupciós ügyek kezeléséről; |
| --- | --- |

43.

| 44. | szorosabb együttműködésre szólít fel a nemzeti hatóságok képviselői és az OLAF között annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően figyelembe vegyék az uniós költségvetés kárára elkövetett csalásokkal kapcsolatban lefolytatott vizsgálatokat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) átfogó ajánlásokat fogalmazott meg a tagállamok számára a közpénzek válsághelyzetekben és vészhelyzetekben történő felhasználására vonatkozóan; felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre ezeket az ajánlásokat, ezáltal fokozva az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot; e tekintetben üdvözli, hogy az EU teljes jogú tagként csatlakozhat a GRECO-hoz; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli a Bizottság által előterjesztett, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemre vonatkozó uniós szabályok megerősítésére irányuló jogalkotási javaslatcsomagot; kéri, hogy hatékonyan és következetesen hajtsák végre a jövőbeli keretet, amely előre gondoskodik olyan vészhelyzetekről, amelyek az Unió stabilitását és biztonságát veszélyeztethetik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aggodalommal veszi tudomásul az Europol azon következtetését, hogy a mai bűnözők már a digitális világba születtek, ami azt jelenti, hogy gyakorlatilag minden bűncselekmény tartalmaz valamilyen online elemet, és számos bűncselekmény teljes mértékben áttelepült az online térbe; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az új technológiák lehetővé teszik a hagyományos bűncselekmények nem hagyományos módon történő elkövetését is, a világ bármely pontján bármikor; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy jelentős beruházásokkal és határozott politikai elkötelezettséggel vegyék fel a harcot ezen új jelenségekkel szemben; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a mesterséges intelligencia területén elért előrelépések komoly lehetőséget teremtenek a közszféra számára a csalások felderítésére és megelőzésére, például a Bizottság központi elemző kapacitásának megerősítése révén, mivel az informatikai eszközökkel könnyen kibányászhatók, összekapcsolhatók és elemezhetők a szükséges adatok, és felderíthetők az esetleges szabálytalanságok, valamint a csalás és korrupció esetei; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak egységes, integrált, interoperábilis információs és nyomon követési rendszert, amely magában foglal egy általános alkalmazásra szánt, egységes adatbányászati és kockázatértékelési eszközt a vonatkozó adatokhoz való hozzáférés és azok elemzése, valamint az ellenőrzés megbízhatóságának növelése érdekében, többek között a technikai támogatási eszköz segítségével; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megjegyzi, hogy a hatékony ellenőrzések és auditok biztosításához szükség van a megosztott irányítás keretében közvetlenül vagy közvetve uniós finanszírozásban részesülő végső kedvezményezettekre, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott projektekre és reformokra vonatkozó adatok gyűjtésére, beleértve a támogatások címzettjeinek tényleges tulajdonosaira vonatkozó adatokat is, továbbá hogy az ilyen adatok gyűjtésére és feldolgozására vonatkozó szabályoknak meg kell felelniük az alkalmazandó adatvédelmi szabályoknak; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kiemeli a digitális ingatlan-nyilvántartások előnyeit a tulajdonviszonyok átláthatósága, valamint a korrupció megelőzése és az ellene folytatott küzdelem terén; üdvözli a Bizottságnak az ilyen programok Unió-szerte történő végrehajtására irányuló kezdeményezéseit; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy működjenek együtt a Bizottsággal e programok széles körű végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | úgy véli, hogy a központosított információs és nyomon követési rendszernek uniós szintű, országonkénti és nyilvánosan hozzáférhető adatokat tartalmazó közbeszerzési követelményeket kell tartalmaznia a vállalkozók és az ajánlatkérő szervek számára, hogy szisztematikusan jelenteni lehessen a konkrét projektadatokat, a mérföldkövek elérése terén elért előrehaladást, valamint a közvetlen és a tényleges tulajdonosokat (szabványosított formátumban); úgy véli, hogy az uniós szintű adatgyűjtés, interoperabilitás és adatkezelés megkönnyítése, valamint a hatékony ellenőrzések és auditok biztosítása érdekében létre kell hozni egy ilyen rendszert; hangsúlyozza, hogy a rendszert a szükséges információkra kell korlátozni, és hogy az információk közzétételének az EUB állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban kell történnie; ugyanakkor rámutat, hogy az adatgyűjtés megkönnyítése érdekében, tekintettel a nyelvi különbségekre és a helyi sajátosságokra (például a regionális hatáskörökre), nemzeti szinten létre kellene hozni egy köztes szintet (azaz decentralizált gyűjtőpontot); |
| --- | --- |

51.

| 52. | javasolja, hogy a korrupció megelőzésére, felderítésére és/vagy bírósági kivizsgálására alkalmazzanak pénzügyi közzétételi/eszközbejelentési rendszereket annak érdekében, hogy előmozdítsák az elszámoltathatóságot és a tudatosságot a köztisztviselők körében, elkerülve ezáltal az összeférhetetlenséget; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy az adatplatformok erősíthetik a felügyeleti mechanizmusokat, és javíthatják a más kormányzati szervezeti egységekkel folytatott hatékony információcserét; |
| --- | --- |

53.

| 54. | úgy véli, hogy a professzionalizáció és a megfelelő bérezés előnyökkel jár a közbeszerzésben, vagyis pozitív gyakorlatnak tartja azt, hogy a szakosodott, jól képzett és jól fizetett közbeszerzési alkalmazottak megosztják egymással szakértelmüket, tudásukat és (piaci) információikat, akár a tagállamok határain átnyúlóan is, amelyet más korrupciómegelőzési technikákkal együtt kell alkalmazni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | arra bátorítja a tagállamokat, hogy jól használják ki az uniós finanszírozást és programokat; felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy az OLAF-fal együttműködve biztosítsák alkalmazottaik képzését a csalások különböző típusai, tendenciái, veszélyei és kockázatai, valamint az EU pénzügyi érdekeit érintő korrupció és egyéb illegális tevékenységek területén; |
| --- | --- |

55.

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  HL L 94., 2014.3.28., 1. o.

(2)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(3)  HL C 252., 2018.7.18., 56. o.

(4)  HL L 198., 2017.7.28., 29. o.

(5)  HL L 156., 2018.6.19., 43. o.

(6)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(7)  OLAF, „Az Európai Csalás Elleni Hivatal huszadik jelentése, 2019. január 1–2019. december 31.”, 2020.

(8)  Gallego, J., Prem, M. and Vargas, J.F., „Corruption in the times of Pandemia”, 2020. május.

(9)  SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 és SWD(2020)0160.

(10)  HL L 437., 2020.12.28., 30. o.

(11)  HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

(12)  HL L 107., 2021.3.26., 30. o.

(13)  HL L 172., 2021.5.17., 110. o.

(14)  HL C 272., 2020.8.17., 1. o.

(15)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre

(16)  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence

(17)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0148.

(18)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0337.

(19)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0288.

(20)  HL L 70., 2016.3.16., 1. o.

(21)  Az uniós kiadásokat érintő csalások elleni küzdelem: intézkedésre van szükség (europa.eu)

(22)  http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf

(23)  https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241

(25)  Mindkettő 2018-as árakon.

(26)  Tanulmány – „A KAP és a kohéziós alapok 50 legnagyobb kedvezményezettjéről az egyes tagállamokban”, Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, D. Tematikus Főosztály – Költségvetési ügyek, 2021. május.

(27)  https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_hu

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/58

---

P9_TA(2021)0503

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtásáról (2021/2077(INI))

(2022/C 251/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikkére,

| — | tekintettel az uniós épületállomány energiahatékonysági potenciáljának maximalizálásáról szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós épületállomány energiahatékonysági potenciáljának maximalizálásáról szóló, 2020. szeptember 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a mindenki számára elérhető tisztességes és megfizethető lakhatásról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mindenki számára elérhető tisztességes és megfizethető lakhatásról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az energiarendszerek integrációjára vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2021. május 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiarendszerek integrációjára vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2021. május 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európai hidrogénstratégiáról szóló, 2021. május 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai hidrogénstratégiáról szóló, 2021. május 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (energiahatékonysági irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (energiahatékonysági irányelv),

| — | tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) és annak tervezett felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló, 2014. október 22-i 2014/94/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) és annak tervezett felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), és a fenti kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban zajló megerősítése tekintetében az (EU) 2019/631 rendelet módosításáról szóló, 2021. július 14-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0556), |
| --- | --- |

—

tekintettel az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról szóló, 2019. április 17-i (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), és a fenti kibocsátási előírásoknak az Unió fokozott éghajlatvédelmi törekvéseivel összhangban zajló megerősítése tekintetében az (EU) 2019/631 rendelet módosításáról szóló, 2021. július 14-i bizottsági javaslatra (COM(2021)0556),

| — | tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló, 2021. június 30-i (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (európai klímarendelet) (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló, 2021. június 30-i (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (európai klímarendelet) (9),

| — | tekintettel az épületek felújításáról szóló, 2019. május 8-i (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek felújításáról szóló, 2019. május 8-i (EU) 2019/786 bizottsági ajánlásra (10),

| — | tekintettel az épületek korszerűsítéséről szóló, 2019. június 7-i (EU) 2019/1019 bizottsági ajánlásra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek korszerűsítéséről szóló, 2019. június 7-i (EU) 2019/1019 bizottsági ajánlásra (11),

| — | tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), valamint a Parlament arról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai zöld megállapodásról szóló, 2019. december 11-i bizottsági közleményre (COM(2019)0640), valamint a Parlament arról szóló, 2020. január 15-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv” című, 2020. március 11-i bizottsági közleményre (COM(2020)0098),

| — | tekintettel az „Európai épületkorszerűsítési program – épületeink környezetbarátabbá tétele, munkahelyteremtés, javuló életminőség” című, 2020. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0662), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai épületkorszerűsítési program – épületeink környezetbarátabbá tétele, munkahelyteremtés, javuló életminőség” című, 2020. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2020)0662),

| — | tekintettel a „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időálló pályára állítása” című, 2020. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időálló pályára állítása” című, 2020. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2020)0789),

| — | tekintettel a fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiájáról szóló, 2021. július 6-i bizottsági közleményre (COM(2021)0390), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozási stratégiájáról szóló, 2021. július 6-i bizottsági közleményre (COM(2021)0390),

| — | tekintettel az „Előzetes elemzés 13 tagállam hosszú távú épületfelújítási stratégiájáról” című, 2021. március 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0069), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Előzetes elemzés 13 tagállam hosszú távú épületfelújítási stratégiájáról” című, 2021. március 25-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0069),

| — | tekintettel a nemrég közzétett „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemrég közzétett „Irány az 55 %!” intézkedéscsomagra,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére, valamint az Elnökök Értekezlete 2002. december 12-i ülésén hozott, a saját kezdeményezésű jelentések engedélyezésére vonatkozó eljárásról szóló határozatának 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára és 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0321/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0321/2021),

| A. | mivel az épületek felelősek a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás 36 %-áért, és mivel az épületfelújítási ágazat az üvegházhatást okozó gázok csökkentésének és az EU klímasemlegességre, energiahatékonyságra irányuló és az európai zöld megállapodás keretében tett célkitűzések elérésének egyik kulcsfontosságú területe; |
| --- | --- |

A.

mivel az épületek felelősek a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás 36 %-áért, és mivel az épületfelújítási ágazat az üvegházhatást okozó gázok csökkentésének és az EU klímasemlegességre, energiahatékonyságra irányuló és az európai zöld megállapodás keretében tett célkitűzések elérésének egyik kulcsfontosságú területe;

| B. | mivel a 210 millió meglévő épület szakaszos és mélyfelújítása döntő fontosságú minden meggyőző stratégia szempontjából, mivel ezen opciók a legenergiahatékonyabbak, és akár 110 millió épület felújításra szorulhat (13); |
| --- | --- |

B.

mivel a 210 millió meglévő épület szakaszos és mélyfelújítása döntő fontosságú minden meggyőző stratégia szempontjából, mivel ezen opciók a legenergiahatékonyabbak, és akár 110 millió épület felújításra szorulhat (13);

| C. | mivel 2019-ben az EU háztartásainak 6 %-a nem tudta kifizetni a közüzemi számláit; mivel az épületek energiahatékonysága pozitív hatással lehet az energiaszegénység elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

C.

mivel 2019-ben az EU háztartásainak 6 %-a nem tudta kifizetni a közüzemi számláit; mivel az épületek energiahatékonysága pozitív hatással lehet az energiaszegénység elleni küzdelemre;

| D. | mivel az épületek felújítási aránya jelenleg alacsony, évi 1 % körüli, és a mélyfelújítások aránya évente 0,2 %; mivel a felújítási programok nem mindig terjednek ki az energiahatékonyság javítására és a megújuló energiaforrások növelésére; |
| --- | --- |

D.

mivel az épületek felújítási aránya jelenleg alacsony, évi 1 % körüli, és a mélyfelújítások aránya évente 0,2 %; mivel a felújítási programok nem mindig terjednek ki az energiahatékonyság javítására és a megújuló energiaforrások növelésére;

| E. | mivel az (EU) 2018/1999 rendelet (14) 2. cikkének 18. pontja szerint az energiahatékonyság elsődlegessége az európai energiapolitika egyik alapelve az energiakereslet és az energiakínálat hatékonyságának növelése érdekében, amelyet különösen a költséghatékony végfelhasználási energia-megtakarításokkal, a keresletoldali válasz terén tett kezdeményezésekkel és az energia hatékonyabb átalakításával, szállításával és elosztásával lehet elérni; |
| --- | --- |

E.

mivel az (EU) 2018/1999 rendelet (14) 2. cikkének 18. pontja szerint az energiahatékonyság elsődlegessége az európai energiapolitika egyik alapelve az energiakereslet és az energiakínálat hatékonyságának növelése érdekében, amelyet különösen a költséghatékony végfelhasználási energia-megtakarításokkal, a keresletoldali válasz terén tett kezdeményezésekkel és az energia hatékonyabb átalakításával, szállításával és elosztásával lehet elérni;

| F. | mivel a Bizottság értékelése szerint az EU háztartásaiban a fűtés és a melegvíz önmagában a teljes végső energiafelhasználás 79 %-át (192,5 Mtoe) teszi ki (15); |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság értékelése szerint az EU háztartásaiban a fűtés és a melegvíz önmagában a teljes végső energiafelhasználás 79 %-át (192,5 Mtoe) teszi ki (15);

| G. | mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv legutóbbi, 2018-ban az (EU) 2018/844 irányelv (16) révén történő felülvizsgálata a meglévő épületek 2050-ig történő felújításának felgyorsítására, valamennyi épület intelligens technológiákkal történő korszerűsítésének támogatására, egyértelműbb kapcsolattal a tiszta mobilitáshoz, valamint a beruházási döntések stabil környezetének biztosítására irányult, valamint arra, hogy a fogyasztók és a vállalkozások tudatosabb döntéseket hozhassanak az energia- és pénzmegtakarítás érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv legutóbbi, 2018-ban az (EU) 2018/844 irányelv (16) révén történő felülvizsgálata a meglévő épületek 2050-ig történő felújításának felgyorsítására, valamennyi épület intelligens technológiákkal történő korszerűsítésének támogatására, egyértelműbb kapcsolattal a tiszta mobilitáshoz, valamint a beruházási döntések stabil környezetének biztosítására irányult, valamint arra, hogy a fogyasztók és a vállalkozások tudatosabb döntéseket hozhassanak az energia- és pénzmegtakarítás érdekében;

| H. | mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv legutóbbi felülvizsgálata óta az EU elfogadta azt a célkitűzést, hogy legkésőbb 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség; |
| --- | --- |

H.

mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv legutóbbi felülvizsgálata óta az EU elfogadta azt a célkitűzést, hogy legkésőbb 2050-ig megvalósuljon a klímasemlegesség;

| I. | mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv megbízza a tagállamokat, hogy fogadjanak el hosszú távú felújítási stratégiákat (LTRS), de nem kötelezi őket sem arra, hogy felújításokat végezzenek, sem arra, hogy azok módját meghatározzák, és nem biztosít számukra hatékony eszközöket stratégiáik eredményszemléletű ellenőrzésére; |
| --- | --- |

I.

mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv megbízza a tagállamokat, hogy fogadjanak el hosszú távú felújítási stratégiákat (LTRS), de nem kötelezi őket sem arra, hogy felújításokat végezzenek, sem arra, hogy azok módját meghatározzák, és nem biztosít számukra hatékony eszközöket stratégiáik eredményszemléletű ellenőrzésére;

| J. | mivel a hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően támogatniuk kell a szociális lakások energiahatékonyságát; |
| --- | --- |

J.

mivel a hosszú távú felújítási stratégiáknak megfelelően támogatniuk kell a szociális lakások energiahatékonyságát;

| K. | mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló felülvizsgált irányelvben foglalt, az épületautomatizálási és -ellenőrzési rendszerrel (BACS) kapcsolatos intézkedéseket még nem ültették át teljes mértékben a tagállamok; mivel ezek végrehajtása nagyobb biztonságot teremtene a befektetők és a szakemberek számára; |
| --- | --- |

K.

mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló felülvizsgált irányelvben foglalt, az épületautomatizálási és -ellenőrzési rendszerrel (BACS) kapcsolatos intézkedéseket még nem ültették át teljes mértékben a tagállamok; mivel ezek végrehajtása nagyobb biztonságot teremtene a befektetők és a szakemberek számára;

| L. | mivel az energiahatékonysági irányelv előírja a tagállamok számára, hogy végezzenek átfogó értékeléseket a hatékony, és megújuló energiaforrásokon alapuló fűtésről és hűtésről, azonosítsák az építőipari ágazatban a fűtési és hűtési megoldások lehetőségeit, és tegyenek javaslatokat a hatékonyságban és a megújuló energiákban rejlő lehetőségek kiaknázására irányuló politikákra; |
| --- | --- |

L.

mivel az energiahatékonysági irányelv előírja a tagállamok számára, hogy végezzenek átfogó értékeléseket a hatékony, és megújuló energiaforrásokon alapuló fűtésről és hűtésről, azonosítsák az építőipari ágazatban a fűtési és hűtési megoldások lehetőségeit, és tegyenek javaslatokat a hatékonyságban és a megújuló energiákban rejlő lehetőségek kiaknázására irányuló politikákra;

| M. | mivel az új európai Bauhaus kezdeményezés célja a tervezés és a funkció, a fenntartható élet, az erőforrások intelligens felhasználása és az innovatív és inkluzív megoldások közötti határ megszüntetése; |
| --- | --- |

M.

mivel az új európai Bauhaus kezdeményezés célja a tervezés és a funkció, a fenntartható élet, az erőforrások intelligens felhasználása és az innovatív és inkluzív megoldások közötti határ megszüntetése;

| N. | mivel a megfelelő finanszírozás kulcsfontosságú az épületfelújítási program beindításához; mivel a felújítás a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz egyik kiemelt beruházási és reformterülete; |
| --- | --- |

N.

mivel a megfelelő finanszírozás kulcsfontosságú az épületfelújítási program beindításához; mivel a felújítás a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz egyik kiemelt beruházási és reformterülete;

| O. | mivel az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei az EU-ban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében; |
| --- | --- |

O.

mivel az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei az EU-ban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérése érdekében;

| P. | mivel az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv kiegészíti az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvet azáltal, hogy jogalapot teremt töltőállomások lakóépületekben és egyéb épületekben történő kiépítésére; mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv uniós szinten kulcsszerepet játszik az intelligens, magánúton történő töltés támogatásában, mivel a töltések többsége nagy valószínűséggel magánterületen és a nyilvánosság számára hozzáférhető nem lakóterületen történik; |
| --- | --- |

P.

mivel az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv kiegészíti az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelvet azáltal, hogy jogalapot teremt töltőállomások lakóépületekben és egyéb épületekben történő kiépítésére; mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv uniós szinten kulcsszerepet játszik az intelligens, magánúton történő töltés támogatásában, mivel a töltések többsége nagy valószínűséggel magánterületen és a nyilvánosság számára hozzáférhető nem lakóterületen történik;

| Q. | mivel az elektromos járművek magántöltői gyakran eltérő applikációkkal és műszaki követelményekkel rendelkeznek, mint a nyilvános töltőállomások, azok ugyanis alacsonyabb teljesítményszinttel és hosszabb töltési idővel működnek, ugyanakkor nagyrészt továbbra is a legolcsóbb töltési módot jelentik; |
| --- | --- |

Q.

mivel az elektromos járművek magántöltői gyakran eltérő applikációkkal és műszaki követelményekkel rendelkeznek, mint a nyilvános töltőállomások, azok ugyanis alacsonyabb teljesítményszinttel és hosszabb töltési idővel működnek, ugyanakkor nagyrészt továbbra is a legolcsóbb töltési módot jelentik;

| R. | mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvnek tükröznie kell az épületek parkolóiban minimális számú töltőállomás kiépítésére vonatkozó követelményeket azáltal, hogy erre az időpontra kötelezővé teszi az elektromos járművek feltöltésére szolgáló megfelelő vezetékek előzetes elhelyezését; mivel 2025-től kezdődően a tagállamoknak követelményeket kell megállapítaniuk, hogy valamennyi nem lakóépület esetében – akár köz- , akár magánépület –, amely több mint 20 parkolóhellyel rendelkezik, az adott nemzeti, regionális és helyi körülményeknek megfelelően töltőállomásokra vonatkozó minimumkövetelményeket kell meghatározni; |
| --- | --- |

R.

mivel az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvnek tükröznie kell az épületek parkolóiban minimális számú töltőállomás kiépítésére vonatkozó követelményeket azáltal, hogy erre az időpontra kötelezővé teszi az elektromos járművek feltöltésére szolgáló megfelelő vezetékek előzetes elhelyezését; mivel 2025-től kezdődően a tagállamoknak követelményeket kell megállapítaniuk, hogy valamennyi nem lakóépület esetében – akár köz- , akár magánépület –, amely több mint 20 parkolóhellyel rendelkezik, az adott nemzeti, regionális és helyi körülményeknek megfelelően töltőállomásokra vonatkozó minimumkövetelményeket kell meghatározni;

Megjegyzések

| 1. | kiemeli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 2a. cikkének rendelkezéseit meg kell erősíteni és hatékonyan végre kell hajtani annak biztosítása érdekében, hogy az építőipari ágazat sikeresen hozzájáruljon az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának legalább 55 %-os csökkentéséhez 2030-ig, valamint az EU klímasemlegességre vonatkozó, legkésőbb 2050-ig teljesítendő célkitűzéséhez; úgy véli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv fő célkitűzését és közbenső mérföldköveit és mutatóit is ki kell igazítani, mivel a hosszú távú felújítási stratégiák jelenleg elmaradnak az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzéseinek eléréséhez szükséges szinttől; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvnek és a részletes hosszú távú felújítási stratégiáknak ösztönzőként kell szolgálniuk az uniós épületállomány felújítása mértékének, sebességének, mélységének és színvonalának növeléséhez új, innovatív szakpolitikai intézkedések révén, az épületkorszerűsítési program javaslatának megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok későn nyújtották be hosszú távú felújítási stratégiáikat, és hogy egy tagállam még egyáltalán nem nyújtotta be; rámutat, hogy ennek következtében nehéz összehasonlítani a tagállamok terveit; kiemeli, hogy a később benyújtottak már tartalmazzák a Covid19-válsággal összefüggésben elfogadott nemzeti helyreállítási tervekkel és a legújabb uniós szakpolitikai kezdeményezésekkel, például az európai zöld megállapodással és az épületkorszerűsítési programmal való kapcsolatot; megjegyzi azonban, hogy ez egyenlőtlenségeket okozott azon tagállamokhoz képest, amelyek hosszú távú felújítási stratégiáikat a világjárványt követő helyreállítási tervek kidolgozása előtt nyújtották be; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az Európai Helyreállítási Eszköz révén megfelelő pénzügyi forrásokat bocsássanak rendelkezésre az épületek felújítása, energiahatékonysága és hatékonysága terén; úgy véli, hogy az épületfelújítás és a helyreállítási alapok összekapcsolása gazdasági lehetőséget és eszközt jelent a tagállamok számára az ÜHG-kibocsátás csökkentéséhez; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a benyújtott hosszú távú felújítási stratégiák általában nagyjából megfeleltek az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 2a. cikkében foglalt követelményeknek, és tájékoztatást adtak az abban szereplő különböző kategóriákról; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy az egyes hosszú távú felújítási stratégiák részletessége és ambíciójuk szintje eltérő; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2a. cikkben előírtak ellenére több tagállam nem határozott meg egyértelmű mérföldköveket 2030-ra, 2040-re és 2050-re; sajnálja továbbá, hogy nem minden hosszú távú felújítási stratégia szolgáltat az ÜHG-kibocsátás csökkentésére vonatkozó adatokat, ami megnehezíti a stratégiák éghajlatváltozás mérséklésére irányuló törekvéseinek értékelését; úgy véli, hogy a hosszú távú felújítási stratégiáknak egyértelmű intézkedéseket és nyomon követési eszközöket kell kidolgozniuk az éves felújítási arány megháromszorozása érdekében, figyelembe véve a tagállamok eltérő kiindulási pontjait és épületállományát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a tagállamok általában az energiaellátási rendszerek dekarbonizációjára és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására összpontosítottak ahelyett, hogy aktívan kidolgoztak volna az épületek energiahatékonyságának javítására irányuló célzott intézkedéseket és politikákat az energiahatékonyság elsődlegességének elve alkalmazásával, ezáltal csökkentve az ágazat teljes energiafogyasztását az integrált energetikai rendszerekre vonatkozó megközelítés keretében; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságot és a megújuló energia használatát a teljes energia-értékláncban maximalizálni kell, beleértve a villamos energiát, a hőenergiát és a gázt, és nem csak az egyes épületek esetében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon, hogy a hosszú távú felújítási stratégiák célkitűzései összhangban vannak-e az épületkorszerűsítési programmal, az energiahatékonysági irányelvben és a megújulóenergia-irányelvben (17) előírt, a fűtésre és hűtésre vonatkozó átfogó értékelésekkel, valamint az egyes tagállamokra vonatkozó, az épületállományuknak megfelelően kijelölt új éghajlat- és energiapolitikai célokkal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a megújuló energiaforrások épületekben történő energiarendszer-integrációját elősegítő felújításokat, például az elektromos járművek töltőinfrastruktúrájának telepítését, valamint a hőtárolás és az intelligens hálózatokhoz való csatlakozás kiépítését; ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy mozdítsák elő a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy a polgárok zöld átállásban és épületfelújításokban való részvétele kulcsfontosságú ezek sikeréhez; hangsúlyozza, hogy a szakértők bevonása és az állami szakértelem felhasználása segíthet a végrehajtás javításában; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak kellő átláthatóságot a hosszú távú felújítási stratégiákról szóló nyilvános konzultációs folyamat során, és biztosítsák, hogy a folyamat inkluzív legyen azáltal, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv konkrét követelményeivel összhangban elősegíti valamennyi érdekelt fél bevonását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálja, hogy az EU 2020-ban nem érte el energiahatékonysági célkitűzését; kiemeli, hogy a 2030-as energiahatékonysági cél elérése tekintetében a nemzeti energia- és klímatervek szerinti nemzeti hozzájárulásokat illetően kollektív ambícióhiány tapasztalható, és ezért a tagállamoknak jelentős mértékben fokozniuk kell erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy az építés összetett tevékenység, amely számos szakember és mesterember szoros együttműködését igényli, és az építési technikák és anyagok széles skálájának használatán alapszik; úgy véli, hogy az európai épületek hatékony dekarbonizálása érdekében az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv felülvizsgálata során figyelembe kell venni az egyéb fenntartható építési politikákkal és az anyagsemlegességgel való kölcsönhatást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli az épület életciklusa során az anyagfelhasználás és az erőforrás-felhasználás fenntarthatóságának fontosságát, az anyagkitermeléstől az építkezésen és a használaton át a használat végéig és a bontásig, valamint az újrahasznosításig és az újrafelhasználásig, ideértve a megújuló és fenntartható természetalapú anyagokat is; kiemeli továbbá, hogy az építési folyamat különböző szakaszaiban az épülettervezésnek ki kell használnia a körforgásos gazdaságot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | támogatja a fenntartható, innovatív és nem mérgező építőanyagok használatát, és kiemeli az építőanyagok körforgásos jellege megerősítésének fontosságát egy környezetvédelmi szabványokon és bizonyos anyagokra vonatkozó egyedi kritériumokon alapuló, körforgásos gazdasággal kapcsolatos címkézési rendszer bevezetése vagy létrehozása révén; megjegyzi, hogy további kutatásokra van szükség a fenntartható anyagokra és a fenntartható folyamatokra vonatkozóan; kiemeli, hogy a faalapú anyagok szerepet játszhatnak a fosszilis alapú alternatívák helyettesítésében az épületek építése során, és kiemeli hosszú távú szén-dioxid-tárolási potenciáljukat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri, hogy míg a mélyfelújítások előnye az épületek energiahatékonyságának holisztikus megváltoztatása, addig a szakaszos felújítások és a szakaszos mélyfelújítások kevésbé zavaró és költséghatékonyabb felújítási intézkedéseket tesznek lehetővé azáltal, hogy azokat adott „beavatkozási pontokhoz” igazítják; megjegyzi, hogy ilyen alkalmak gyakorlati lehetőségek, személyes körülmények, tulajdonosváltás, vagy a bérelt ingatlanok bérlőjének megváltozása következtében állnak elő; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mérlegeljék, hogyan lehetne a „beavatkozási pontokat” a felújítások ösztönzésére felhasználni; megjegyzi, hogy az egylépcsős és a szakaszos felújítások nem versenyeznek egymással, hanem az adott helyzettől függően mindkettő megfelelő megoldást jelent; úgy véli, hogy a szakaszos felújításokat és a szakaszos mélyfelújításokat a mélyfelújítási előírásokkal összhangban kell elvégezni, hogy épületfelújítási ütemterv biztosításával elkerülhetőek legyenek a bezártsági hatások; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a közel nulla energiaigényű épületeknek az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvben szereplő jelenlegi meghatározása minőségi jellegű, és széles mérlegelési mozgásteret hagy a tagállamoknak a szabványok ennek megfelelő meghatározása tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be egy „mélyfelújítási” szabványt az energiamegtakarítás és az ÜHG-kibocsátás csökkentése érdekében, valamint a közel nulla energiaigényű épületek harmonizált meghatározását; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy a felújításoknak és az új épületekre vonatkozó szabványoknak foglalkozniuk kell a tűzvédelemmel és az intenzív szeizmikus tevékenységhez kapcsolódó kockázatokkal, amelyek hatással vannak az épületek energiahatékonyságára és élettartamára, továbbá szigorú egészségügyi normákat kell tartalmazniuk; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki elektromos ellenőrzési rendszert, tekintettel arra, hogy a háztartási tüzek 30 %-a és a háztartási balesetekből adódó tüzek 50 %-a elektromos forrásból származik (18); úgy véli, hogy az európai épületállomány felújításának magában kell foglalnia az elektromos biztonság ellenőrzését és korszerűsítését, és tűz esetén elegendő szellőzést kell biztosítania a füst számára; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú felújítási stratégiáknak hozzá kell járulniuk az épületállományok statikai és strukturális megerősítéséhez is; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megismétli, hogy figyelembe kell venni az azbeszttartalmú termékek jelenlétét az épületekben, és el kell távolítani ezeket a termékeket, továbbá meg kell védeni az épületeket az azbeszt környezetbe történő kibocsátásától, amikor azokat energiahatékonysági célból korszerűsítik (19); |
| --- | --- |

17.

| 18. | sajnálja, hogy bár az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv átültetésének határideje 2020. március 10-én lejárt, néhány tagállam még mindig nem hajtotta végre teljeskörűen ezt a jogszabályt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 10. cikkének (6) bekezdésével összhangban, valamint a felújítások megfizethetőségének biztosítása érdekében vezessenek be az épületek felújítására irányuló megfelelő ösztönzőket, valamint az energiahatékonyság javításához és energiamegtakarításokhoz kötött pénzügyi intézkedéseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kiemeli az energiahatékonyságra és az energiaköltségekre vonatkozó egyértelmű és pontos tájékoztatás fontosságát a leendő vásárlók és a leendő bérlők számára; elismeri, hogy javítani kell és jobban össze kell hangolni az energiahatékonysági tanúsítványokat a tagállamokban annak érdekében, hogy könnyebben összehasonlíthatók, jobb minőségűek és megbízhatóbbak legyenek, figyelembe véve ugyanakkor a tagállamok eltérő kiindulási pontjait és épületállományait is; ezért úgy véli, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokhoz való hozzáférést és azok olvashatóságát meg kell könnyíteni, azoknak gyakorlati információkat kell megjeleníteniük a tényleges energiahatékonyságról, különösen az épületek tényleges szénlábnyomáról, digitalizálni kell őket, és uniós szinten integrálniuk kell a helyi piacról származó információkat, valamint a beltéri környezetminőségi paraméterekre, például a hőkomfortra vonatkozó információkat; kiemeli, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokat ezért a szabályozási intézkedések, a finanszírozási programok és az integrált felújítási politikák referenciájaként fel lehetne használni a keresletoldali válaszintézkedésekhez kapcsolódó opcionális szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli a tényleges energiahatékonyság és az energiahatékonysági tanúsítványok alapján számított teljesítmény közötti eltérést, ami zavart okoz az energiahatékonysági tanúsítványok felhasználói számára; kiemeli, hogy az épületfelújítási útlevelet, a digitális épületnaplót és az okosépület-mutatót (OÉM) be kell építeni az energiahatékonysági tanúsítvány keretébe annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az eszközök elszaporodása, és hogy a fogyasztók számára egyértelműbb helyzetet biztosítsanak; úgy véli, hogy ez megkönnyíti a felújítást, növeli annak mélységét, idővel biztosítja a különböző intézkedések közötti összhangot, és kihasznál számos előnyt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet arra, hogy a hosszú távú felújítási stratégiáknak ki kell terjedniük a felújítások szélesebb körű előnyeire, például az egészségre, a biztonságra, a hőkomfortra és a beltéri levegőminőségre; megjegyzi, hogy egy bizottsági tanulmány szerint (20) az egészségügy volt az elsődleges ösztönző a magán lakástulajdonosok számára az energetikai felújítások során, valamint hogy egyértelmű összefüggés van a lakásminőség, az energiaszegénység és az egészség között; úgy véli, hogy a beltéri levegő minőségét is figyelembe kellene venni, amikor a tagállamok állami ösztönző programok, tájékoztató kampányok és egyéb kezdeményezések révén előmozdítják az épületek felújítását; ösztönzi a tagállamokat, hogy javítsák a beltéri környezetminőségi paraméterekre vonatkozó adatgyűjtést a beltéri környezetminőségi minimumkövetelmények kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiemeli, hogy a meglévő épületállomány mélyfelújítására és szakaszos mélyfelújítására vonatkozó ambiciózus célok akár 2 millió, többnyire helyi, nem kiszervezhető munkahelyet teremtenek (21), különösen a kis- és középvállalkozásokban, tiszta és megfizethető energiát biztosítanak a fogyasztók számára, valamint javítják a lakók életkörülményeit; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy a középületeknek példát kell mutatniuk a felújítási arányok, valamint a szén-dioxid-mentesítés, az energiahatékonyság és a költséghatékonyság terén, hozzájárulva ezáltal a tudatosság és az elfogadottság növeléséhez a szélesebb nyilvánosság körében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megismétli felhívását egy olyan uniós készségfejlesztési kezdeményezés előmozdítására, amely magában foglalja a nemek közötti befogadást ösztönző szempontokat, valamint a nemzeti erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a közvetítők, például az üzembe helyezők, az építészek vagy a vállalkozók számára lehetővé tegyék a szükséges megoldásokkal – többek között a digitális megoldásokkal – kapcsolatos tanácsadást, azok előírását vagy telepítését az energiahatékonysági programok és a dekarbonizált épületállomány megvalósítása érdekében, az építőiparban részt vevő valamennyi szereplő továbbképzésére és átképzésére összpontosítva; úgy véli, hogy a tagállamoknak egyértelmű kapcsolatot kell teremteniük nemzeti hosszú távú felújítási stratégiájuk és az építőipari és energiahatékonysági ágazatban bevezetett, a készségek és az oktatás előmozdítására irányuló megfelelő kezdeményezéseik között; |
| --- | --- |

25.

| 26. | úgy véli, hogy a költséghatékonyság és a költségsemlegesség elve – amelyek szerint a bérleti díjak növekedése egyensúlyban van az energiamegtakarítással – csökkenteni fogja a végfelhasználók energiaszámláit; ösztönzi a tagállamokat, hogy hosszú távú felújítási stratégiáikba szisztematikusan építsenek be az energiaszegénység és a nemzeti épületállományuk legrosszabbul teljesítő épületeinek kezelésére irányuló politikákat és intézkedéseket, valamint küzdjenek a piaci torzulások és a spekulatív felvásárlások ellen, amelyek magasabb bérleti díjakhoz vezetnek, ami aránytalanul érinti az alacsony jövedelmű bérlőket; emlékeztet arra, hogy a változékony energiapiacok által a legkiszolgáltatottabb fogyasztókra rótt terhek jelentős mértékben csökkenthetők az épületek energiahatékonyságának fokozása révén; hangsúlyozza, hogy e fogyasztók számára rugalmas pénzügyi támogatást és mechanizmusokat kell biztosítani az energiaszegénység leküzdésének elősegítése érdekében; megjegyzi azonban, hogy fontolóra kell venni az egyes célcsoportok és ágazatok felújítási költségeinek csökkentésére irányuló ösztönzőket; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvnek biztosítania kell, hogy a felújítás az épületek energiahatékonyságának valós és méréssel alátámasztott javulása révén biztosítsa a lakástulajdonosok és az épülettulajdonosok számára a beruházások megtérülését; hangsúlyozza, hogy a felújítás eredményeként méréssel megállapított megtakarított energián alapuló megközelítés csökkenteni fogja a költségeket, és növelni fogja a meglévő épületek energiahatékonyságával kapcsolatos utólagos átalakítások mélységét, minőségét és nagyságrendjét; kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv felülvizsgálatának részeként szükség van-e a 2. cikk (14) bekezdésében meghatározott költségoptimalizált szint felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli az egyablakos ügyintézés viszonylagos sikerét, és hangsúlyozza, hogy az kritikus szerepet játszhat a potenciális projekteknek a piaci szereplőkkel, többek között a polgárokkal, a hatóságokkal és a projektfejlesztőkkel való összekapcsolásában, különösen a kisebb léptékű projektek esetében; megjegyzi, hogy még nincs közös megegyezés arról, hogy mi az egyablakos ügyintézési rendszer, mivel az EU-ban a jelenlegi modellek eltérőek a struktúra, az irányítás és a nyújtott támogatás típusa tekintetében; emlékeztet arra, hogy növelni kell az egyablakos ügyintézési pontok ismertségét, többek között helyi és regionális szinten is; hangsúlyozza, hogy az egyablakos ügyintézési pontok jelentős szerepet játszhatnak a hosszadalmas és nehézkes engedélyezési eljárások kérdésének kezelésében, valamint az épületfelújítás finanszírozásához való hozzáférés előmozdításában, segítve a feltételekre vonatkozó információk terjesztését; úgy véli, hogy az egyablakos ügyintézési pontoknak tanácsadást és támogatást kell biztosítaniuk mind a családi házak mind a többlakásos épületek számára, és támogatást kell nyújtaniuk az akkreditált szakembereknek is; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 19. cikke felülvizsgálati záradékot tartalmaz, amely magában foglalja a legkésőbb 2026-ig elvégzendő utólagos értékelést is; kiemeli, hogy ennek lehetővé kell tennie az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtásából nyerhető tanulságok levonását, valamint az irányelv alkalmazása terén Unió-szerte elért eredmények értékelését is; |
| --- | --- |

29.

Ajánlások

| 30. | hangsúlyozza, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv kulcsfontosságú az épületkorszerűsítési program sikeres megvalósításához és a kibocsátáscsökkentéshez; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák az irányelv megfelelő végrehajtását minden szempontból, különös tekintettel a szociális lakásállományra; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is kövesse nyomon e végrehajtási folyamatot, és szükség esetén tegyen megfelelő intézkedéseket a szabályok be nem tartása esetén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv jelenlegi rendelkezéseit annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok hosszú távú felújítási stratégiái összhangban legyenek az EU klímasemlegességi céljaival és energiapolitikai céljaival; kiemeli, hogy a mélyfelújítások és a szakaszos mélyfelújítások esetében az épületfelújításokat évi 3 %-os ütemben kell elvégezni annak érdekében, hogy az EU 2050-re elérje a klímasemlegességet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne kidolgozni egy olyan egységes sablont, amelyet a tagállamok felhasználhatnának annak biztosítására, hogy megfeleljenek az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 2a. cikkében foglalt valamennyi követelménynek, és hogy harmonizálják a célkitűzéseket és a követelményeket az előrehaladás és az eredmények jobb összehasonlíthatóságának biztosítása, valamint a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek vagy bármely más olyan uniós finanszírozás értékelése érdekében, amelynek feltétele a teljes hosszú távú felújítási stratégia; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy hozzon létre egy ad hoc szakértői hálózatot, amely támogatja a tagállamokat hosszú távú felújítási stratégiáik tervezési, nyomon követési és végrehajtási folyamataiban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogyan lehetne még inkább elősegíteni a polgárok és más érdekelt felek számára tanácsadó szolgáltatásokat nyújtó egyablakos ügyintézési pontok kialakítását, többek között az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvben foglalt szigorúbb intézkedések révén; meggyőződése, hogy a további orientációs és támogatási intézkedések, nevezetesen a technikai segítségnyújtás, a tájékoztató kampányok, a képzés és a projektfinanszírozás magasabb felújítási arányt eredményezhetnek; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a tagállamokat, hogy maximalizálják a szinergiákat hosszú távú felújítási stratégiáik, nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik és egyéb helyreállítási intézkedéseik között, ezáltal biztosítva, hogy az Európai Helyreállítási Eszköz egyrészt azonnali finanszírozást nyújtson a mélyfelújításokhoz és a szakaszos mélyfelújításokhoz, különös tekintettel a legkevésbé energiahatékony épületekre és az alacsony jövedelmű háztartásokra, és egyúttal megteremtse azt a támogató keretet, amely a finanszírozási időszak végét követően is lehetővé teszi a fenntartható felújítások vezető piacainak további növekedését; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy az épületek és az építési technológiák digitalizálása – amennyiben megvalósítható – fontos szerepet játszhat az energiahatékonyság növelésében; úgy véli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv felülvizsgálatának az energiahatékonyság elsődlegességének elvével összhangban az intelligens és rugalmas épülettechnológiák további előmozdítását és az adatközpontú megközelítés támogatását kell szolgálnia; ösztönzi a kialakulóban lévő technológiák, például az intelligens mérőórák, az intelligens töltés, az intelligens fűtőberendezések, a tárolási technológiák és az energiahálózattal interoperábilis energiagazdálkodási rendszerek, a 3D modellezés és szimuláció, valamint a mesterséges intelligencia használatát és alkalmazását annak érdekében, hogy az épületek életciklusának minden szakaszában – a tervezési és kivitelezési szakaszoktól kezdve az építési, üzemeltetési és utólagos átalakítási szakaszokon át – előmozdítsák a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiemeli, hogy a teljes európai épületállomány teljesítményére vonatkozó naprakész, megbízható és teljes körű adatok kulcsfontosságúak az ágazat energiahatékonyságának javítását célzó hatékony politikák kidolgozásához és végrehajtásához; megjegyzi, hogy a digitális technológiákat a meglévő állomány feltérképezésének és a hosszú távú felújítási stratégia bevezetésének támogatására is fel kell használni; |
| --- | --- |

37.

| 38. | úgy véli, hogy adatközpontú megközelítést kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy az összesített és anonimizált adatok szélesebb körben álljanak rendelkezésre a lakástulajdonosok, a bérlők és a harmadik felek számára, akik ezeket felhasználhatják az energiafogyasztás optimalizálása érdekében, többek között az általános adatvédelmi rendelet biztonságos hozzájárulási rendszerei révén, valamint statisztikai és kutatási célokra; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsák a jóváhagyott okosépület-mutatórendszer hatékony, ambiciózus és következetes végrehajtását az egész EU-ban; rámutat arra, hogy az okosépület-mutatónak az intelligens és rugalmas épületek elterjedésének támogatásával az épületkorszerűsítési program és az energiarendszer integrációjának megvalósítását kell szolgálnia; elismeri, hogy az okosépület-mutató segíteni fogja az új épületek nulla energiaigényű épületekként való tervezésének és építésének további ösztönzését; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a hosszú távú felújítási stratégiáknak a beruházók, a fejlesztők, a lakástulajdonosok és a bérlők számára stabilabb környezet megteremtése, valamint az épületek teljes életciklusára gyakorolt hatások kezelése érdekében több részletet kell nyújtaniuk a hosszú távú fellépésekre és az integrált infrastruktúra-tervezésre vonatkozóan, konkrét szakpolitikákat és időrendi áttekintést tartalmazó ütemterv, valamint 2030-ra, 2040-re és 2050-re vonatkozó egyértelmű mérföldkövek alapján; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak javítaniuk kell a pénzügyi és adóügyi mechanizmusokhoz való hozzáférést a magánberuházások mobilizálásának támogatása, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek előmozdítása érdekében; olyan hitelek előmozdítását szorgalmazza, amelyek az alacsonyabb kamatlábak kritériumaként energiahatékonyságot írnak elő; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiemeli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvnek biztosítania kell, hogy a felújítás az épületek energiahatékonyságának valós és méréssel alátámasztott javulása révén biztosítsa a lakástulajdonosok és az épülettulajdonosok számára a megfelelő ár-érték arányt és a beruházások megtérülését, csökkentse az energiaszámlákat és javítsa a fenntarthatóságot; hangsúlyozza, hogy a felújítás eredményeként ténylegesen megtakarított energián alapuló megközelítés csökkenteni fogja a költségeket, és növelni fogja az épületfelújításokhoz szükséges utólagos energiahatékonysági átalakítások minőségét és nagyságrendjét; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiemeli a zöld infrastruktúrában, például a zöld tetőkben és falakban rejlő lehetőségeket az épületek energiahatékonyságának javítása, valamint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése, továbbá a biológiai sokféleség előmozdítása terén, különösen a városi területeken; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a tagállamokat, hogy használják fel a hosszú távú felújítási stratégiákat olyan innovatív politikák végrehajtására, amelyek aktívan bevonják a polgárokat azok létrehozásába és végrehajtásába, valamint az energiahatékonysági programokba; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy bevonják és mozgósítsák az érdekelt feleket, köztük a polgárokat, a helyi önkormányzatokat, a lakásszövetkezeteket és az építőipari szakembereket az épületek szén-dioxid-mentesítésére irányuló integrált tervek és végrehajtási stratégiák kidolgozásába; |
| --- | --- |

43.

| 44. | elismeri a tagállamokban a különböző típusú épületek (köz- és magánépületek, nem lakó- és lakóépületek) eltérő építési és felújítási dinamikáját; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson keretet az energiahatékonyságra vonatkozó minimumszabványok bevezetéséhez, figyelembe véve a tagállamok eltérő kiindulási pontjait és épületállományát, különösen a különleges építészeti vagy történelmi értékű épületek esetében, gyorsítsa fel a felújítási arányokat, és biztosítsa a teljes értéklánc láthatóságát a várható fejlesztéseket illetően, továbbá ösztönözze az innovációt, miközben biztosítja a megfizethetőséget, különösen az alacsony jövedelműek és a kiszolgáltatott helyzetben lévők számára; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki integrált és beágyazott keretet, amely magában foglalja a megfelelő finanszírozást és technikai segítségnyújtást az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények fokozatos bevezetéséhez, ami végső soron biztosítja a hosszú távú felújítási stratégiáikban meghatározott 2030-as, 2040-es és 2050-es mérföldkövek elérését; hangsúlyozza, hogy ezek a minimumszabályok elősegítenék a klímasemlegesség felé vezető út legkésőbb 2050-ig történő megvalósítását az építőiparban, és láthatóságot és biztonságot nyújtanának a piac számára a meglévő épületállomány átalakítása tekintetében; elismeri, hogy a tagállamok rugalmasan alakíthatják ki a különböző gazdasági, éghajlati, politikai, társadalmi és építőipari körülményekhez szükséges intézkedéseket; úgy véli, hogy külön pénzügyi eszközöket és ösztönzőket kell biztosítani az olyan műszaki, építészeti, örökséggel kapcsolatos és történelmi megszorításokkal rendelkező épületek esetében, amelyeket nem lehet az ingatlan értékéhez képest észszerű költséggel felújítani; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy kapcsolja össze a hosszú távú felújítási stratégiákat az energiahatékonysági irányelvnek és a megújuló energiáról szóló irányelvnek a hatékony távfűtésre és távhűtésre, valamint az építőiparban a megújuló energia, például a nap-, hő- és geotermikus energia előmozdítására, továbbá a hálózati és mikrohálózati jelzésekre adott válaszként az energiatárolás és az energia-önellátás nagyobb szerepére vonatkozó rendelkezéseivel, elismerve ugyanakkor, hogy a fosszilis tüzelőanyagokat, különösen a földgázt jelenleg széles körben használják az épületek fűtési rendszereiben; megjegyzi, hogy a fogyasztóknak támogatásra van szükségük a fosszilis tüzelőanyagokról való átálláshoz; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 14. cikkének és 15. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseit, egyértelmű tájékoztatást nyújtva a polgároknak és a szakembereknek arról, hogy az épület, az automatizálás és az ellenőrző rendszer hogyan tudja a lehető leghamarabb biztosítani a kötelező képességeket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi előkészítő intézkedésre késedelem nélkül és a 2025-ös határidő előtt sor kerüljön; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e rendelkezések átültetésekor vegyék fontolóra a szakértők és szakemberek által kidolgozott eszközök vagy ellenőrző listák használatát; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a tagállamokat, hogy az épületkorszerűsítési program prioritásaival összhangban foglalkozzanak az épületek fűtésének és hűtésének dekarbonizációjával, és vegyenek fontolóra a legkiszolgáltatottabb fogyasztókra összpontosító ösztönző rendszereket az épületek régi, fosszilis energiahordozókon alapuló és nem hatékony fűtési rendszereinek lecserélésére, többek között a hosszú távú felújítási stratégiákkal összhangban lévő helyettesítési célok bevezetése révén; |
| --- | --- |

48.

| 49. | emlékeztet azon kérésére, hogy a következő felülvizsgálat során értékelni kell, hogy szigorításra szorulnak-e az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvben foglalt, a töltési infrastruktúrára vonatkozó követelmények, figyelembe véve a hálózat stabilitásának biztosítását, például intelligens töltési funkciók bevezetésével, a fenntartható mobilitás előmozdítása érdekében, valamint integrált, szisztematikus és körforgásos megközelítést kell bevezetni mind a városi, mind a vidéki fejlesztések tekintetében, a megfelelő várostervezéssel és közlekedési útvonalakkal összhangban; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ösztönzi a tagállamokat annak megfontolására, hogy az érdekelt felekkel és a helyi közösségekkel közösen hogyan lehetne a legjobban kiaknázni a nagyléptékű felújításokra vonatkozó körzetalapú megközelítés előnyeit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az épületek töltőpontjai készen álljanak az intelligens töltésre, és hangolják össze a követelményeket a megújuló energiaforrásokról szóló irányelv felülvizsgálatában meghatározott követelményekkel; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan keretet, amely elősegíti az új és meglévő lakó- és nem lakáscélú épületek töltőállomásainak egyszerűsítését és telepítésének felgyorsítását, az esetleges szabályozási akadályok felszámolását, valamint az épülettervezés során a kerékpárok könnyű hozzáférésének és tárolásának megfelelő módjait; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli, hogy a Bizottság elismeri az elektromos közlekedés fontosságát azáltal, hogy minimumkövetelményeket vezet be egy adott méretnél nagyobb parkolókra és egyéb minimális infrastrukturális követelményeket a kisebb épületekre vonatkozóan; hangsúlyozza, hogy tovább kell támogatni a töltőinfrastruktúra kiépülését; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a meglévő épületek felújítása és az új épületek tervezése fontos szerepet játszhat az elektromos járművek, például a személygépkocsik, kisteherautók, kerékpárok és motorkerékpárok elterjedésének ösztönzésében azáltal, hogy megfelelő parkolóhelyeket és töltőinfrastruktúrát biztosít, és ezáltal hozzájárul a közlekedési ágazat általános dekarbonizációjához; megjegyzi, hogy az ilyen felújítások révén az épületeket egészségesebbé, környezetbarátabbá, az egyes kerületeken belül összekapcsoltabbá, és az éghajlatváltozás negatív hatásaival szemben ellenállóbbá lehet tenni; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv hatályának kiterjesztését azáltal, hogy – amennyiben megvalósítható – minimumkövetelményeket vezet be a különböző épülettípusokban a kerékpárok parkolási infrastruktúrájára és az elektromos kerékpárok töltőpontjaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

53.

| 54. | üdvözli, hogy elismerték az új lakó- és nem lakóépületekben az előzetes kábelezés infrastruktúrájával kapcsolatos követelmények fontosságát mint a töltőállomások gyors telepítésének egyik feltételét; felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze e követelmények beépítését a nemzeti szakpolitikai keretekbe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hangsúlyozza, hogy a töltőállomások rendelkezésre állása az egyik ösztönző a magánlakások bérlői és tulajdonosai számára, hogy e-mobilitási megoldás mellett döntsenek; megjegyzi azonban, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv jelenleg csak a több mint 10 parkolóhellyel rendelkező új lakóépületekre és jelentős felújítás alatt álló lakóépületekre vonatkozóan határoz meg a vezetékinfrastruktúrára vonatkozó követelményeket; rámutat arra, hogy az irányelv lehetővé teszi a kívülmaradást abban az esetben, ha a töltő- és vezetékes berendezések költsége meghaladja az általános felújítás alá vont épület felújítása összköltségének 7 %-át; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve végezzen költségelemzést annak megvizsgálására, hogy hogyan lehetne ösztönözni a fejlesztőket arra, hogy az elektromos járművek felhasználói számára megfelelő infrastruktúrát építsenek ki; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet arra, hogy a több mint 20 parkolóhellyel rendelkező, nem lakáscélú épületek tekintetében a tagállamoknak 2025. január 1-ig meg kell határozniuk a telepítendő töltőpontok számára vonatkozó követelményeket; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy fel kell tárni az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtásának hiányosságait, amely irányelv felülvizsgálatának ki kell terjednie a magán- és állami töltőinfrastruktúra lakó- és nem lakóépületekben történő kiépítésének további ösztönzésére és megkönnyítésére; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy az elektromos mobilitási megoldásoknak mindenki számára könnyen hozzáférhetőnek kell lenniük; e tekintetben kiemeli, hogy az épületek – köztük a parkolók – felújítására van szükség a csökkent mozgásképességű személyek akadálymentességének javítása érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a felújított és az új épületekben tárolóhelyiségeket kell kialakítani a mobilitási eszközök számára, többek között a kerekes székek és a tolószékek számára is; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli a töltőinfrastruktúra kiépítésének megkönnyítéséhez és felgyorsításához szükséges intézkedések elismerését a meglévő akadályok, például a megosztott ösztönzők és az adminisztratív terhek felszámolásával; rámutat azonban arra, hogy nemzeti és helyi szinten továbbra is adminisztratív akadályok állnak fenn a töltőinfrastruktúrára vonatkozó infrastrukturális tervezés és engedélyezési eljárások tekintetében, amelyek akadályozzák a töltőinfrastruktúra kiépítését az új és meglévő lakó- és nem lakóépületekben; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség az ilyen nyilvánvaló adminisztratív akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek lakó- és nem lakáscélú épületekben történő feltöltése a nyilvánosan hozzáférhető töltőinfrastruktúrát kell, hogy kiegészítse az elektromos járművek töltési kapacitásának biztosítása érdekében; kiemeli, hogy növelni kell az e-mobilitásba történő beruházásokat és ki kell építeni az intelligens töltőinfrastruktúrát, ami megkönnyíti a csúcsidőszak áthelyezését és a keresletoldali reagálást, olcsóbb és hatékonyabb villamosenergia-hálózatokat hozva létre, amelyek kevesebb termelési kapacitást és infrastruktúrát igényelnek; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy az állami, részben állami és magán intelligens töltőinfrastruktúra kiépítése továbbra is alapvető előfeltétele az elektromos járművek piaci elterjedésének; ezért felszólít az épületekbe és a mobilitásba történő beruházások növelésére, az innováció fellendítésére és az e-mobilitást szolgáló digitális eszközök használatára; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rámutat, hogy a vonatkozó uniós jogszabályoknak a felújításokkal, új épületek és létesítmények építésével együtt az elektromos járművek töltőállomásainak kiépítését is elő kell mozdítaniuk; kiemeli az állami töltőállomásokba való beruházás fontosságát a törzshálózati folyosók mentén és az átfogó hálózatban, de hangsúlyozza, hogy ez csak kiegészítő szerepet játszhat azon töltőállomások sokkal nagyobb száma mellett, amelyekre a városi térségekben lesz szükség; rámutat arra, hogy a járműflották elektromos meghajtásra való átállításának legköltséghatékonyabb és leggyakorlatiasabb módja az, ha a háztartások és a munkahelyek közelében töltőállomásokat tesznek elérhetővé, ahol ezek a szükséges, de költségesebb gyorsfeltöltő infrastruktúra alapvető kiegészítőjeként szolgálnak; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kiemeli az inkluzív, összetartó és fenntartható mobilitás biztosításának fontosságát valamennyi európai polgár és régió számára, ideértve a legkülső régiókat is; hangsúlyozza az alternatív, inkluzív, biztonságos és fenntartható közlekedési módok és az ehhez szükséges infrastruktúra előmozdításának fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy a minimális számú töltőállomás kiépítésére vonatkozó követelményeik kidolgozásakor biztosítsák a társadalmi-gazdasági és területi kohéziót; sürgeti a tagállamokat, hogy azonosítsák és orvosolják a töltőállomások gyors kiépítése előtti társadalmi, gazdasági, jogi, szabályozási és adminisztratív akadályokat; |
| --- | --- |

62.

| 63. | elismeri a meglévő városi zöld területek és a fenntartható városi vízelvezető rendszerek lehető legnagyobb mértékű fenntartásának fontosságát a lakó- és nem lakáscélú töltőinfrastruktúra és parkolók megépítésének tervezése során; |
| --- | --- |

63.

| 64. | megjegyzi, hogy csak kevés tagállam számolt be ígéretes előrelépésről az épületekben és parkolókban található, e-járművek töltésére alkalmas töltőinfrastruktúrát illetően; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy más tagállamokban nem történt előrelépés, és kéri, hogy az adatok szélesebb körét tegyék minél gyorsabban hozzáférhetővé; megjegyzi, hogy a legtöbb tagállam becsléseket adott az elektromos járművek elterjedésére vonatkozóan, valamint célokat tűzött ki az elektromos töltőberendezések 2020-ig történő bevezetésére vonatkozóan; rámutat azonban, hogy a tagállamok csupán kétharmada szolgáltatott adatokat a 2025-re és 2030-ra kitűzött célok tekintetében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rámutat arra, hogy számos helyi hatóság kezdte meg dekarbonizációs tervek kidolgozását, amelyek magukban foglalják a belső égésű motorral működő járművek használatának betiltására vonatkozó kötelező határidők meghatározását is; felhívja e hatóságokat annak biztosítására, hogy terveik tartalmazzanak célzott pénzügyi és technikai támogatást épületállományuk átalakításához, hogy dekarbonizációs terveiket teljesíteni tudják; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  HL C 385., 2021.9.22., 68. o.

(2)  HL C 456., 2021.11.10., 145. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0240.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0241.

(5)  HL L 153., 2010.6.18., 13. o.

(6)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(7)  HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

(8)  HL L 111., 2019.4.25., 13. o.

(9)  HL L 243., 2021.7.9., 1. o.

(10)  HL L 127., 2019.5.16., 34. o.

(11)  HL L 165., 2019.6.21., 70. o.

(12)  HL C 270., 2021.7.7., 2. o.

(13)  Az Európai Parlament Belső Politikák Főigazgatósága, Gazdaság- és Tudománypolitikai Tematikus Főosztály, Az épületfelújítás ösztönzése: Milyen lehetőségeket jelent és értéket képvisel Európa számára?, 2016. október.

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(15)  A „Mapping and analyses of the current and future (2020-2030) heating/cooling fuel deployment (fossil/renewables)” (A (fosszilis/megújuló) tüzelőanyagok jelenlegi és jövőbeni (2020–2030) felhasználásának feltérképezése és elemzése) című tanulmány, 2017. március.

(16)  HL L 156., 2018.6.19., 75. o.

(17)  HL L 328., 2018.12.21., 82. o.

(18)  Forum for European Electrical Domestic Safety (FEEDS) (Fórum az Európai Háztartások Elektromos Biztonságáért), „A hírekben: az Európai Parlament felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki elektromos ellenőrzési rendszert”.

(19)  Az Európai Parlament 2021. október 20-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a munkavállalók azbeszttel szembeni védelméről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0427).

(20)  Átfogó tanulmány az épületenergetikai felújítási tevékenységekről és a közel nulla energiaigényű épületek elterjedéséről az EU-ban, 2019. november.

(21)  Az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. május 27-i bizottsági közlemény (COM(2020)0456).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/69

---

P9_TA(2021)0504

A tömegpusztító fegyverek többoldalú fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési rendszereinek kihívásai és kilátásai

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a tömegpusztító fegyverek többoldalú fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési rendszereinek kihívásairól és kilátásairól (2020/2001(INI))

(2022/C 251/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az INF-szerződés jövőjéről és az Európai Unióra gyakorolt hatásról szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az INF-szerződés jövőjéről és az Európai Unióra gyakorolt hatásról szóló, 2019. február 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak keretéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2020. október 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mesterséges intelligencia, a robotika és a kapcsolódó technológiák etikai szempontjainak keretéről szóló, a Bizottsághoz intézett ajánlásokat tartalmazó, 2020. október 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 10. felülvizsgálati eljárásának, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésének és a nukleáris fegyverzet leszerelési lehetőségeinek előkészítéséről szóló, 2020. október 21-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés 10. felülvizsgálati eljárásának, a nukleáris fegyverzet ellenőrzésének és a nukleáris fegyverzet leszerelési lehetőségeinek előkészítéséről szóló, 2020. október 21-i ajánlására (3),

| — | tekintettel „A közös biztonság- és védelempolitika végrehajtása – 2020. évi éves jelentés” című, 2021. január 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közös biztonság- és védelempolitika végrehajtása – 2020. évi éves jelentés” című, 2021. január 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az autonóm fegyverrendszerekről szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az autonóm fegyverrendszerekről szóló, 2018. szeptember 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atomsorompó-szerződés felülvizsgálati konferenciájának a tömegpusztító fegyverektől mentes Közel-Kelet megteremtésére vonatkozó ajánlásairól szóló, 2013. január 17-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris biztonságról és az atomfegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2016. október 27-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a kettős felhasználású termékek kivitelére, az azokkal végzett brókertevékenységre, az azokkal kapcsolatos technikai segítségnyújtásra, valamint azok tranzitjára és transzferjére vonatkozó uniós ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8) (a kettős felhasználású termékekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kettős felhasználású termékek kivitelére, az azokkal végzett brókertevékenységre, az azokkal kapcsolatos technikai segítségnyújtásra, valamint azok tranzitjára és transzferjére vonatkozó uniós ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8) (a kettős felhasználású termékekről szóló rendelet),

| — | tekintettel a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni európai uniós stratégia végrehajtásáról szóló éves előrehaladási jelentésekre (különösen a 2019. (9) és a 2020. (10) évi jelentésre), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni európai uniós stratégia végrehajtásáról szóló éves előrehaladási jelentésekre (különösen a 2019. (9) és a 2020. (10) évi jelentésre),

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2010. március 29-i 2010/212/KKBP tanácsi határozatra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés szerződő feleinek 2010. évi felülvizsgálati konferenciáján az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló, 2010. március 29-i 2010/212/KKBP tanácsi határozatra (11),

| — | tekintettel a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) tevékenységeinek a nukleáris védettség területén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében történő uniós támogatásáról szóló, 2020. november 6-i (KKBP) 2020/1656 tanácsi határozatra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) tevékenységeinek a nukleáris védettség területén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében történő uniós támogatásáról szóló, 2020. november 6-i (KKBP) 2020/1656 tanácsi határozatra (12),

| — | tekintettel az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról szóló, 2020. június 29-i (KKBP) 2020/901 tanácsi határozatra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezetének (CTBTO) Előkészítő Bizottsága által folytatott tevékenységeknek az Előkészítő Bizottság monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében történő uniós támogatásáról szóló, 2020. június 29-i (KKBP) 2020/901 tanácsi határozatra (13),

| — | tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető bizalomépítési folyamat támogatásáról szóló, 2019. június 6-i (KKBP) 2019/938 tanácsi határozatra (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverektől, valamint minden más tömegpusztító fegyvertől mentes közel-keleti övezet létrehozásához vezető bizalomépítési folyamat támogatásáról szóló, 2019. június 6-i (KKBP) 2019/938 tanácsi határozatra (14),

| — | tekintettel a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2018. október 15-i (EU) 2018/1542 tanácsi rendeletre (15) és a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2018/1542 rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. október 14-i (EU) 2020/1480 tanácsi végrehajtási rendeletre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni korlátozó intézkedésekről szóló, 2018. október 15-i (EU) 2018/1542 tanácsi rendeletre (15) és a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2018/1542 rendelet végrehajtásáról szóló, 2020. október 14-i (EU) 2020/1480 tanácsi végrehajtási rendeletre (16),

| — | tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2020. évi felülvizsgálati konferenciáját megelőző tevékenységek uniós támogatásáról szóló (KKBP) 2019/615 határozat módosításáról szóló, 2020. június 29-i (KKBP) 2020/906 tanácsi határozatra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés részes feleinek 2020. évi felülvizsgálati konferenciáját megelőző tevékenységek uniós támogatásáról szóló (KKBP) 2019/615 határozat módosításáról szóló, 2020. június 29-i (KKBP) 2020/906 tanácsi határozatra (17),

| — | tekintettel a biológiai és toxinfegyverekről szóló egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia keretében történő támogatásáról szóló, 2019. január 21-i (KKBP) 2019/97 tanácsi határozatra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai és toxinfegyverekről szóló egyezménynek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégia keretében történő támogatásáról szóló, 2019. január 21-i (KKBP) 2019/97 tanácsi határozatra (18),

| — | tekintettel az Észak-atlanti Tanács nyilatkozatára a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződés 2020. december 15-i hatálybalépésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Tanács nyilatkozatára a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződés 2020. december 15-i hatálybalépésére,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Tanácsnak az új START-szerződés meghosszabbításáról szóló, 2021. február 3-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Tanácsnak az új START-szerződés meghosszabbításáról szóló, 2021. február 3-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a NATO tömegpusztító fegyverekről, fegyverzet-ellenőrzésről, leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2020. november 10-i 16. éves konferenciájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO tömegpusztító fegyverekről, fegyverzet-ellenőrzésről, leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 2020. november 10-i 16. éves konferenciájára,

| — | tekintettel az Észak-atlanti Tanácsnak a nyitott égboltról szóló szerződésről szóló, 2021. június 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Észak-atlanti Tanácsnak a nyitott égboltról szóló szerződésről szóló, 2021. június 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a NATO főtitkárának az INF-szerződés megszűnéséről szóló, 2019. augusztus 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO főtitkárának az INF-szerződés megszűnéséről szóló, 2019. augusztus 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a NATO tömegpusztító fegyverekről, fegyverzet-ellenőrzésről, leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 16. éves konferenciáján a NATO főtitkára által 2020. november 10-én elmondott beszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NATO tömegpusztító fegyverekről, fegyverzet-ellenőrzésről, leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló, 16. éves konferenciáján a NATO főtitkára által 2020. november 10-én elmondott beszédre,

| — | tekintettel az ENSZ „Közös jövőnk biztosítása” című 2018-as leszerelési programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ „Közös jövőnk biztosítása” című 2018-as leszerelési programjára,

| — | tekintettel António Guterres ENSZ-főtitkárnak a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződés hatálybalépéséről szóló, 2020. október 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel António Guterres ENSZ-főtitkárnak a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződés hatálybalépéséről szóló, 2020. október 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, és különösen a fenntartható fejlődés érdekében a békés és befogadó társadalmak előmozdítását célzó 16. fenntartható fejlődési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, és különösen a fenntartható fejlődés érdekében a békés és befogadó társadalmak előmozdítását célzó 16. fenntartható fejlődési célra,

| — | tekintettel a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény részes államai konferenciájának arról szóló, 2021. április 21-i határozatára, hogy miként kellene kezelni a vegyi fegyverek Szíriai Arab Köztársaság általi birtoklását és használatát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény részes államai konferenciájának arról szóló, 2021. április 21-i határozatára, hogy miként kellene kezelni a vegyi fegyverek Szíriai Arab Köztársaság általi birtoklását és használatát,

| — | tekintettel a 2015. évi átfogó közös cselekvési tervre (JCPOA – az iráni nukleáris megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi átfogó közös cselekvési tervre (JCPOA – az iráni nukleáris megállapodás),

| — | tekintettel az E3 (19) átfogó közös cselekvési tervre vonatkozó, 2021. augusztus 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az E3 (19) átfogó közös cselekvési tervre vonatkozó, 2021. augusztus 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a NAÜ Bécsben, 2020. szeptember 21. és 25. között megrendezett 64. általános konferenciájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a NAÜ Bécsben, 2020. szeptember 21. és 25. között megrendezett 64. általános konferenciájára,

| — | tekintettel a Francia Köztársaság elnökének a francia védelmi és elrettentési stratégiáról szóló, 2020. február 7-i beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Francia Köztársaság elnökének a francia védelmi és elrettentési stratégiáról szóló, 2020. február 7-i beszédére,

| — | tekintettel az Egyesült Államok és Oroszország elnökének a stratégiai stabilitásról szóló, 2021. június 16-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok és Oroszország elnökének a stratégiai stabilitásról szóló, 2021. június 16-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0324/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0324/2021),

| A. | mivel a tömegpusztító fegyverek, különösen a nukleáris fegyverek, súlyos fenyegetést jelentenek az emberiség hosszú távú biztonságára nézve; mivel a kötelező érvényű szerződéseken és átfogó bizalomépítő mechanizmusokon alapuló, megbízható és átlátható ellenőrzési eljárással megerősített szilárd és átfogó fegyverzetellenőrzési, nonproliferációs és leszerelési struktúra kulcsfontosságú a béke, a stabilitás, a kiszámíthatóság, a biztonság, a fenntartható fejlődés és a gazdasági és társadalmi fejlődés megteremtése és fenntartása, az államok közötti feszültségek enyhítése és a kiszámíthatatlan és katasztrofális humanitárius, környezeti, társadalmi és gazdasági következményekkel járó fegyveres konfliktusok valószínűségének csökkentése szempontjából; |
| --- | --- |

A.

mivel a tömegpusztító fegyverek, különösen a nukleáris fegyverek, súlyos fenyegetést jelentenek az emberiség hosszú távú biztonságára nézve; mivel a kötelező érvényű szerződéseken és átfogó bizalomépítő mechanizmusokon alapuló, megbízható és átlátható ellenőrzési eljárással megerősített szilárd és átfogó fegyverzetellenőrzési, nonproliferációs és leszerelési struktúra kulcsfontosságú a béke, a stabilitás, a kiszámíthatóság, a biztonság, a fenntartható fejlődés és a gazdasági és társadalmi fejlődés megteremtése és fenntartása, az államok közötti feszültségek enyhítése és a kiszámíthatatlan és katasztrofális humanitárius, környezeti, társadalmi és gazdasági következményekkel járó fegyveres konfliktusok valószínűségének csökkentése szempontjából;

| B. | mivel a jelenlegi feszült európai és globális geopolitikai helyzet ellenére a hidegháború végén hatályba lépett kulcsfontosságú fegyverzetellenőrzési szerződéseket a közelmúltban meggyengítették vagy felbontották; mivel az utóbbi években fokozódott a feszültség és a bizalomhiány az NPT részes felei között, amit súlyosbított a kétoldalú amerikai-orosz kapcsolatok folyamatos romlása, valamint az ezt követően a katonai doktrína nukleáris tényezőinek újraértékelése érdekében tett orosz lépések; mivel a növekvő hatalmi küzdelem nyomán új nemzetközi légkör alakult ki; mivel ebben az új környezetben, amelyben az európai és globális biztonsági architektúra stabilitása és kiszámíthatósága nem biztosított, az EU belső eszmecserét kezdeményezett stratégiai autonómiája megerősítésének lehetséges módjairól; mivel a globális egymásrautaltság világában a globális fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési erőfeszítések megújítása alapvető fontosságú az EU biztonsága szempontjából; mivel az Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció 2021. június 16-án elkötelezte magát egy integrált stratégiai stabilitási párbeszéd mellett; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi feszült európai és globális geopolitikai helyzet ellenére a hidegháború végén hatályba lépett kulcsfontosságú fegyverzetellenőrzési szerződéseket a közelmúltban meggyengítették vagy felbontották; mivel az utóbbi években fokozódott a feszültség és a bizalomhiány az NPT részes felei között, amit súlyosbított a kétoldalú amerikai-orosz kapcsolatok folyamatos romlása, valamint az ezt követően a katonai doktrína nukleáris tényezőinek újraértékelése érdekében tett orosz lépések; mivel a növekvő hatalmi küzdelem nyomán új nemzetközi légkör alakult ki; mivel ebben az új környezetben, amelyben az európai és globális biztonsági architektúra stabilitása és kiszámíthatósága nem biztosított, az EU belső eszmecserét kezdeményezett stratégiai autonómiája megerősítésének lehetséges módjairól; mivel a globális egymásrautaltság világában a globális fegyverzet-ellenőrzési és leszerelési erőfeszítések megújítása alapvető fontosságú az EU biztonsága szempontjából; mivel az Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció 2021. június 16-án elkötelezte magát egy integrált stratégiai stabilitási párbeszéd mellett;

| C. | mivel az Unió globális szereplőként kíván fellépni a béke érdekében, valamint támogatja a szabályokon alapuló nemzetközi rendet; mivel a fegyverzetellenőrzés és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása az uniós projekt gerincét képezik, és ez már a kezdetektől fogva érvényesült, különösen az Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) létrehozása révén; mivel az EU a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni stratégiája révén hozzájárul a tömegpusztító fegyverek leszereléséhez, valamint használatuk és elterjedésük megelőzéséhez; mivel a stratégiának az olyan új fenyegetésekre is összpontosítania kell, mint az autonóm fegyverrendszerek és más most fejlődő forradalmi technológiák; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió globális szereplőként kíván fellépni a béke érdekében, valamint támogatja a szabályokon alapuló nemzetközi rendet; mivel a fegyverzetellenőrzés és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása az uniós projekt gerincét képezik, és ez már a kezdetektől fogva érvényesült, különösen az Európai Atomenergia-közösség (EURATOM) létrehozása révén; mivel az EU a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni stratégiája révén hozzájárul a tömegpusztító fegyverek leszereléséhez, valamint használatuk és elterjedésük megelőzéséhez; mivel a stratégiának az olyan új fenyegetésekre is összpontosítania kell, mint az autonóm fegyverrendszerek és más most fejlődő forradalmi technológiák;

| D. | mivel létezésének több mint 50 éve alatt az NPT – három egymást erősítő pillérével – a globális nukleáris fegyverzetellenőrzési struktúra sarokkövének és a nemzetközi béke és biztonság fenntartása hatékony eszközének bizonyult, és ezt a szerepét jelenleg is betölti azáltal, hogy a nukleáris fegyverek beszerzése ellen irányuló szigorú biztosítékok és normák révén biztosította, hogy az aláíró államok nagy többsége eleget tegyen a szerződésben vállalt kötelezettségeinek; mivel elvárjuk, hogy az NPT 6. cikke teljesüljön; mivel az NPT 10. felülvizsgálati konferenciáját elhalasztották a Covid19-világjárvány miatt; |
| --- | --- |

D.

mivel létezésének több mint 50 éve alatt az NPT – három egymást erősítő pillérével – a globális nukleáris fegyverzetellenőrzési struktúra sarokkövének és a nemzetközi béke és biztonság fenntartása hatékony eszközének bizonyult, és ezt a szerepét jelenleg is betölti azáltal, hogy a nukleáris fegyverek beszerzése ellen irányuló szigorú biztosítékok és normák révén biztosította, hogy az aláíró államok nagy többsége eleget tegyen a szerződésben vállalt kötelezettségeinek; mivel elvárjuk, hogy az NPT 6. cikke teljesüljön; mivel az NPT 10. felülvizsgálati konferenciáját elhalasztották a Covid19-világjárvány miatt;

| E. | mivel nincs olyan nemzetközi mechanizmus, amely a nukleáris tengeralattjáróknak szánt, magas dúsítású uránt tartalmazó üzemanyag kivitelét szabályozná; |
| --- | --- |

E.

mivel nincs olyan nemzetközi mechanizmus, amely a nukleáris tengeralattjáróknak szánt, magas dúsítású uránt tartalmazó üzemanyag kivitelét szabályozná;

| F. | mivel a NAÜ mindig is meghatározó szerepet játszott az atomsorompó-szerződés végrehajtásában; mivel a kiegészítő jegyzőkönyv jelentős mértékben kiterjeszti a NAÜ azon képességét, hogy illegális nukleáris létesítmények meglétét ellenőrizze; |
| --- | --- |

F.

mivel a NAÜ mindig is meghatározó szerepet játszott az atomsorompó-szerződés végrehajtásában; mivel a kiegészítő jegyzőkönyv jelentős mértékben kiterjeszti a NAÜ azon képességét, hogy illegális nukleáris létesítmények meglétét ellenőrizze;

| G. | mivel az utóbbi években fokozódott a feszültség és a bizalmatlanság az NPT részes felei körében; |
| --- | --- |

G.

mivel az utóbbi években fokozódott a feszültség és a bizalmatlanság az NPT részes felei körében;

| H. | mivel 2021. január 22-én hatályba lépett a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződés (TPNW) egy különböző országokat és régiókat felölelő mozgalom eredményeként, amelynek célja, hogy felhívja a figyelmet a nukleáris fegyverek bármilyen használatának katasztrofális humanitárius következményeire; mivel három uniós tagállam a TPNW részes állama; mivel hat uniós tagállam vett részt a TPNW tárgyalásokon az ENSZ Közgyűlésén, és öt az új szerződés elfogadása mellett szavazott; mivel egyetlen NATO-tag és egyetlen nukleáris fegyverrel rendelkező állam sem részes állama a TPNW-nek; mivel nincs a TPNW-ről szóló tanácsi álláspont; mivel az atomsorompó-szerződésben részes valamennyi állam és valamennyi nukleáris fegyverrel rendelkező állam csatlakozására és aktív részvételére lenne szükség ahhoz, hogy érdemi eredményeket lehessen elérni a globális leszerelési erőfeszítések terén; |
| --- | --- |

H.

mivel 2021. január 22-én hatályba lépett a nukleáris fegyverek tilalmáról szóló szerződés (TPNW) egy különböző országokat és régiókat felölelő mozgalom eredményeként, amelynek célja, hogy felhívja a figyelmet a nukleáris fegyverek bármilyen használatának katasztrofális humanitárius következményeire; mivel három uniós tagállam a TPNW részes állama; mivel hat uniós tagállam vett részt a TPNW tárgyalásokon az ENSZ Közgyűlésén, és öt az új szerződés elfogadása mellett szavazott; mivel egyetlen NATO-tag és egyetlen nukleáris fegyverrel rendelkező állam sem részes állama a TPNW-nek; mivel nincs a TPNW-ről szóló tanácsi álláspont; mivel az atomsorompó-szerződésben részes valamennyi állam és valamennyi nukleáris fegyverrel rendelkező állam csatlakozására és aktív részvételére lenne szükség ahhoz, hogy érdemi eredményeket lehessen elérni a globális leszerelési erőfeszítések terén;

| I. | mivel a közös átfogó cselekvési terv (JCPOA) létrejötte az EU által vezetett többoldalú diplomácia eredménye; mivel a 2015. évi átfogó közös cselekvési terv részes felei – az EU, Kína, Oroszország, Irán és az Egyesült Államok – közvetett tárgyalásokat kezdtek annak érdekében, hogy Irán és az USA újraindítsa az átfogó közös cselekvési terv végrehajtását; mivel 2018-ban az Egyesült Államok ismételten szankciókat vetett ki, Irán pedig eltörölte a dúsított urán előállítására vonatkozó korlátozásokat; mivel Irán felhagyott a kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Iránnal kötött biztosítéki egyezményhez kapcsolt kiegészítő megállapodáspk módosított 3.1. kódjának alkalmazásával, miközben fokozta az urán fegyverminőségre történő dúsítására irányuló programjait; mivel ez komoly fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, valamint a globális leszerelési és nonproliferációs erőfeszítésekre; mivel Irán kormányának és új elnökének még bizonyítaniuk kell, hogy szándékukban áll megfelelni az átfogó közös cselekvési tervnek, valamint konstruktív és békés együttműködésre törekedni az EU-val; |
| --- | --- |

I.

mivel a közös átfogó cselekvési terv (JCPOA) létrejötte az EU által vezetett többoldalú diplomácia eredménye; mivel a 2015. évi átfogó közös cselekvési terv részes felei – az EU, Kína, Oroszország, Irán és az Egyesült Államok – közvetett tárgyalásokat kezdtek annak érdekében, hogy Irán és az USA újraindítsa az átfogó közös cselekvési terv végrehajtását; mivel 2018-ban az Egyesült Államok ismételten szankciókat vetett ki, Irán pedig eltörölte a dúsított urán előállítására vonatkozó korlátozásokat; mivel Irán felhagyott a kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Iránnal kötött biztosítéki egyezményhez kapcsolt kiegészítő megállapodáspk módosított 3.1. kódjának alkalmazásával, miközben fokozta az urán fegyverminőségre történő dúsítására irányuló programjait; mivel ez komoly fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, valamint a globális leszerelési és nonproliferációs erőfeszítésekre; mivel Irán kormányának és új elnökének még bizonyítaniuk kell, hogy szándékukban áll megfelelni az átfogó közös cselekvési tervnek, valamint konstruktív és békés együttműködésre törekedni az EU-val;

| J. | mivel az Átfogó Atomcsendszerződést (CTBT) még nem ratifikálták általánosan; mivel ahhoz, hogy a CTBT hatályba lépjen, még nyolc államnak – többek között az Egyesült Államoknak és Kínának – ratifikálnia kell; mivel az Unió következetesen hirdette, hogy a CTBT hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz, a leszereléshez és a nonproliferációhoz; |
| --- | --- |

J.

mivel az Átfogó Atomcsendszerződést (CTBT) még nem ratifikálták általánosan; mivel ahhoz, hogy a CTBT hatályba lépjen, még nyolc államnak – többek között az Egyesült Államoknak és Kínának – ratifikálnia kell; mivel az Unió következetesen hirdette, hogy a CTBT hozzájárul a békéhez, a biztonsághoz, a leszereléshez és a nonproliferációhoz;

| K. | mivel a leszerelési konferencia – 25 évnyi kényszerszünet után – még mindig nem kezdett hivatalos tárgyalásokat a javasolt hasadóanyag-tilalmi szerződésről, amely megtiltaná a nukleáris fegyverekhez vagy más nukleáris robbanóeszközökhöz szükséges hasadóanyagok előállítását; |
| --- | --- |

K.

mivel a leszerelési konferencia – 25 évnyi kényszerszünet után – még mindig nem kezdett hivatalos tárgyalásokat a javasolt hasadóanyag-tilalmi szerződésről, amely megtiltaná a nukleáris fegyverekhez vagy más nukleáris robbanóeszközökhöz szükséges hasadóanyagok előállítását;

| L. | mivel a közepes hatótávolságú nukleáris fegyverekről szóló szerződés (INF) összeomlott azt követően, hogy az USA 2019. augusztusban kilépett, miután Oroszország tartósan megszegte az INF-szerződés szerinti kötelezettségeit azzal, hogy nukleáris fegyverek hordozására képes SSC-8 rakétarendszereket telepített, és így az USA és Oroszország számára már nem tilos a fegyverek e kategóriájának építése és telepítése, valamint egy új fegyverkezési verseny megkezdése, különösen Európában és Ázsiában; mivel Oroszországnak a szomszédságában tanúsított agresszív fellépése fokozta a katonai konfrontáció veszélyét; mivel Oroszország nemrégiben helyezett át az EU-val határos területeire számos, nukleáris fegyverek hordozására képes ballisztikus rakétarendszert, amelyek hatótávolsága feltételezhetően meghaladja az 500 km-t; |
| --- | --- |

L.

mivel a közepes hatótávolságú nukleáris fegyverekről szóló szerződés (INF) összeomlott azt követően, hogy az USA 2019. augusztusban kilépett, miután Oroszország tartósan megszegte az INF-szerződés szerinti kötelezettségeit azzal, hogy nukleáris fegyverek hordozására képes SSC-8 rakétarendszereket telepített, és így az USA és Oroszország számára már nem tilos a fegyverek e kategóriájának építése és telepítése, valamint egy új fegyverkezési verseny megkezdése, különösen Európában és Ázsiában; mivel Oroszországnak a szomszédságában tanúsított agresszív fellépése fokozta a katonai konfrontáció veszélyét; mivel Oroszország nemrégiben helyezett át az EU-val határos területeire számos, nukleáris fegyverek hordozására képes ballisztikus rakétarendszert, amelyek hatótávolsága feltételezhetően meghaladja az 500 km-t;

| M. | mivel az USA és az Orosz Föderáció megállapodott az új stratégiaifegyverzet-csökkentési (START) szerződés öt évvel történő meghosszabbításáról; |
| --- | --- |

M.

mivel az USA és az Orosz Föderáció megállapodott az új stratégiaifegyverzet-csökkentési (START) szerződés öt évvel történő meghosszabbításáról;

| N. | mivel az elnöki nukleáris kezdeményezések – melyek önkéntes egyoldalú intézkedések – mind az Egyesült Államok, mind az Oroszország által telepített fegyverarzenál jelentős csökkenéséhez vezettek; |
| --- | --- |

N.

mivel az elnöki nukleáris kezdeményezések – melyek önkéntes egyoldalú intézkedések – mind az Egyesült Államok, mind az Oroszország által telepített fegyverarzenál jelentős csökkenéséhez vezettek;

| O. | mivel az 500 és 5 500 km közötti hatótávolságú, földről indított ballisztikus rakéták és robotrepülőgépek különösen veszélyesnek tekinthetők rövid repülési idejük, halálos erejük és manőverezhetőségük, elhárításuk nehézsége, valamint nukleáris robbanófejek szállítására való képességük miatt; mivel az elmúlt években a cirkáló- és taktikai rakéták új generációja jelent meg; |
| --- | --- |

O.

mivel az 500 és 5 500 km közötti hatótávolságú, földről indított ballisztikus rakéták és robotrepülőgépek különösen veszélyesnek tekinthetők rövid repülési idejük, halálos erejük és manőverezhetőségük, elhárításuk nehézsége, valamint nukleáris robbanófejek szállítására való képességük miatt; mivel az elmúlt években a cirkáló- és taktikai rakéták új generációja jelent meg;

| P. | mivel az elmúlt években Kína jelentősen fokozta hagyományos, rakéta- és nukleáris képességeinek fejlesztését; mivel Kína szándékai nem átláthatók, és nem volt hajlandó tárgyalásokat kezdeni a többoldalú nukleáris fegyverzet-ellenőrzési eszközökben való esetleges részvételéről, ami lehetővé tette számára, hogy korszerű technológiájú, közepes hatótávolságú ballisztikus rakéták – például Dong-Feng 26-osok – széles arzenálját halmozza fel anélkül, hogy bármilyen akadályba ütközne; mivel az EU-nak együtt kell működnie a hasonlóan gondolkodó partnerekkel, hogy intenzív diplomáciai kapcsolatokat alakítson ki Kínával egy működőképes fegyverzet-ellenőrzési, leszerelési és nonproliferációs rendszer kialakítása és az EU biztonsági érdekeinek védelme érdekében; |
| --- | --- |

P.

mivel az elmúlt években Kína jelentősen fokozta hagyományos, rakéta- és nukleáris képességeinek fejlesztését; mivel Kína szándékai nem átláthatók, és nem volt hajlandó tárgyalásokat kezdeni a többoldalú nukleáris fegyverzet-ellenőrzési eszközökben való esetleges részvételéről, ami lehetővé tette számára, hogy korszerű technológiájú, közepes hatótávolságú ballisztikus rakéták – például Dong-Feng 26-osok – széles arzenálját halmozza fel anélkül, hogy bármilyen akadályba ütközne; mivel az EU-nak együtt kell működnie a hasonlóan gondolkodó partnerekkel, hogy intenzív diplomáciai kapcsolatokat alakítson ki Kínával egy működőképes fegyverzet-ellenőrzési, leszerelési és nonproliferációs rendszer kialakítása és az EU biztonsági érdekeinek védelme érdekében;

| Q. | mivel Franciaország és az Egyesült Királyság – a két európai atomhatalom – is osztja a nézetet, amely szerint a minimális, hiteles nukleáris elrettentés nélkülözhetetlen Európa és a NATO kollektív biztonsága érdekében; mivel az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése óta Franciaország az egyetlen nukleáris fegyverekkel rendelkező tagállam, és folytatja nukleáris fegyverarzenáljának korszerűsítését; mivel Emmanuel Macron francia elnök 2020-ban „stratégiai párbeszéd” elindítását javasolta az arra kész európai partnerekkel arról, hogy Franciaország nukleáris elrettentése milyen szerepet játszhat „kollektív biztonságunkban”; mivel az Egyesült Királyság bejelentette, hogy általános nukleáris készlete méretének felső határát több mint 40 %-kal megemeli, 260 bevetésre kész robbanófejre, valamint hogy csökkenteni fogja nukleáris képességének átláthatóságát azáltal, hogy a továbbiakban nem nyilatkozik készleteiről; |
| --- | --- |

Q.

mivel Franciaország és az Egyesült Királyság – a két európai atomhatalom – is osztja a nézetet, amely szerint a minimális, hiteles nukleáris elrettentés nélkülözhetetlen Európa és a NATO kollektív biztonsága érdekében; mivel az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése óta Franciaország az egyetlen nukleáris fegyverekkel rendelkező tagállam, és folytatja nukleáris fegyverarzenáljának korszerűsítését; mivel Emmanuel Macron francia elnök 2020-ban „stratégiai párbeszéd” elindítását javasolta az arra kész európai partnerekkel arról, hogy Franciaország nukleáris elrettentése milyen szerepet játszhat „kollektív biztonságunkban”; mivel az Egyesült Királyság bejelentette, hogy általános nukleáris készlete méretének felső határát több mint 40 %-kal megemeli, 260 bevetésre kész robbanófejre, valamint hogy csökkenteni fogja nukleáris képességének átláthatóságát azáltal, hogy a továbbiakban nem nyilatkozik készleteiről;

| R. | mivel Izrael nem részes fele az atomsorompó-szerződésnek; |
| --- | --- |

R.

mivel Izrael nem részes fele az atomsorompó-szerződésnek;

| S. | mivel számos további állam megszerezte a ballisztikus és cirkálórakéták készítéséhez szükséges tudományos, technológiai és ipari képességeket; mivel India és Pakisztán úgy nyilatkozott, hogy rendelkeznek nukleáris fegyverekkel; mivel egyik ország sem részes fele az NPT-nek; |
| --- | --- |

S.

mivel számos további állam megszerezte a ballisztikus és cirkálórakéták készítéséhez szükséges tudományos, technológiai és ipari képességeket; mivel India és Pakisztán úgy nyilatkozott, hogy rendelkeznek nukleáris fegyverekkel; mivel egyik ország sem részes fele az NPT-nek;

| T. | mivel aggodalomra ad okot annak kockázata, hogy nukleáris fegyverek esetleg terrorszervezetek kezére kerülnek; mivel a „lator rezsimek” közötti illegális proliferáció továbbra is kockázatot jelent, amint azt az Abdul Kádir Hán-féle hálózat is bizonyítja; |
| --- | --- |

T.

mivel aggodalomra ad okot annak kockázata, hogy nukleáris fegyverek esetleg terrorszervezetek kezére kerülnek; mivel a „lator rezsimek” közötti illegális proliferáció továbbra is kockázatot jelent, amint azt az Abdul Kádir Hán-féle hálózat is bizonyítja;

| U. | mivel a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (HCoC) jogilag nem kötelező jellege ellenére nonproliferációs dimenzióval is rendelkezik a rakétákat illetően; |
| --- | --- |

U.

mivel a ballisztikus rakéták elterjedése elleni hágai magatartási kódex (HCoC) jogilag nem kötelező jellege ellenére nonproliferációs dimenzióval is rendelkezik a rakétákat illetően;

| V. | mivel a 2002 óta hatályban lévő Nyitott Égbolt Szerződés célja az Oroszország és az Egyesült Államok, valamint annak európai szövetségesei közötti bizalom, megbízhatóság és kölcsönös megértés kiépítése volt; mivel Oroszország évek óta nem teljesíti a Nyitott Égbolt Szerződésből eredő kötelezettségeit; mivel az USA és Oroszország egymás után felmondta a szerződést; |
| --- | --- |

V.

mivel a 2002 óta hatályban lévő Nyitott Égbolt Szerződés célja az Oroszország és az Egyesült Államok, valamint annak európai szövetségesei közötti bizalom, megbízhatóság és kölcsönös megértés kiépítése volt; mivel Oroszország évek óta nem teljesíti a Nyitott Égbolt Szerződésből eredő kötelezettségeit; mivel az USA és Oroszország egymás után felmondta a szerződést;

| W. | mivel a vegyi fegyverekről szóló egyezmény a világ első olyan többoldalú leszerelési egyezménye, amely a tömegpusztító fegyverek egy teljes kategóriájának ellenőrizhető felszámolásáról rendelkezik; mivel az elmúlt évtizedben a vegyi fegyverek használatát tiltó jogi normát számos esetben megszegték, többek között a szír kormány és Oroszország; mivel a vegyifegyver-tilalmi egyezménynek alkalmazkodnia kell az új ipari termelési eljárásokhoz, az innovatív vegyiparhoz és az új szereplők megjelenéséhez; |
| --- | --- |

W.

mivel a vegyi fegyverekről szóló egyezmény a világ első olyan többoldalú leszerelési egyezménye, amely a tömegpusztító fegyverek egy teljes kategóriájának ellenőrizhető felszámolásáról rendelkezik; mivel az elmúlt évtizedben a vegyi fegyverek használatát tiltó jogi normát számos esetben megszegték, többek között a szír kormány és Oroszország; mivel a vegyifegyver-tilalmi egyezménynek alkalmazkodnia kell az új ipari termelési eljárásokhoz, az innovatív vegyiparhoz és az új szereplők megjelenéséhez;

| X. | mivel az Unió teljes mértékben elkötelezte magát a biológiai biztonság és a biológiai sokféleség növelése érdekében tett nemzetközi erőfeszítések mellett a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (BWC) végrehajtásán keresztül; mivel 13 ország még nem részes fele a BWC-nek; mivel a BWC-t a betartását biztosító ellenőrzési mechanizmusok nélkül fogadták el; mivel az ellenőrzési jegyzőkönyvről szóló tárgyalásokat 20 évvel ezelőtt leállították; |
| --- | --- |

X.

mivel az Unió teljes mértékben elkötelezte magát a biológiai biztonság és a biológiai sokféleség növelése érdekében tett nemzetközi erőfeszítések mellett a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (BWC) végrehajtásán keresztül; mivel 13 ország még nem részes fele a BWC-nek; mivel a BWC-t a betartását biztosító ellenőrzési mechanizmusok nélkül fogadták el; mivel az ellenőrzési jegyzőkönyvről szóló tárgyalásokat 20 évvel ezelőtt leállították;

| Y. | mivel a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) ballisztikus rakétákkal, nukleáris és tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos tevékenységei és programjai, valamint e fegyverek proliferációja és exportja komoly fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, valamint a globális leszerelési és nonproliferációs erőfeszítésekre; mivel a KNDK vezetése gyakran az ország atomfegyverprogramját használja fel arra, hogy politikai és gazdasági engedményeket kényszerítsen ki a nemzetközi közösségtől, miközben folyamatosan próbálja értékesíteni kis- és közepes hatótávú rakétatechnológiáját és nukleáris szakértelmét; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) ballisztikus rakétákkal, nukleáris és tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos tevékenységei és programjai, valamint e fegyverek proliferációja és exportja komoly fenyegetést jelent a nemzetközi békére és biztonságra, valamint a globális leszerelési és nonproliferációs erőfeszítésekre; mivel a KNDK vezetése gyakran az ország atomfegyverprogramját használja fel arra, hogy politikai és gazdasági engedményeket kényszerítsen ki a nemzetközi közösségtől, miközben folyamatosan próbálja értékesíteni kis- és közepes hatótávú rakétatechnológiáját és nukleáris szakértelmét;

| Z. | mivel a humanitárius leszerelés megjelenése és eredményessége miatt fokozatosan háttérbe szorultak a hidegháborúból megörökölt hagyományos leszerelési gyakorlatok; |
| --- | --- |

Z.

mivel a humanitárius leszerelés megjelenése és eredményessége miatt fokozatosan háttérbe szorultak a hidegháborúból megörökölt hagyományos leszerelési gyakorlatok;

| AA. | mivel a tömegpusztító fegyverek megszüntetését célzó erőfeszítésekben – többek között a nonproliferációs és leszerelési diplomáciában – részt vevő nők száma továbbra is riasztóan alacsony; |
| --- | --- |

AA.

mivel a tömegpusztító fegyverek megszüntetését célzó erőfeszítésekben – többek között a nonproliferációs és leszerelési diplomáciában – részt vevő nők száma továbbra is riasztóan alacsony;

| AB. | mivel az éghajlattal kapcsolatos kockázatok negatívan hathatnak az EU stratégiai biztonsági környezetére; mivel a tömegpusztító fegyverek leszerelésére és elterjedésének megakadályozására irányuló erőfeszítések nagyban hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, a globális biztonsághoz, a kiszámíthatósághoz, a hosszú távú stabilitáshoz, valamint a megélhetés, a környezet és a bolygó védelméhez; |
| --- | --- |

AB.

mivel az éghajlattal kapcsolatos kockázatok negatívan hathatnak az EU stratégiai biztonsági környezetére; mivel a tömegpusztító fegyverek leszerelésére és elterjedésének megakadályozására irányuló erőfeszítések nagyban hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, a globális biztonsághoz, a kiszámíthatósághoz, a hosszú távú stabilitáshoz, valamint a megélhetés, a környezet és a bolygó védelméhez;

| AC. | mivel a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy növelni kell az EU vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) védelmi felkészültségét és tudatosságát, fokozni kell a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris polgári és katonai ágazatok közötti együttműködést és az ezekbe irányuló beruházásokat, megelőző reagálási és helyreállítási intézkedéseket kell kidolgozni a meglévő uniós polgári védelmi mechanizmus keretében, ki kell építeni egy uniós CBRN-szakértői bázist, valamint elő kell mozdítani az egészség és a biztonság közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

AC.

mivel a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy növelni kell az EU vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) védelmi felkészültségét és tudatosságát, fokozni kell a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris polgári és katonai ágazatok közötti együttműködést és az ezekbe irányuló beruházásokat, megelőző reagálási és helyreállítási intézkedéseket kell kidolgozni a meglévő uniós polgári védelmi mechanizmus keretében, ki kell építeni egy uniós CBRN-szakértői bázist, valamint elő kell mozdítani az egészség és a biztonság közötti kapcsolatot;

| 1. | megismétli, hogy teljes mértékben elkötelezett a világszintű és európai biztonság sarokköveként működő hatékony nemzetközi fegyverzetellenőrzési, leszerelési és nonproliferációs rendszerek fenntartása mellett; emlékeztet azon kötelezettségvállalására, hogy olyan politikákat folytat, amelyek célja valamennyi nukleáris arzenál csökkentése és felszámolása, valamint a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverek teljes globális leszereléséhez szükséges feltételek megteremtése;; felszólít egy új, többoldalú fegyverzetellenőrzési és leszerelési rendszer kialakítására valamennyi szereplő részvételével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalmát fejezi ki a globális nonproliferációs, leszerelési és fegyverzetellenőrzési struktúra folyamatos eróziója miatt, amelyet tovább ront az új, potenciálisan destabilizáló hatású rendszerek – például a mesterséges intelligencia (MI) segítségével működtetett fegyverrendszerek, a hiperszonikus rakéták és a dróntechnológiák – gyors fejlődése; hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell különösen a hiperszonikus rakétatechnológia kérdésével, amely növeli a nukleáris fegyverek támadásra való reagálás gyanánt történő alkalmazásának kockázatát; attól tart, hogy a főbb fegyverzetellenőrzési szerződések felmondása vagy azok meghosszabbításának elmulasztása súlyosan károsíthatja az eddig viszonylagos stabilitást biztosító nemzetközi fegyverzetellenőrzési rendszereket, és veszélyeztetheti a nukleáris fegyverekkel rendelkező államok közötti kapcsolatokat; hangsúlyozza, hogy sürgősen helyre kell állítani a határokon átnyúló bizalmat; riasztónak tartja és határozottan ellenzi, hogy bármely szereplő tömegpusztító fegyverekhez folyamodhat geopolitikai viták megoldása céljából; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy több állam újraértékeli katonai doktrínáinak nukleáris vonatkozásait; kéri az összes nukleáris fegyverrel rendelkező államot, hogy felelősségteljesen járjanak el, és vegyék fontolóra a katonai és biztonsági elképzeléseikben, doktrínáikban és politikáikban a nukleáris fegyverek által betöltött meghatározó szerep csökkentését; üdvözli az USA azon szándékát, hogy nukleáris álláspontjának folyamatban lévő felülvizsgálata részeként értékelje a nukleáris fegyverek nemzeti biztonsági stratégiájában betöltött meghatározó szerepe csökkentésének lehetséges módjait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megerősíti az NPT, valamint annak három egymást erősítő pillére iránti teljes körű támogatását, mivel ez az egyetemesen legelfogadottabb kötelező erejű jogi eszközök egyike, valamint a nukleáris nonproliferációs rendszer sarokköve; emlékeztet arra, hogy az NPT hozzájárult a leszereléshez és a nukleáris energia békés használatához kapcsolódó normák széles körének megőrzéséhez, miközben érvényesítette a nukleáris nonproliferációs normát; elvárja, hogy az atomfegyverrel rendelkező államok jóhiszeműen eljárva tegyenek lépéseket a szerződésben foglalt arra irányuló kötelezettségeik teljesítésére, hogy bizonyítsák a nukleáris leszerelés iránti valódi elkötelezettségüket, az NPT 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának záródokumentumában rögzített konkrét intézkedések megtétele, valamint a nonproliferációs norma erősítése és a NAÜ biztosítéki rendszere kapacitásának kiterjesztése által; figyelmeztet arra, hogy az NPT jövőjét nem szabad magától értetődőnek venni, és felhívja a részes államokat, hogy minden erejükkel járuljanak hozzá a közelgő 10. felülvizsgálati konferencia sikeres és ambiciózus kimeneteléhez mindhárom pillér – a leszerelés, a nonproliferáció és az atomenergia békés felhasználása – tekintetében az által, hogy megállapodnak egy végső érdemi nyilatkozatról, amely újból megerősíti a szerződést, segít megőrizni a stratégiai stabilitást és gátolja egy új fegyverkezési verseny kibontakozását; kéri, hogy az NPT-t minden állam írja alá, csatlakozzon ahhoz és maradjon elkötelezett iránta; felhívja az NPT 10. felülvizsgálati konferenciáját, hogy vitassa meg a szerződés atomreaktorok katonai célú exportjával kapcsolatos kiskapuit; felhívja az uniós tagállamokat, hogy a legmagasabb rangú politikusaikat küldjék el a felülvizsgálati konferenciára; felkéri ezért az NPT valamennyi részes államát, hogy vegyenek részt konstruktívan az NPT keretében folytatott párbeszédben, és állapodjanak meg olyan reális, hatékony, kézzelfogható, kölcsönös és ellenőrizhető intézkedésekről, amelyek elősegítik a nukleáris leszerelés közös céljának elérését; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragaszkodik annak biztosításához, hogy az EU – eszköztárának teljes körű alkalmazásával – erős és konstruktív szerepet játsszon a globális, szabályokon alapuló nonproliferációs erőfeszítések, valamint a fegyverzetellenőrzési és leszerelési struktúra fejlesztésében és megerősítésében, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverek teljes felszámolásának hosszú távú céljával; üdvözli a leszereléssel és nonproliferációval foglalkozó uniós különmegbízott e téren végzett munkáját; felhívja a Tanácsot, hogy álljon ki amellett, hogy az EU egységesen lépjen fel a nemzetközi leszerelési, nonproliferációs és fegyverzet-ellenőrzési fórumokon, és a feszültségek enyhítése és a bizalmatlanság csökkentése érdekében mozdítsa elő a bizalomépítő intézkedéseket az NPT részes felei körében; hangsúlyozza, hogy a stratégiai iránytű keretében végzett munkát fel kell használni arra, hogy a tömegpusztító fegyverek proliferációjának kérdéseit teljes mértékben beépítsék a fenyegetésekről szóló közös megállapodásba, valamint hogy e kérdésben közös stratégiai kultúrát alakítsanak ki; felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy kezdeményezzen belső eszmecserét a brexit leszerelési és nonproliferációs politikájára gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az unió jelentős folyamatos pénzügyi hozzájárulását többek között az ENSZ Leszerelési Ügyek Hivatalához, a NAÜ-höz, a Vegyifegyver-tilalmi Szervezethez (OPCW), valamint az ENSZ főtitkára által a vegyi-, biológiai és toxinfegyverek feltételezett használatának kivizsgálására létrehozott mechanizmushoz (UNSGM); |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza a képzés és a figyelemfelkeltés alapvető fontosságát; ezért kéri, hogy erősítsék meg az EU-ban a nonproliferáció és a fegyverzet-ellenőrzés – és ezen belül a kvantuminformatika – terén rendelkezésre álló szakértelmet, és javítsák az uniós és tagállami személyzet képzését; hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a kapcsolatokat a magán- és az állami szektor, a tudományos élet, az agytrösztök és a civil társadalmi szervezetek között; üdvözli e tekintetben az Európai Atomenergetikai Oktatási Hálózat, az EU Nonproliferációs és Leszerelési Konzorciuma, valamint az Európai Nukleáris Védettségi Képzési Központ részére nyújtott folyamatos pénzügyi támogatást; hangsúlyozza a képzési és oktatási projektek terén az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskolával folytatott együttműködésben rejlő lehetőségeket; kéri a leszerelési oktatásba való további beruházásokat, valamint a fiatalok bevonásának előmozdítását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza az átláthatósági jelentéstételre, koordinációra és végrehajtásra vonatkozó kibővített megbízatást, valamint a kettős felhasználású termékekről szóló rendeletben foglalt kötelezettségek kibővített hatályát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja az uniós küldöttségeket, hogy a globális és regionális leszerelés, nonproliferáció és fegyverzet-ellenőrzés kérdését kezeljék kiemelt napirendi pontként a nem uniós országokkal folytatott politikai párbeszéd során annak érdekében, hogy az EU segítse a meglévő leszerelési, fegyverzet-ellenőrzési és nonproliferációs szerződések és eszközök egyetemessé tételére irányuló erőfeszítéseket; felkéri az EKSZ-t, hogy tegyen jelentős erőfeszítéseket legközelebbi partnereink, nevezetesen a szomszédságpolitikában részt vevő és a bővítési országok képzésének és kapacitásépítésének megerősítésére a tömegpusztító fegyverek leszerelése, a nonproliferáció és a fegyverzet-ellenőrzés területén; üdvözli, hogy az EU a partnerországoknak nyújtott segítség révén világszerte hozzájárul a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok enyhítéséhez, és méltatja a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz keretében finanszírozott, CBRN-kockázatok enyhítésével foglalkozó kiválósági központok létrehozására irányuló uniós kezdeményezést; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri az Uniót, hogy erősítse meg vezető szerepét a nukleáris kísérletek által érintett területeken a nukleáris kísérletek áldozatainak való segítségnyújtással és a környezetvédelmi kármentesítéssel kapcsolatban; kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (alelnök/főképviselő), hogy tegyen javaslatot az EU és tagállamai által végrehajtható intézkedésekre az EU e tekintetben betöltött szerepének megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy a NATO támogatja és elősegíti a szövetségesek és partnerek közötti párbeszédet annak érdekében, hogy azok végre tudják hajtani atomsorompó-kötelezettségeiket; hangsúlyozza, hogy a NATO-szövetségeseknek továbbra is elkötelezettnek kell lenniük a nukleáris arzenál további csökkentése és hosszú távú felszámolása feltételeinek megteremtése, valamint az atomfegyvermentes világ eszménye iránt, a kölcsönösség, valamint jogilag kötelező érvényű és ellenőrizhető egyezmények alapján; hangsúlyozza, hogy minden államnak konstruktív és hiteles párbeszédet kell folytatnia erről a kérdésről a megfelelő nemzetközi és kétoldalú fórumokon; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja az ENSZ leszerelési ügyekkel foglalkozó hivatalának munkáját, az ENSZ főtitkárának nagyra törő leszerelési menetrendjét, valamint az ENSZ égisze alatt zajló többoldalú tanácskozási folyamatokat és tárgyalásokat; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell valamennyi érdekelt fél, a civil társadalom és a tudományos élet bevonását, valamint a polgárok érdemi és sokszínű részvételét a leszerelési és nonproliferációs vitákban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | támogatja az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet által elfogadott bizalomépítő intézkedéseket mint a félreértések és hibás számítások csökkentéséhez, valamint a nagyobb nyitottság és átláthatóság biztosításához való fontos hozzájárulást; ösztönzi az atomfegyverrel rendelkező államokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket nukleáris arzenáljuk átláthatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az Unió elkötelezettségét a tömegpusztító fegyverektől mentes övezet Közel-Keleten történő létrehozásának előmozdítása mellett, az atomsorompó-szerződés szerződő feleinek a szerződést és annak meghosszabbítását vizsgáló 1995. évi konferenciájának a Közel-Keletről elfogadott határozatával összhangban, valamint az e teljes körű, ellenőrizhető és visszafordíthatatlan folyamatot támogató bizalomépítő intézkedések Unió általi előmozdítását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aggodalmát fejezi ki a KNDK folyamatos nukleáris és ballisztikus tevékenységei miatt, amelyekkel számos ENSZ BT-határozatot megszeg, valamint az új képességek fejlesztésére irányuló tevékenységei miatt; megismétli, hogy erőfeszítéseket kíván tenni a Koreai-félsziget teljes, visszafordíthatatlan és ellenőrizhető nukleáris leszerelése érdekében, és úgy véli, hogy az EU-nak folytatnia kell a Koreai-félszigeten található valamennyi tömegpusztító fegyver felszámolására irányuló erőfeszítéseit; sürgeti a KNDK-t, hogy azonnal függessze fel nukleáris és rakétatevékenységeit és egyéb tömegpusztító fegyverekre és hordozóeszközökre vonatkozó programjait, teljes mértékben feleljen meg a releváns ENSZ BT-határozatoknak, mielőbb írja alá és ratifikálja a CTBT-t, és ismét tartsa tiszteletben az NPT-t; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri az NPT-kereten kívüli, nukleáris fegyverek birtokában lévő államokat, hogy tartózkodjanak a katonai felhasználású nukleáris technológia proliferációjától, és csatlakozzanak az NPT-hez; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi a TPNW hatálybalépését, és elismeri az abban célként meghatározott, nukleáris fegyverektől mentes világra vonatkozó elképzelést; emlékeztet arra, hogy nem szabad gyengíteni az atomsorompó-szerződés nukleáris leszerelés céljának eléréséhez, valamint a nemzetközi stabilitás és a kollektív biztonság biztosításához nélkülözhetetlen fórumként betöltött szerepét; kiemeli az NPT jelentőségét, melynek 191 állam részes fele, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell annak hatékonyságát, valamint felkéri az NPT részes államait, hogy ezért vegyenek részt konstruktívan az NPT keretében folytatott párbeszédben, és állapodjanak meg olyan reális, hatékony, kézzelfogható, kölcsönös és ellenőrizhető intézkedésekről, amelyek elősegítik a nukleáris leszerelés végső, közös, hosszú távú céljának elérését; úgy véli, hogy a TPNW nem gyengítheti a tagállamok biztonságát; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet a NAÜ központi szerepére, amelyet biztosítékként tölt be annak érdekében, hogy a résztvevő államok megfeleljenek az NPT rendelkezéseinek; hangsúlyozza, hogy a NAÜ ellenőrzési tevékenységei elengedhetetlenek a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozása szempontjából; felszólítja azokat az államokat, amelyek ezt eddig nem tették meg, hogy haladéktalanul ratifikálják és hajtsák végre a NAÜ kiegészítő jegyzőkönyvét; kéri azokat az államokat, amelyek felhagytak a kiegészítő jegyzőkönyv alkalmazásával, hogy térjenek vissza a megfeleléshez; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a NAÜ nélkülözhetetlen szerepét, amelyet Irán biztosítéki egyezménynek való megfelelése megfigyelésében és ellenőrzésében tölt be, valamint különösen méltatja azt a kulcsszerepet, amelyet 2021. február 23-a óta az Iránnal kötött átmeneti kétoldalú technikai megállapodás végrehajtásában tölt be, amely lehetővé teszi a NAÜ számára, hogy folytassa szükséges ellenőrzési és megfigyelési tevékenységeit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megerősíti, hogy teljes mértékben támogatja a JCPOA-t, mint a globális nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozására szolgáló struktúra kulcsfontosságú elemét; hangsúlyozza, hogy a megállapodás teljes körű végrehajtása kulcsfontosságú Európa biztonsága, valamint a Közel-Kelet és a világ stabilitása és biztonsága szempontjából; üdvözli az Unió Iránnal folytatott folyamatos együttműködését az atomenergia polgári felhasználásának kérdéseivel kapcsolatban, valamint a nukleáris biztonság növelése érdekében végrehajtott projektekért a JCPOA III. melléklete alapján végzett intézkedéseket; felszólítja Iránt a JCPOA-t megsértő nukleáris tevékenységeinek azonnali beszüntetésére, és ennek végrehajtása esetén kéri minden nukleáris vonatkozású szankció megszüntetését; felszólítja az összes felet, hogy folytassák a tárgyalásokat annak érdekében, hogy teljes mértékben és ténylegesen visszaállítsák a megállapodásnak való megfelelést; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megerősíti, hogy a CTBT mint erős bizalomépítő eszköz hatálybalépése és ratifikálása továbbra is fontos célkitűzése a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni uniós stratégiának; megjegyzi, hogy a CTBT-t 170 állam ratifikálta, és rámutat, hogy nyolc országnak még meg kell tennie ezt ahhoz, hogy a CTBT hatályba léphessen; üdvözli az Uniónak a nem aláíró országokkal való kapcsolatfelvételre irányuló diplomáciai erőfeszítéseit, amelyek célja, hogy megnyerjék a szóban forgó országokat a szerződés ratifikálása és annak egyetemes betartása számára; üdvözli az Átfogó Atomcsendszerződés Szervezete Előkészítő Bizottságának tevékenységeihez – többek között pénzügyi hozzájárulás formájában – biztosított uniós támogatást, melynek célja a szervezet ellenőrzési és megfigyelési képességeinek megerősítése; kéri az összes olyan államot, amely még nem írta alá a CTBT-t, hogy csatlakozzanak ahhoz, és sürgeti valamennyi aláíró államot, amely még nem ratifikálta a CTBT-t, hogy azt tegye meg; felszólítja az összes államot, hogy tartózkodjanak a nukleáris kísérletektől; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fenntartja régóta fennálló támogatását a hasadóanyag-tilalmi szerződésről szóló tárgyalások megkezdése irányában, és felszólít minden olyan nukleáris fegyverrel rendelkező államot, amely ezt eddig nem tette meg, hogy haladéktalanul fogadjon el moratóriumot a nukleáris fegyverekhez és más nukleáris robbanóeszközökhöz szükséges hasadóanyagok előállítása vonatkozásában; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ismételten mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció kilépett az INF-szerződésből azt követően, hogy Oroszország folyamatosan megszegte a szerződést és a felek közötti kommunikáció megszakadt; különösen aggódik amiatt, hogy az INF-szerződés megszűnését követően az európai műveleti színtéren újbóli megjelenhetnek a földi telepítésű, közepes hatótávolságú rakéták, valamint hogy új fegyverkezési verseny bontakozhat ki és Európa újramilitarizálódhat; üdvözli az Egyesült Államok és Oroszország aziránti elkötelezettségét, hogy továbbra is törekednek a stratégiai terület kiszámíthatóságának biztosítására, valamint a fegyveres konfliktusok és a nukleáris háború veszélyének csökkentésére irányuló közös céljaik megvalósítására; sürgeti mindkét oldalt, hogy ezzel a lendülettel igyekezzenek ambiciózus alapot teremteni az olyan új fegyverzetellenőrzési rendszerre és kockázatcsökkentési intézkedésekre vonatkozó tárgyalások újrakezdéséhez, amelyek figyelembe veszik a változó geopolitikai kontextust és az új hatalmak felemelkedését; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólítja az összes többi olyan országot – különösen Kínát –, amely interkontinentális és közepes hatótávolságú rakétarendszerekkel rendelkezik vagy amelyekben azok kifejlesztése folyamatban van, hogy vegyenek részt az INF utódszerződésének többoldalúsítására és egyetemessé tételére irányuló erőfeszítésekben, figyelembe véve a fegyverrendszerek legfrissebb fejlesztéseit, és hogy aktívan vegyenek részt minden más fegyverzetellenőrzési megállapodásokra irányuló tárgyalásokban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aggodalommal veszi tudomásul Kína – hiperszonikus nukleáris rakétákat is magában foglaló – nukleáris arzenáljának jelenlegi korszerűsítését és kiszélesítését; felszólítja Kínát, hogy aktívan és jóhiszeműen vegyen részt a nemzetközi fegyverzetellenőrzési, leszerelési és nonproliferációs tárgyalásokban; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy Oroszország rendszeresen megszegi a nemzetközi normákat és szerződéseket, és egyre ellenségesebb nukleáris retorikát alkalmaz a tagállamokkal szemben; sürgeti Oroszországot, hogy szüntesse be ellenséges tevékenységeit és térjen vissza a nemzetközi normáknak való megfeleléshez; különösen aggasztónak tartja Oroszország nukleáris fegyverkísérleteit, valamint egy nukleáris- és hagyományos meghajtású északi-sarkvidéki jégtörőflotta létrehozását célzó tevékenységét; hangsúlyozza, hogy az ilyen tevékenységek ellentétesek a stabilitás és béke fenntartásának céljával, valamint rendkívül veszélyesek is lehetnek az Északi-sarkvidék törékeny ökoszisztémájára nézve; |
| --- | --- |

26.

| 27. | melegen üdvözli az Egyesült Államok és az Orosz Föderáció döntését az új START-szerződés meghosszabbításáról, ami érdemben hozzájárul az NPT közelgő 10. felülvizsgálati konferenciájához, valamint az új START-szerződés VI. cikkének végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a szerződés meghosszabbításának alapot kell biztosítania egy új fegyverzetellenőrzési megállapodásra vonatkozó tárgyaláshoz, amely mind a telepített és nem telepített, valamint a stratégiai és nem stratégiai fegyvereket magában foglalná; felkéri mindkét aláíró felet, hogy alaposan vizsgálják meg a szerződés hatálya alá vonandó fegyverek körével, telepítésével és kategóriájával kapcsolatos valamennyi lehetőséget, és felszólít a többi nukleáris fegyverrel rendelkező országgal folytatott párbeszédre, valamint arra, hogy vonják be őket is minden új fegyverzet-ellenőrzési megállapodásról szóló tárgyalásba, különösen Kínát – tekintettel nukleáris arzenáljának folyamatos növelésére és korszerűsítésére –, valamint az Egyesült Királyságot és Franciaországot; kéri a nukleáris fegyverrel rendelkező államokat, hogy erősítsék meg az elvet, amely szerint egy nukleáris háborút nem lehet megnyerni és sosem szabad megvívni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza az elnöki nukleáris kezdeményezések fontosságát, melyek célja a telepített rövid hatótávolságú „taktikai” nukleáris fegyverek csökkentése; aggodalommal veszi tudomásul Oroszország folyamatban lévő, nem stratégiai nukleáris fegyvereinek korszerűsítésére irányuló programjait, amelyek kapcsán felvetődik a kérdés, hogy megfelelnek-e az elnöki nukleáris kezdeményezések célkitűzéseinek; emlékeztet arra, hogy az elnöki nukleáris kezdeményezések – nem kötelező jellegük ellenére – nélkülözhetetlen szerepet játszottak a fegyverzetellenőrzési rendszerben, valamint felhívja mind az Egyesült Államokat, mind az Orosz Föderációt, hogy tartsák magukat a nem stratégiai nukleáris fegyverekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásaikhoz, és fokozzák az átláthatóságot a fegyverarzenálok, fegyvereik telepítése, státusza és korszerűsítése, valamint az új fegyverfejlesztések tekintetében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi közösségnek intézkedéseket kell kidolgoznia a rakéták elterjedése kockázatának csökkentése érdekében; kéri a jelentős számú cirkálórakétával rendelkező államokat, hogy első lépésként összpontosítsanak a bizalomépítő és átláthatósági intézkedésekre, ideértve a cirkálórakéták telepítésére és használatára vonatkozó magatartási kódexekről szóló tárgyalásokat és azok elfogadását; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy kezdeményezzen párbeszédet az exportáló államokkal annak biztosítása érdekében, hogy azok teljes körűen tiszteletben tartsák a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszert – az egyetlen létező többoldalú megállapodást, amely a rakéták és a rakétákkal kapcsolatos felszerelések átadásáról szól –, valamint koordinálja az annak keretében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli az alelnök/főképviselő által a HCoC – a ballisztikus rakéták elterjedése elleni küzdelmet célzó egyetlen többoldalú átláthatósági és bizalomépítő eszköz – egyetemessé tételének előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket, a tömegpusztító fegyverek hordozására alkalmas ballisztikus rakéták korlátozása érdekében tett erőfeszítésekhez való további hozzájárulás érdekében; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy irányítsa a HCoC és más fegyverzetellenőrzési eszközök közötti összhang növelését célzó erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza a Nyitott Égbolt Szerződés transzatlanti kapcsolatokban betöltött döntő szerepét, valamint a globális fegyverzetellenőrzési rendszerhez, az aláíró államok által végrehajtott katonai tevékenységekkel kapcsolatos bizalomépítéshez és átláthatósághoz, valamint Európa és a világ hosszú távú stabilitásához nyújtott értékes hozzájárulását; hangsúlyozza, hogy a Nyitott Égbolt Szerződés kapacitást biztosított a kisebb európai államok számára szomszédaik megfigyeléséhez és azok katonai tevékenységeikkel kapcsolatos elszámoltatásához; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az orosz Állami Duma a közelmúltban törvényt fogadott el a Nyitott Égbolt Szerződésből való kilépésről, és hogy az Egyesült Államok is kilépett abból; felhívja a fennmaradó aláíró feleket, hogy továbbra is tartsák magukat a szerződéshez; sürgeti az Egyesült Államokat és az Orosz Föderációt, hogy kezdjék újra a tárgyalásokat a szerződéshez való újbóli csatlakozás és annak teljes körű, hatékony és ellenőrizhető végrehajtása érdekében; sürgeti a többi államot, hogy bizalomépítő intézkedésként erősítsék tovább a szerződést azáltal, hogy hatókörét terjesszék ki a tudományos munkatársak közötti eszmecserékre, a katasztrófaelhárítást érintő együttműködésre, a környezeti monitoringra, valamint más feladatokra; |
| --- | --- |

31.

| 32. | riasztónak tartja a vegyi hadviselés jelentette fenyegetést azt követően, hogy nemrégiben a vegyi fegyverek évtizedek óta legjelentősebb és leghosszabb ideig tartó bevetésére került sor; különösen aggódik amiatt, hogy egyes állami és nem állami szereplők egyre nagyobb mennyiségben és ütemben képesek olyan tiltott vegyi anyagokat előállítani, melyek kimutathatósága korlátozott; kitart amellett, hogy továbbra is alkalmazni kell a vegyi fegyverek elleni globális etikai normát azáltal, hogy lehetetlenné teszik azok büntetlen használatát; felszólít az újonnan elfogadott uniós globális emberi jogi szankciórendszer hatékony alkalmazására e norma fenntartása érdekében; üdvözli, hogy a Tanács horizontális szankciórendszert fogadott el a vegyi fegyverek gyártását, tárolását és proliferációját érintő egyre gyakoribb visszaélések kezelésére; ismét súlyos aggodalmát fejezi ki az Alekszej Navalnij, valamint Szergej és Julia Szkripal elleni, a novicsok nevű – a CWC szerint vegyi fegyvernek minősülő – betiltott idegméreggel elkövetett merényletkísérletek miatt; üdvözli, hogy válaszul a nemzetközi normák és Oroszország nemzetközi kötelezettségvállalásainak e kirívó megsértésére 2020. október 14-én szankciókat vezettek be az orosz állami tisztviselőkkel szemben; sürgeti Oroszországot, hogy szolgáljon érdemi magyarázattal a Kreml kritikusa, Alekszej Navalnij megmérgezésére, amint azt egy 45 nyugati országból álló csoport az OPCW szabályai alapján kérte; |
| --- | --- |

32.

| 33. | elismeréssel illeti az OPCW vegyi anyagok ellenőrzött megsemmisítésében játszott meghatározó szerepét; a lehető leghatározottabban elítéli a vegyi fegyvereknek a CWC-ben részes államok általi fejlesztését és széles körű használatát, és elítéli a Bassár el-Aszad Szíriai Arab Köztársaságának rezsimje által elkövetett számos emberi jogi jogsértést és atrocitást; hangsúlyozza, hogy a CWC ilyen súlyos megsértése esetén biztosítani kell az elszámoltathatóságot; üdvözli a CWC részes államainak 25. konferenciáján hozott döntést, mely szerint felfüggesztik Szíria bizonyos jogait és kiváltságait az OPCW keretében; üdvözli, hogy az EU továbbra is támogatja az UNSGM-et, ugyanakkor hangsúlyozza elszámoltathatósága megőrzésének fontosságát; elítéli az arra irányuló kísérleteket, hogy aláássák az UNSGM függetlenségét azáltal, hogy alárendelik az ENSZ Biztonsági Tanácsának; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megismétli, hogy teljes mértékben támogatja a BWC-t, amely tiltja a veszélyes vírusok, baktériumok és mérgező anyagok emberek elleni használatát; üdvözli a BWC számára közvetlenül biztosított uniós pénzügyi hozzájárulást, melynek célja az Unión kívüli biológiai biztonság erősítésének támogatása; felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy folytassa a BWC egyetemessé tételének előmozdítására irányuló erőfeszítéseit; rámutat, hogy fokozni kell a BWC betartásának ellenőrzésére szolgáló, jogilag kötelező erejű mechanizmus létrehozására irányuló erőfeszítéseket; felszólítja az összes felet, köztük az Egyesült Államokat is, hogy a BWC ad hoc csoportján keresztül térjenek vissza a tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza az EU Műholdközpontja által végzett fontos munkát, amelyet világűrbe telepített eszközök, műholdfelvételek és térinformatikai hírszerzés használatával végez a tömegpusztító fegyverek leszerelésére és nonproliferációjára vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelés ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rámutat a katonai területen a mesterséges intelligenciával támogatott rendszerek fejlesztése terén elért gyors fejlődésre; ezért megismétli az EU-hoz intézett azon felhívását, hogy vállaljon vezető szerepet a nemzetközi szabályozási erőfeszítésekben annak biztosítása érdekében, hogy a mesterséges intelligencia katonai célú fejlesztése és alkalmazása megfeleljen a nemzetközi jogban, többek között a nemzetközi humanitárius jogban és az emberi jogi jogszabályokban meghatározott szigorú korlátoknak; felszólítja az EU-t továbbá, hogy folytasson előkészítő munkát olyan globális tárgyalások tető alá hozása érdekében, melyek célja a hadviselés során használt mesterséges intelligencián alapuló rendszerek beépítése az összes meglévő fegyverzet-ellenőrzési, leszerelési és nonproliferációs eszközbe; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi jogban nem szabályozott új technológiákat az emberiesség elvei és a közös lelkiismeret parancsai alapján kell megítélni; felhívja az alelnököt/főképviselőt, a tagállamokat és az Európai Tanácsot, hogy fogadjanak el olyan közös álláspontot az autonóm fegyverrendszerekről, amely érdemi emberi ellenőrzést biztosít e fegyverrendszerek kritikus funkciói felett; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU támogassa az egyes hagyományos fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény azon erőfeszítéseit, amelyek révén a Magas Szerződő Felek hozzájárulnak a halált okozó autonóm fegyverrendszerekhez kapcsolódó, kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó kormányzati szakértői csoport munkájához, hogy konszenzust érjenek el egy olyan, jogilag kötelező erejű eszközre vonatkozóan, amely tiltaná az érdemi emberi ellenőrzés nélküli, teljesen autonóm fegyvereket; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja az EU-t, hogy növelje a tagállamok műveleti koncepcióihoz igazodó, mesterséges intelligenciával kapcsolatos képességek fejlesztésére irányuló beruházásait; hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencia növekvő jelentősége szükségessé teszi a hasonló gondolkodású partnerekkel való fokozott együttműködést is; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a nőknek a leszerelési és nonproliferációs konferenciákon és fórumokon való egyenlő, teljes körű és érdemi részvételét, beleértve a leszerelési diplomáciát és minden, a leszereléshez kapcsolódó döntéshozatali folyamatot; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rámutat, hogy további intézkedéseket kell hozni a tömegpusztító fegyverek elterjedésének finanszírozása elleni küzdelem érdekében, az ellenséges nem állami szereplők számára való technológia- és tudástranszfer megakadályozása érdekében, valamint rámutat arra a fenyegetésre, amelyet a CBRN-nel elkövetett terrorizmus jelent kollektív biztonságunkra; rámutat, hogy az Uniónak támogatnia kell a felelősségteljes tudományt a tudományos kutatás és kísérletezés helytelen használatának megelőzése érdekében; hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a CRBN-anyagok csempészése és jogellenes kereskedelme ellen, valamint meg kell előzni az eltérítési kockázatokat; felkéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy kezeljék ezt a kérdést a volt harcosok lefegyverzésének, leszerelésének és reintegrációjának (DDR) támogatására vonatkozó stratégiai megközelítésről szóló, várható közös közleményükben; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az erőfeszítéseket az Unió CBRN-fenyegetésekkel szembeni felkészültségének és fellépéseinek további erősítése érdekében, a mentesítési, készletfelhalmozási és ellenőrzési képességek fejlesztése révén, a meglévő uniós polgári védelmi mechanizmus keretében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, valamint a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL C 449., 2020.12.23., 149. o.

(2)  HL C 404., 2021.10.6., 63. o.

(3)  HL C 404., 2021.10.6., 240. o.

(4)  HL C 456., 2021.11.10., 78. o.

(5)  HL C 433., 2019.12.23., 86. o.

(6)  HL C 440., 2015.12.30., 97. o.

(7)  HL C 215., 2018.6.19., 202. o.

(8)  HL L 206., 2021.6.11., 1. o.

(9)  HL C 341., 2020.10.13., 1. o.

(10)  HL C 298., 2021.7.26., 1. o.

(11)  HL L 90., 2010.4.10., 8. o.

(12)  HL L 372. I, 2020.11.9., 4. o.

(13)  HL L 207., 2020.6.30., 15. o.

(14)  HL L 149., 2019.6.7., 63. o.

(15)  HL L 259., 2018.10.16., 12. o.

(16)  HL L 341., 2020.10.15., 1. o.

(17)  HL L 207., 2020.6.30., 36. o.

(18)  HL L 19., 2019.1.22., 11. o.

(19)  Franciaország, Németország és az Egyesült Királyság.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/80

---

P9_TA(2021)0505

Az EU humanitárius tevékenységének új orientációi

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása az EU humanitárius tevékenységének új orientációiról (2021/2163(INI))

(2022/C 251/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. és 214. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. és 214. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkére,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló, 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/836 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/836 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 9-i (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról, a 466/2014/EU határozat módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az (EU) 2017/1601 rendelet és a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 9-i (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusról szóló, 2008. évi együttes nyilatkozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által elfogadott, a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusról szóló, 2008. évi együttes nyilatkozatra (4),

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló, 1949. augusztus 12-i negyedik genfi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló, 1949. augusztus 12-i negyedik genfi egyezményre,

| — | tekintettel a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/JHA tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a népirtással, az emberiség elleni bűncselekményekkel és a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozásról és büntetőeljárásról szóló, 2003. május 8-i 2003/335/JHA tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel a globális élelmezés- és táplálkozásbiztonság erősítéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a globális élelmezés- és táplálkozásbiztonság erősítéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló, uniós iránymutatásokra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló, uniós iránymutatásokra (6),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyveres konfliktusok során a sebesültek és betegek, az egészségügyi személyzet és a humanitárius személyzet védelméről szóló, 2016. május 3-i 2286. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyveres konfliktusok során a sebesültek és betegek, az egészségügyi személyzet és a humanitárius személyzet védelméről szóló, 2016. május 3-i 2286. számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a humanitárius világtalálkozó eredményeiről és a világtalálkozó résztvevői által tett kötelezettségvállalásokról szóló, 2016. augusztus 23-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a humanitárius világtalálkozó eredményeiről és a világtalálkozó résztvevői által tett kötelezettségvállalásokról szóló, 2016. augusztus 23-i jelentésére,

| — | tekintettel a 2016. május 23-án aláírt „nagyszabású egyezség” (Grand Bargain) elnevezésű megállapodásra, annak éves független jelentéseire, különösen a 2021. évi jelentésre, valamint a „nagyszabású egyezség”2021. június 15–17-i éves ülésén bemutatott „nagyszabású egyezség” 2.0 keretrendszerre és annak mellékleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. május 23-án aláírt „nagyszabású egyezség” (Grand Bargain) elnevezésű megállapodásra, annak éves független jelentéseire, különösen a 2021. évi jelentésre, valamint a „nagyszabású egyezség”2021. június 15–17-i éves ülésén bemutatott „nagyszabású egyezség” 2.0 keretrendszerre és annak mellékleteire,

| — | tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának a rugalmas finanszírozás 2020-as felhasználásáról szóló, 2021. júliusi jelentésére, valamint annak frissítéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ menekültügyi főbiztosának a rugalmas finanszírozás 2020-as felhasználásáról szóló, 2021. júliusi jelentésére, valamint annak frissítéseire,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. március 14–18. között Sendaiban (Japán) tartott harmadik katasztrófakockázat-csökkentési világkonferenciáján elfogadott, a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre, valamint a katasztrófakockázat-csökkentéssel foglalkozó, 2017-ben Cancúnban, 2019-ben pedig Genfben tartott globális platform eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. március 14–18. között Sendaiban (Japán) tartott harmadik katasztrófakockázat-csökkentési világkonferenciáján elfogadott, a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre, valamint a katasztrófakockázat-csökkentéssel foglalkozó, 2017-ben Cancúnban, 2019-ben pedig Genfben tartott globális platform eredményeire,

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjére és a fenntartható fejlődési célokra,

| — | tekintettel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának 2021. évi globális humanitárius áttekintésére és annak havonta frissülő információira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatalának 2021. évi globális humanitárius áttekintésére és annak havonta frissülő információira,

| — | tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2021)0101),

| — | tekintettel az „Uniós humanitárius segítségnyújtás: új kihívások, régi elvek” című, 2021. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2021)0110) és az azt követő, 2021. május 20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós humanitárius segítségnyújtás: új kihívások, régi elvek” című, 2021. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2021)0110) és az azt követő, 2021. május 20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az ellenálló képesség és a katasztrófakockázat-csökkentés uniós megközelítése a fejlődő országokban: Az élelmiszerbiztonsági válság tanulságai” című, 2013. december 11-i (7), a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban lévő gyermekek oktatásáról szóló, 2015. november 26-i (8), a „Felkészülés a humanitárius csúcstalálkozóra: a humanitárius segítségnyújtás előtt álló kihívások és lehetőségek” című, 2015. december 16-i (9), „Az ellenálló képesség mint az EU külső fellépéseinek stratégiai prioritása” című, 2017. június 1-jei (10), valamint a fejlesztési együttműködési eszköz, a humanitárius segítségnyújtási eszköz és az Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2018. április 17-i (11) állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtásról szóló állásfoglalásaira, különösen „Az ellenálló képesség és a katasztrófakockázat-csökkentés uniós megközelítése a fejlődő országokban: Az élelmiszerbiztonsági válság tanulságai” című, 2013. december 11-i (7), a szükséghelyzetekben és elhúzódó válságokban lévő gyermekek oktatásáról szóló, 2015. november 26-i (8), a „Felkészülés a humanitárius csúcstalálkozóra: a humanitárius segítségnyújtás előtt álló kihívások és lehetőségek” című, 2015. december 16-i (9), „Az ellenálló képesség mint az EU külső fellépéseinek stratégiai prioritása” című, 2017. június 1-jei (10), valamint a fejlesztési együttműködési eszköz, a humanitárius segítségnyújtási eszköz és az Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról szóló, 2018. április 17-i (11) állásfoglalásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A9-0328/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A9-0328/2021),

| A. | mivel a humanitárius segítségnyújtás iránti igények magasabbak, mint valaha, ugyanis 2021-ben 238 millió ember szorul segítségre, elsősorban a konfliktusok miatt, ám olyan rendszerszintű tényezők miatt is, mint az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák, a környezetkárosodás, a globális népességnövekedés, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a korlátozott vízkészletek és a rossz kormányzás; mivel az egyre növekvő humanitárius szükségletek és azok növekvő komplexitása érinti az összes fenntartható fejlődési célt, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend globális előrehaladásának aggodalomra okot adó hiánya felé mutat; |
| --- | --- |

A.

mivel a humanitárius segítségnyújtás iránti igények magasabbak, mint valaha, ugyanis 2021-ben 238 millió ember szorul segítségre, elsősorban a konfliktusok miatt, ám olyan rendszerszintű tényezők miatt is, mint az éghajlatváltozás, a természeti katasztrófák, a környezetkárosodás, a globális népességnövekedés, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a korlátozott vízkészletek és a rossz kormányzás; mivel az egyre növekvő humanitárius szükségletek és azok növekvő komplexitása érinti az összes fenntartható fejlődési célt, valamint a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend globális előrehaladásának aggodalomra okot adó hiánya felé mutat;

| B. | mivel a Covid19-világjárvány súlyosbította a már meglévő instabilitásokat és egyenlőtlenségeket, növelte a humanitárius szükségleteket – nevezetesen a miatt, hogy ugrásszerűen emelkedik az éhínség és az élelmiszer-ellátás hiánya, közel 300 millió embert fenyeget annak kockázata, hogy élelmiszer-ellátása súlyosan bizonytalanná válik, és több mint 40 millió embert érint az élelmiszer-ellátás kritikus méreteket öltő bizonytalansága –, valamint akadályozta a humanitárius reagálást a határlezárások és egyéb korlátozások, például a fegyveres konfliktusok résztvevő felei által megkísérelt korlátozások következtében; mivel a humanitárius szükségletek növekedése részben az instabilitást okozó tényezők kezelésének érdekében nyújtott fejlesztési támogatás elégtelenségének eredménye; mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet szerint minden instabil helyzetben nyújtott humanitárius segítségnyújtás 38 %-kal nőtt 2015-ről 2016-ra, míg az instabil helyzetek programozható fejlesztési támogatása ugyanabban az időszakban nem növekedett (12); mivel 2014 és 2018 között a humanitárius segítségnyújtás adta a tengerentúli hivatalos fejlesztési támogatási hozzájárulások második legnagyobb hányadát a Fejlesztéstámogatási Bizottság 29 országában (13); |
| --- | --- |

B.

mivel a Covid19-világjárvány súlyosbította a már meglévő instabilitásokat és egyenlőtlenségeket, növelte a humanitárius szükségleteket – nevezetesen a miatt, hogy ugrásszerűen emelkedik az éhínség és az élelmiszer-ellátás hiánya, közel 300 millió embert fenyeget annak kockázata, hogy élelmiszer-ellátása súlyosan bizonytalanná válik, és több mint 40 millió embert érint az élelmiszer-ellátás kritikus méreteket öltő bizonytalansága –, valamint akadályozta a humanitárius reagálást a határlezárások és egyéb korlátozások, például a fegyveres konfliktusok résztvevő felei által megkísérelt korlátozások következtében; mivel a humanitárius szükségletek növekedése részben az instabilitást okozó tényezők kezelésének érdekében nyújtott fejlesztési támogatás elégtelenségének eredménye; mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet szerint minden instabil helyzetben nyújtott humanitárius segítségnyújtás 38 %-kal nőtt 2015-ről 2016-ra, míg az instabil helyzetek programozható fejlesztési támogatása ugyanabban az időszakban nem növekedett (12); mivel 2014 és 2018 között a humanitárius segítségnyújtás adta a tengerentúli hivatalos fejlesztési támogatási hozzájárulások második legnagyobb hányadát a Fejlesztéstámogatási Bizottság 29 országában (13);

| C. | mivel a Covid19-világjárvány egyrészről számos logisztikai akadályt hozott létre a segítségnyújtási műveleteket végrehajtó nemzetközi szervezetek számára, miközben másrészt ezek a logisztikai kihívások hozzájárultak egy sor változáshoz a segélyprogramok végrehajtásának módjában, különösen a humanitárius segítségnyújtás helymeghatározása fontosságának növelése tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel a Covid19-világjárvány egyrészről számos logisztikai akadályt hozott létre a segítségnyújtási műveleteket végrehajtó nemzetközi szervezetek számára, miközben másrészt ezek a logisztikai kihívások hozzájárultak egy sor változáshoz a segélyprogramok végrehajtásának módjában, különösen a humanitárius segítségnyújtás helymeghatározása fontosságának növelése tekintetében;

| D. | mivel 2018-ban mintegy 108 millióan szorultak nemzetközi humanitárius segítségre viharok, áradások, aszályok és erdőtüzek miatt; mivel 2050-re az éghajlatváltozással összefüggő katasztrófák és az éghajlatváltozás társadalmi-gazdasági hatásai miatt évente több mint 200 millió ember szorulhat humanitárius segítségre; |
| --- | --- |

D.

mivel 2018-ban mintegy 108 millióan szorultak nemzetközi humanitárius segítségre viharok, áradások, aszályok és erdőtüzek miatt; mivel 2050-re az éghajlatváltozással összefüggő katasztrófák és az éghajlatváltozás társadalmi-gazdasági hatásai miatt évente több mint 200 millió ember szorulhat humanitárius segítségre;

| E. | mivel a szükséghelyzetek a legsúlyosabb mértékben a nőket és lányokat érintik; mivel a konfliktusövezetekben a fiatalkorú lányok 90 %-kal nagyobb eséllyel maradnak ki az iskolából, a humanitárius helyzetekben lévő nők 70 %-a tapasztal nemi alapú erőszakot, valamint a tartós éhezést megtapasztaló emberek több mint 70 %-át nők teszik ki; |
| --- | --- |

E.

mivel a szükséghelyzetek a legsúlyosabb mértékben a nőket és lányokat érintik; mivel a konfliktusövezetekben a fiatalkorú lányok 90 %-kal nagyobb eséllyel maradnak ki az iskolából, a humanitárius helyzetekben lévő nők 70 %-a tapasztal nemi alapú erőszakot, valamint a tartós éhezést megtapasztaló emberek több mint 70 %-át nők teszik ki;

| F. | mivel az EU humanitárius légi hídja, amelyet a világjárvány okozta szállítási korlátozásokra válaszul hoztak létre, a segélyek, a szükséghelyzeti segítségnyújtás és a humanitárius személyzet szállításának megkönnyítése révén nagyban hozzájárult a humanitárius reagálás kritikus hiányosságainak megszüntetéséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU humanitárius légi hídja, amelyet a világjárvány okozta szállítási korlátozásokra válaszul hoztak létre, a segélyek, a szükséghelyzeti segítségnyújtás és a humanitárius személyzet szállításának megkönnyítése révén nagyban hozzájárult a humanitárius reagálás kritikus hiányosságainak megszüntetéséhez;

| G. | mivel az éghajlattal összefüggő katasztrófák nagyobb gyakorisága és intenzitása konfliktusokat szít és egyre több embert kényszerít lakóhelyének hosszút távú elhagyására soha nem látott módokon, miközben az elhúzódó válságok egy része megoldatlan marad; |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlattal összefüggő katasztrófák nagyobb gyakorisága és intenzitása konfliktusokat szít és egyre több embert kényszerít lakóhelyének hosszút távú elhagyására soha nem látott módokon, miközben az elhúzódó válságok egy része megoldatlan marad;

| H. | mivel a növekvő humanitárius szükségletekhez nem álltak rendelkezésre megfelelő források, ami gyorsan növekvő finanszírozási hiányhoz vezetett: 2020-ban az ENSZ humanitárius felhívásának kevesebb mint fele teljesült, és 2021 augusztusában csak 10,9 milliárd USD összegű finanszírozás állt rendelkezésre 36,6 milliárd USD összegű szükségletekre (a teljes összeg 30 %-a) (14); mivel 2020-ban a Covid19-világjárványra adott válaszhoz nem kapcsolódó, a közszférához tartozó 20 legnagyobb donortól származó finanszírozás a 2019-es szintek alá esett (15); |
| --- | --- |

H.

mivel a növekvő humanitárius szükségletekhez nem álltak rendelkezésre megfelelő források, ami gyorsan növekvő finanszírozási hiányhoz vezetett: 2020-ban az ENSZ humanitárius felhívásának kevesebb mint fele teljesült, és 2021 augusztusában csak 10,9 milliárd USD összegű finanszírozás állt rendelkezésre 36,6 milliárd USD összegű szükségletekre (a teljes összeg 30 %-a) (14); mivel 2020-ban a Covid19-világjárványra adott válaszhoz nem kapcsolódó, a közszférához tartozó 20 legnagyobb donortól származó finanszírozás a 2019-es szintek alá esett (15);

| I. | mivel a globális humanitárius finanszírozás továbbra is nagymértékben nagyon korlátozott számú adományozótól függ, és a 10 legnagyobb adományozó az összes finanszírozás mintegy 85 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

I.

mivel a globális humanitárius finanszírozás továbbra is nagymértékben nagyon korlátozott számú adományozótól függ, és a 10 legnagyobb adományozó az összes finanszírozás mintegy 85 %-át teszi ki;

| J. | mivel a humanitárius segítségnyújtás az Unió külső tevékenységének kulcsfontosságú pillére, valamint mivel 2020-ban az EU és a tagállamok együttes finanszírozása a világ legjelentősebb részesedését tette ki, azaz a globális humanitárius segítségnyújtás 36 %-át; mivel az EU-n belül a hozzájárulások mértéke változó, négy tagállam és a Bizottság az összes uniós humanitárius finanszírozás mintegy 90 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

J.

mivel a humanitárius segítségnyújtás az Unió külső tevékenységének kulcsfontosságú pillére, valamint mivel 2020-ban az EU és a tagállamok együttes finanszírozása a világ legjelentősebb részesedését tette ki, azaz a globális humanitárius segítségnyújtás 36 %-át; mivel az EU-n belül a hozzájárulások mértéke változó, négy tagállam és a Bizottság az összes uniós humanitárius finanszírozás mintegy 90 %-át teszi ki;

| K. | mivel a „nagyszabású egyezség” 2.0 aláíróinak újólag megerősített kötelezettségvállalása a lehető leginkább helyi és a legszükségesebb mértékben nemzetközi humanitárius válaszok biztosítására vonatkozóan maga után vonja azt a kötelezettségvállalást, hogy a humanitárius finanszírozás legalább 25 %-át a lehető legközvetlenebb módon biztosítsák a helyi és nemzeti szereplők számára; mivel azonban ezt a célt még távolról sem teljesítették; |
| --- | --- |

K.

mivel a „nagyszabású egyezség” 2.0 aláíróinak újólag megerősített kötelezettségvállalása a lehető leginkább helyi és a legszükségesebb mértékben nemzetközi humanitárius válaszok biztosítására vonatkozóan maga után vonja azt a kötelezettségvállalást, hogy a humanitárius finanszírozás legalább 25 %-át a lehető legközvetlenebb módon biztosítsák a helyi és nemzeti szereplők számára; mivel azonban ezt a célt még távolról sem teljesítették;

| L. | mivel a finanszírozás jelenlegi hiánya szükségessé teszi a humanitárius rendszer hatékonyságának, eredményességének, láthatóságának, kockázatmegosztásának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítását és annak biztosítását, hogy több ország járuljon hozzá a humanitárius erőfeszítésekhez annak érdekében, hogy a segélyek megfeleljenek az érintett lakosság szükségleteinek, ahogyan azt nemrégiben a „nagyszabású egyezség” 2.0 keretrendszer kiemelte, amely a lokalizációra és a minőségi finanszírozásra összpontosít mint kulcsfontosságú prioritásokra; |
| --- | --- |

L.

mivel a finanszírozás jelenlegi hiánya szükségessé teszi a humanitárius rendszer hatékonyságának, eredményességének, láthatóságának, kockázatmegosztásának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítását és annak biztosítását, hogy több ország járuljon hozzá a humanitárius erőfeszítésekhez annak érdekében, hogy a segélyek megfeleljenek az érintett lakosság szükségleteinek, ahogyan azt nemrégiben a „nagyszabású egyezség” 2.0 keretrendszer kiemelte, amely a lokalizációra és a minőségi finanszírozásra összpontosít mint kulcsfontosságú prioritásokra;

| M. | mivel a minőségi finanszírozás magában foglalja a „nagyszabású egyezség” 2.0 keretrendszer két kulcsfontosságú prioritásának egyikét; mivel a humanitárius célú finanszírozással foglalkozó 2016. évi magas szintű politikai fórum második pillére felszólít a humanitárius forrásalapok új vagy kialakulóban lévő bilaterális adományozókkal és a magánszektorral való partnerségek révén történő bővítésére, megkönnyítve a pénzátutalásokat és az iszlám szociális finanszírozást (16); mivel a magánadományozóktól érkező humanitárius segítségnyújtás máris emelkedik, 9 %-os növekedést mutatva a 2018-as 6,2 milliárd USA-dollárról rekordmagas, 6,8 milliárd USA-dolláros összegre növekedve 2019-ben (17); |
| --- | --- |

M.

mivel a minőségi finanszírozás magában foglalja a „nagyszabású egyezség” 2.0 keretrendszer két kulcsfontosságú prioritásának egyikét; mivel a humanitárius célú finanszírozással foglalkozó 2016. évi magas szintű politikai fórum második pillére felszólít a humanitárius forrásalapok új vagy kialakulóban lévő bilaterális adományozókkal és a magánszektorral való partnerségek révén történő bővítésére, megkönnyítve a pénzátutalásokat és az iszlám szociális finanszírozást (16); mivel a magánadományozóktól érkező humanitárius segítségnyújtás máris emelkedik, 9 %-os növekedést mutatva a 2018-as 6,2 milliárd USA-dollárról rekordmagas, 6,8 milliárd USA-dolláros összegre növekedve 2019-ben (17);

| N. | mivel a Bizottság javasolta a vegyes finanszírozásra vonatkozó kísérleti projekt elindítását a humanitárius tevékenységek forrásbázisának jelentős növelése érdekében, valamint ezért kéri a magánszektor további bevonását; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság javasolta a vegyes finanszírozásra vonatkozó kísérleti projekt elindítását a humanitárius tevékenységek forrásbázisának jelentős növelése érdekében, valamint ezért kéri a magánszektor további bevonását;

| O. | mivel a humanitárius segítségnyújtások szétaprózódása továbbra is állandó problémát jelent, mert sok adományozó és segélyszervezet van, ám tevékenységeik és projektjeik nincsenek összehangolva; |
| --- | --- |

O.

mivel a humanitárius segítségnyújtások szétaprózódása továbbra is állandó problémát jelent, mert sok adományozó és segélyszervezet van, ám tevékenységeik és projektjeik nincsenek összehangolva;

| P. | mivel a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás területén az adományozók ösztönzik a konzorciumokba való szerveződést; mivel más módszerekhez képest a konzorciumokba való szerveződést jellemzően nagyobb léptékű célkitűzések és több erőforrás jellemzi; |
| --- | --- |

P.

mivel a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás területén az adományozók ösztönzik a konzorciumokba való szerveződést; mivel más módszerekhez képest a konzorciumokba való szerveződést jellemzően nagyobb léptékű célkitűzések és több erőforrás jellemzi;

| Q. | mivel annak érdekében, hogy a szükségletek csökkenjenek, a humanitárius válságok kezeléséhez nemcsak több finanszírozás, hanem határozott politikai erőfeszítések is szükségesek a konfliktusok megelőzése és megszüntetése, az alapvető emberi jogok védelme, a fenntartható fejlődés előmozdítása, valamint a kockázatok, a kiszolgáltatottság csökkentése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a pénzeszközök elosztása során felmerülő korrupció, valamint a helyi szervezetekkel kapcsolatos átláthatóság hiányának kezelése által; |
| --- | --- |

Q.

mivel annak érdekében, hogy a szükségletek csökkenjenek, a humanitárius válságok kezeléséhez nemcsak több finanszírozás, hanem határozott politikai erőfeszítések is szükségesek a konfliktusok megelőzése és megszüntetése, az alapvető emberi jogok védelme, a fenntartható fejlődés előmozdítása, valamint a kockázatok, a kiszolgáltatottság csökkentése, az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a pénzeszközök elosztása során felmerülő korrupció, valamint a helyi szervezetekkel kapcsolatos átláthatóság hiányának kezelése által;

| R. | mivel az alapvető normák és elvek a nemzetközi humanitárius jog rendszeres megsértésével – beleértve a civilek, a humanitárius és egészségügyi dolgozók elleni támadásokat – világszerte kihívás elé kerültek, és ehhez hozzájárul még a humanitárius segítségnyújtás előtt álló egyre több akadály; |
| --- | --- |

R.

mivel az alapvető normák és elvek a nemzetközi humanitárius jog rendszeres megsértésével – beleértve a civilek, a humanitárius és egészségügyi dolgozók elleni támadásokat – világszerte kihívás elé kerültek, és ehhez hozzájárul még a humanitárius segítségnyújtás előtt álló egyre több akadály;

| S. | mivel a humanitárius személyzet elleni támadások drámai mértékben növekedtek az elmúlt években; |
| --- | --- |

S.

mivel a humanitárius személyzet elleni támadások drámai mértékben növekedtek az elmúlt években;

| 1. | üdvözli az „Uniós humanitárius segítségnyújtás: új kihívások, régi elvek” című bizottsági közleményt és annak a humanitárius segítségnyújtás javítására irányuló konkrét javaslatait; kéri e javaslatok mielőbbi végrehajtását szoros konzultációban és együttműködésben a humanitárius partnerekkel annak biztosítása érdekében, hogy a segélyek kiszámíthatók legyenek, ne legyenek széttöredezettek, és ne legyenek átfedésben más fellépésekkel; megismétli, hogy a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzussal összhangban az EU humanitárius segítségnyújtásának mindig kizárólag jól meghatározott és előzetesen értékelt szükségleteken kell alapulnia, teljes mértékben összhangban kell lennie az emberiesség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség humanitárius elveivel, és különös figyelmet kell fordítania a kihívásokra, amelyekkel a kiszolgáltatott csoportok, például a fogyatékossággal élő emberek, a kisebbségek és más, erősen marginalizálódott emberek néznek szembe a humanitárius segítségnyújtáshoz való hozzáférés során; kéri a Bizottságot, hogy a „senki sem maradhat le” elvét tegye a humanitárius tevékenységek új megközelítésének középpontjába; üdvözli a Bizottságnak a szükséghelyzetben lévők oktatására irányuló kezdeményezését a gyermekek iskolai lemorzsolódásának megelőzése érdekében, különösen az elhúzódó konfliktusok eseteiben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalommal állapítja meg a humanitárius segítségnyújtás finanszírozási hiányának erőteljes növekedését, mivel a főbb adományozók éppen a növekvő szükségletek idején csökkentik a finanszírozást; kiemeli a globális és az EU-n belüli hozzájárulások közötti éles különbségeket; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson szilárd éves költségvetést az uniós humanitárius segítségnyújtás számára, hogy időszerű, kiszámítható és rugalmas finanszírozást lehessen garantálni a humanitárius segítségnyújtás számára minden pénzügyi év kezdetétől mind a hosszú távon elhúzódó válságok kezelése, mind az új válságokra való reagálás tekintetében, valamint tartson fenn elkülönített keretet a Szolidaritási és sürgősségisegély-tartalékon belül az EU-n kívüli humanitárius válságok számára, hogy fenn lehessen tartani a kiegészítő pénzeszközök gyors mobilizálására való kapacitást az új, a növekvő vagy a hirtelen megjelenő vészhelyzetek esetében; kéri, hogy az EU lépjen fel a nagyobb nemzetközi felelősségmegosztás és a humanitárius finanszírozás növelése érdekében; sürgeti a tagállamokat, hogy mutassanak példát, és bruttó nemzeti jövedelmük meghatározott részével járuljanak hozzá a humanitárius segítségnyújtáshoz; felszólítja a Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést az EU által folyósított humanitárius finanszírozás összegéről a globális környezetben; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy dolgozzanak ki stratégiát a harmadik országokkal, és főként az új donorokkal való hosszú távú együttműködésre vonatkozóan, a kétoldalú, regionális és többoldalú uniós diplomácia kiaknázása által annak érdekében, hogy kibővítsék a humanitárius segítségnyújtáshoz önkéntes alapon hozzájáruló donor országok körét; hangsúlyozza, hogy további adományozó országok hozzájárulása lehetővé tenné a nemzetközi humanitárius válságok kezeléséhez szükséges összeg növelését; aggodalommal jegyzi meg, hogy az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás nem tartalmaz formális megállapodást a humanitárius segítségnyújtásra vonatkozóan, valamint kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak egy ilyen, a humanitárius segítségnyújtásról szóló EU–Egyesült Királyság formális partnerség létrehozásán; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiemeli a Bizottság elköteleződését a magánfinanszírozás mozgósítása és az uniós magánszektor humanitárius segítségnyújtásba való további bevonása mellett, valamint a vegyes finanszírozás kísérleti kezdeményezésének 2021-es uniós humanitárius költségvetésből való elindítását; kéri a Bizottságot, hogy biztosítson a Parlament számára több információt, valamint írásbeli értékelést a humanitárius tevékenység vegyes finanszírozására vonatkozó kísérleti projekt végrehajtására vonatkozóan, értékelve a külső tevékenységekre vonatkozó céloknak való megfelelést; hangsúlyozza a vegyes finanszírozási kezdeményezésekben rejlő potenciált, beleértve a humanitárius beruházási kötvényeket és a katasztrófakockázati biztosítási rendszereket, valamint az Európai Beruházási Bank és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap Plusz humanitárius célokra történő teljes mértékű kiaknázását; hangsúlyozza azonban, hogy a magánszektorral való további együttműködés megkívánja az együttműködés során eddig elért eredmények elemzését, valamint az olyan partnerségek előmozdítását, amelyek megfelelnek az uniós külső fellépési céloknak és a nemzetközi humanitárius elveknek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmát fejezi ki a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogi jogszabályok súlyos megsértésének növekvő száma miatt; felszólít egy uniós koordinációs mechanizmus létrehozására a nemzetközi humanitárius törvényekre vonatkozó koherens uniós megközelítés létrehozása, valamint a jogsértések nyomon követése érdekében, kiáll a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának biztosítása mellett, többek között a megfelelő politikai, fejlesztési támogatási, kereskedelmi és gazdasági eszközök felhasználásával az EU külső fellépései során; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a tagállamokat, hogy szigorúan ellenőrizzék a nemzetközi humanitárius jog megsértését, valamint hogy a nemzetközi humanitárius jog megsértését tekintsék kritériumnak a személyek vagy szervezetek uniós szankciórendszerekbe való felvételéhez, a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokkal összhangban; megjegyzi, hogy az EU közös kül- és biztonságpolitikájának kontextusában hozott szankcióknak és a korlátozó intézkedéseknek meg kell felelniük a nemzetközi humanitárius jognak, és nem akadályozhatják a humanitárius tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a korlátozó intézkedések rendszereibe következetesen be kell építeni a humanitárius okok miatt alkalmazott mentességeket, és biztosítani kell a partnerek számára a szükséges támogatást és iránymutatást e mentességek hatékony alkalmazásához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a nemzetközi humanitárius jogot és vonják szigorú eljárás alá és szankcionálják azokat, akik az éheztetést háborús fegyverként alkalmazzák, így lépve fel az élelemhez való jog konfliktusok során történő széles körű megsértése, az éheztetés hadviselési eszközként való visszatérő alkalmazása, valamint a humanitárius segítséghez való hozzáférés megtagadása ellen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy mielőbb teljesítsék a humanitárius csúcstalálkozón és a „nagyszabású egyezség” részeként vállalt kötelezettségeket; kiemeli egyrészt a humanitárius segítségnyújtás hatékonyabbá és eredményesebbé tételének fontosságát meghatározatlan rendeltetésű, gyengén meghatározott rendeltetésű és többéves finanszírozáson keresztül megvalósuló rugalmas finanszírozás növelése által, amely a helyi körülményekhez igazodik, szükségleteken alapul és emberközpontú, másrészt annak fontosságát, hogy csökkentsék a humanitárius partnerek adminisztratív terheit a donorjavaslatok és jelentéstételi követelmények harmonizációja és egyszerűsítése, a nemzeti és helyi szereplők finanszírozása, valamint az innovatív megoldások előmozdítása révén; emlékeztet arra, hogy az elhúzódó válságok továbbra is humanitárius körülmények, és kéri az Uniót és tagállamait, hogy hozzanak létre konkrét megoldásokat a humanitárius és fejlesztési finanszírozás hatékony elosztására az ilyen kontextusokban működő partnerek számára; ösztönzi az Uniót és tagállamait, hogy vezessenek be intézkedéseket a partnerekkel kötött támogatási megállapodásokba annak érdekében, hogy biztosítsák a program rugalmasságának elégséges mértékét, hogy e partnerek gyorsan válthassanak a fejlesztési tevékenységekről a vészhelyzet-elhárításra hirtelen vészhelyzet esetén, többek között az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa keretében nyújtott finanszírozásban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsanak fenn és támogassanak egy realisztikus kockázatmegosztó párbeszédet a releváns egységek között, valamint humanitárius partnereikkel és más érdekelt felekkel, a legfrissebb tapasztalatokra és tanulságokra építve annak érdekében, hogy folyamatosan törekedjenek a meglévő finanszírozási jogszabályok javítására, hatékonyabbá és eredményesebbé téve őket, különösen a nagyon instabil humanitárius válságok idején; rámutat, hogy a kockázattudatosság a kockázatkezelés hatékony eszközének bizonyult; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza a helyi szereplők támogatásának különös fontosságát, és sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan ambiciózus lokalizációs politikát, amely többek között kitér az átláthatóság előmozdítására, a partnerek szakértelmének és tapasztalatainak felhasználására, valamint felvázolja, hogyan lehet több és jobb támogatást nyújtani a helyi szereplőknek kapacitásaik megerősítése érdekében, képessé téve őket abban, hogy valamennyi rendelkezésre álló eszközt igénybe tudjanak venni, és biztosítva részvételüket a döntéshozatali folyamatokban, és amely ugyanakkor foglalkozik a kölcsönös elszámoltathatóság és kockázatmegosztás kérdéseinek kezelésével, mivel a helyi szereplők megerősítése fontos tényező a nemzetközi humanitárius segítségnyújtás szükségességének jövőbeni csökkentése tekintetében; kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nők egyenlő arányú részvételét és szerepvállalását minden új mechanizmusba kifejezetten integrálják, a helyi szereplők humanitárius tevékenységekben való szerepének erősítése érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a lokalizáció segít az egészségügyi vészhelyzetre való olyan reagálásban, amely a fejlődő országok körülményeihez igazodik az európai előítéletek elkerülése érdekében, különösen a megfékezésre irányuló protokollokra és megelőzési kampányokra vonatkozóan; kéri, hogy a humanitárius tevékenységek további lokalizációjával megfelelő módon vitassák az Európa-központú nézőpont vészhelyzetekben való prevalenciáját; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza az éghajlatváltozás jelentette kihívásokat, és üdvözli az éghajlatváltozás hatásainak és a környezeti tényezőknek a humanitárius tevékenységekben való további érvényesítésére, a veszélyeztetett régiók éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének megerősítésére, valamint a veszélyeztetett közösségek éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességének megteremtésére vonatkozó kötelezettségvállalást, amely a katasztrófavédelmi felkészültség és az előrelátó intézkedések révén, az összefüggéseket figyelembe vevő hármas megközelítésen keresztül, és az őslakos népek és helyi közösségek folyamatba való bevonásával valósul meg, tekintettel arra, hogy a katasztrófák és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai által sújtott népességnek különleges segítségnyújtásra és védelemre van szüksége, különös tekintettel a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre és a befogadó közösségekre; üdvözli továbbá az EU humanitárius segítségnyújtásának környezeti szempontból fenntarthatóbbá tételére és az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások nyomon követésére vonatkozó kötelezettségvállalásokat; felhívja a Bizottságot, hogy többek között a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz – Globális Európa révén biztosítsa az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és a katasztrófakockázatok csökkentéséhez szükséges forrásokat, és gyorsítsa fel a sendai kötelezettségvállalások végrehajtását az EU külső fellépéseiben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az EU humanitárius légi hídjának konkrét eredményeit és azt az elképzelést, hogy európai humanitárius reagálási kapacitást hoznak létre az EU humanitárius reagálási hiányosságainak megszüntetése érdekében; kéri, hogy rendszeresen konzultáljanak a tagállamokkal és a humanitárius partnerekkel minden olyan új bizottsági kezdeményezésről, amely a humanitárius szereplők meglévő kapacitásaira, valamint meglévő uniós mechanizmusokra, például a polgári védelmi mechanizmusra kell hogy épüljön, nem pedig azok megkettőzésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy míg a humanitárius segítségnyújtás célja az azonnali, életveszélyes helyzetek kezelése, a válságokat olyan hajtóerők okozzák, amelyek hosszú távú megoldásokat igényelnek, mivel a háttérben meghúzódó sebezhetőség a humanitárius válságok jelentős előjele; felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy az egyes szakpolitikai területek közötti szakadék áthidalása érdekében fogadjanak el közleményt a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke közötti összefüggéseket figyelembe vevő megközelítésre vonatkozó egyértelmű politika kidolgozásáról, biztosítva ugyanakkor, hogy a humanitárius segítségnyújtás különleges jogi természetét és elveit tiszteletben tartják; hangsúlyozza, hogy ennek, az összefüggéseket figyelembe vevő megközelítésnek erősítenie kell az ellenálló képességet és elő kell mozdítania a fenntartható megoldásokat, míg a fenntartható fejlesztési célokat az ilyen megközelítés kereteként kell alkalmazni, mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend egyedi lehetőséget biztosít a sebezhetőség és a konfliktus alapvető okainak kezelésére, többek között a nem kormányzati szervezetek gyakorlati tapasztalataira építve; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy mielőbb hajtsák végre ezt, az összefüggéseket figyelembe vevő megközelítést, különös tekintettel a sebezhetőség kezelésére, a konfliktusok megelőzésére, az éhezés kezelésére, a lakóhely katasztrófákkal és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő elhagyására, az oktatási és megélhetési lehetőségek biztosítására, a gyors újjáépítés támogatására, a reagálási kapacitás megerősítésére, valamint az önellátás és az ellenálló képesség kiépítésére; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen közzé értékelést a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés közötti összefüggéseket figyelembe vevő megközelítés működőképessé tételéről a 2017-ben azonosított hat kísérleti országban; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a nemi kérdésekkel kapcsolatos múltbeli tapasztalatokat és programokat, mivel egyre nagyobb szükség van ezek kezelésére, tekintve a nők konfliktusok és katasztrófák áldozataiként betöltött prominens szerepét; felszólít arra, hogy a jövőbeli humanitárius fellépések során hajtsák végre a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének kézzelfoghatóbb elemeit, többek között kontextusspecifikus, a nemek közötti egyenlőség szempontjait figyelembe vevő elemzéseket, a kiszolgáltatott csoportok, köztük az LMBTIQ+ közösségből származó nők, lányok és személyek jogainak védelme mellett; támogatja az ingyenes közegészségügyi szolgáltatásokhoz való akadálytalan hozzáférést, valamint a halálozás és morbiditás csökkentésére irányuló erőfeszítéseket, és kiemeli a járványokra/világjárványokra való felkészültség erősítését; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy alkalmazzák és mozdítsák elő a más országba való költözésre kényszerülő személyek védelmével a katasztrófák és az éghajlatváltozás tükrében foglalkozó Nansen-kezdeményezést; rámutat arra, hogy fontos a humanitárius segítségnyújtással, a fejlesztéssel, valamint a katasztrófakockázatok csökkentésével és az éghajlatváltozással foglalkozó szereplők együttműködése annak érdekében, hogy csökkentsék a más országba való költözés kockázatát a katasztrófák és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai tükrében, valamint hogy kezeljék a segítségnyújtási és védelmi szükségleteket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri, hogy fektessenek különös hangsúlyt a táplálkozásra mint mindenki alapvető jogára annak érdekében, hogy biztosítsák az élelmiszerbiztonságot és megerősítsék az élelmiszerrendszerek nagyobb ellenállását a gazdasági, éghajlati és emberi megrázkódtatásokkal szemben; kéri a táplálkozásról szóló uniós cselekvési terv felülvizsgálatát annak érdekében, hogy az kezelje az alultápláltság minden formáját a humanitárius és fejlesztési kontextusokban, a Tanács 2018. novemberi következtetéseivel összhangban; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismételten hangsúlyozza a Bizottság arra irányuló kötelezettségvállalását és folyamatos erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa az uniós humanitárius segítségnyújtásra vonatkozó láthatóságot és az arra vonatkozó tudatosságot a különféle uniós érdekelt felek, többek között az NGO-k körében Unió-szerte, valamint hogy erősítse az Unió láthatóságát külső tevékenységeiben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a 2022 januárjában tartandó első uniós humanitárius fórum bejelentését; hangsúlyozza, hogy a fórumnak inkluzívnak, akadálymentesnek és a humanitárius végrehajtó partnereket bevonónak kell lennie, és törekednie kell az EU humanitárius segítségnyújtása és a partnerei által végzett munka láthatóságának növelésére, az EU humanitárius politikájáról folytatott stratégiai párbeszéd előmozdítására, növelve a politikai támogatást és tudatosságot az elveken és szükségleteken alapuló uniós humanitárius támogatás természetére vonatkozóan, valamint a bizottsági közleményben meghatározott kulcsfontosságú intézkedések végrehajtásának előmozdítására; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 163., 1996.7.2., 1. o.

(2)  HL L 185., 2021.5.26., 1. o.

(3)  HL L 209., 2021.6.14., 1. o.

(4)  HL C 25., 2008.1.30., 1. o.

(5)  HL L 118., 2003.5.14., 12. o.

(6)  HL C 303., 2009.12.15., 12. o.

(7)  HL C 468., 2016.12.15., 120. o.

(8)  HL C 366., 2017.10.27., 151. o.

(9)  HL C 399., 2017.11.24., 106. o.

(10)  HL C 307., 2018.8.30., 177. o.

(11)  HL C 390., 2019.11.18., 33. o.

(12)  Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, States of Fragility 2018, 2018. július 17.

(13)  Nomura, S., Sakamoto, H., Ishizuka, A., Shimizu, K. and Shibuya, K., „Tracking sectoral allocation of official development assistance: a comparative study of the 29 Development Assistance Committee countries, 2011–2018”, Global Health Action, 2021. január.

(14)  Az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala, pénzügyi követő szolgálat, 2021. évi humanitárius segítségnyújtási hozzájárulások.

(15)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report 2021.

(16)  High-Level Panel on Humanitarian Financing, report for the UN Secretary-General, „Too important to fail – addressing the humanitarian financing gap”, 2016. január 17.

(17)  Development Initiatives, Global Humanitarian Assistance Report, 2021.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/87

---

P9_TA(2021)0506

A nyugat-balkáni szervezett bűnözés elleni küzdelem területén folytatott együttműködés

Az Európai Parlament 2021. december 15-i állásfoglalása a nyugat-balkáni szervezett bűnözés elleni küzdelem területén folytatott együttműködésről (2021/2002(INI))

(2022/C 251/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a vonatkozó ENSZ-egyezményekre, különösen az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményére és annak jegyzőkönyveire (a 2000-ben elfogadott palermói jegyzőkönyvre), valamint az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a vonatkozó ENSZ-egyezményekre, különösen az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményére és annak jegyzőkönyveire (a 2000-ben elfogadott palermói jegyzőkönyvre), valamint az Egyesült Nemzetek Korrupció elleni egyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. január 27-én és 1999. november 4-én Strasbourgban aláírásra megnyitott büntetőjogi és polgári jogi egyezményére, valamint a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én, illetve 1999. május 1-jén elfogadott (98)7. és (99)5. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács korrupcióról szóló, 1999. január 27-én és 1999. november 4-én Strasbourgban aláírásra megnyitott büntetőjogi és polgári jogi egyezményére, valamint a Korrupció Elleni Államok Csoportjának (GRECO) létrehozásáról szóló, az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága által 1998. május 5-én, illetve 1999. május 1-jén elfogadott (98)7. és (99)5. sz. határozatra,

| — | tekintettel a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel a büntetőeljárás átadásáról szóló európai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a büntetőeljárás átadásáról szóló európai egyezményre,

| — | tekintettel Európa Tanács a pénzmosásról, a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Európa Tanács a pénzmosásról, a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló egyezményére,

| — | tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményére (budapesti egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményére (budapesti egyezmény),

| — | tekintettel a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottság (MONEYVAL) tevékenységeire, valamint a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottság (MONEYVAL) tevékenységeire, valamint a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaira,

| — | tekintettel a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2018. június 26-i, 2019. június 18-i és 2020. március 25-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2018. június 26-i, 2019. június 18-i és 2020. március 25-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központnak a nyugat-balkáni tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó regionális ütemterv végrehajtásában történő támogatásáról szóló, 2018. november 19-i (KKBP) 2018/1788 tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központnak a nyugat-balkáni tiltott fegyverkereskedelem elleni küzdelemre vonatkozó regionális ütemterv végrehajtásában történő támogatásáról szóló, 2018. november 19-i (KKBP) 2018/1788 tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” című, 2018. február 6-i bizottsági közleményre (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” című, 2018. február 6-i bizottsági közleményre (COM(2018)0065),

| — | tekintettel a biztonsági unióra vonatkozó stratégiáról szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonsági unióra vonatkozó stratégiáról szóló, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0605),

| — | tekintettel „A tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési terv” című, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési terv” című, 2020. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2020)0608),

| — | tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0170), és az azt kísérő, az „EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime” („Az EMPACT mint a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködés kiemelt uniós eszköze”) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0074), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0170), és az azt kísérő, az „EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime” („Az EMPACT mint a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködés kiemelt uniós eszköze”) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0074),

| — | tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0171),

| — | tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia közötti operatív és stratégiai együttműködésről szóló megállapodásokra, valamint a koszovói bűnüldöző hatóságok és az Europol közötti együttműködési kapcsolatokat létrehozó munkamegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynöksége (Europol), valamint Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia közötti operatív és stratégiai együttműködésről szóló megállapodásokra, valamint a koszovói bűnüldöző hatóságok és az Europol közötti együttműködési kapcsolatokat létrehozó munkamegállapodásra,

| — | tekintettel az Eurojust, valamint Albánia, Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia közötti együttműködési megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurojust, valamint Albánia, Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia közötti együttműködési megállapodásokra,

| — | tekintettel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex), valamint Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia közötti határigazgatási együttműködésről szóló megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex), valamint Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Észak-Macedónia és Szerbia közötti határigazgatási együttműködésről szóló megállapodásokra,

| — | tekintettel a berlini folyamatra, valamint a nyugat-balkáni országok által tett 2018-as korrupcióellenes vállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a berlini folyamatra, valamint a nyugat-balkáni országok által tett 2018-as korrupcióellenes vállalásokra,

| — | tekintettel az Europol 2021. április 12-i, a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettségről szóló értékelésére, illetve 2020. október 5-i, az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettségről szóló értékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol 2021. április 12-i, a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettségről szóló értékelésére, illetve 2020. október 5-i, az internetes szervezett bűnözés általi fenyegetettségről szóló értékelésére,

| — | tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) „Measuring Organized Crime in the Western Balkans” („A szervezett bűnözés mérése a Nyugat-Balkánon”) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának (UNODC) „Measuring Organized Crime in the Western Balkans” („A szervezett bűnözés mérése a Nyugat-Balkánon”) című jelentésére,

| — | tekintettel „Az emberkereskedelem elleni küzdelem az uniós külkapcsolatok terén” című, 2016. július 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberkereskedelem elleni küzdelem az uniós külkapcsolatok terén” című, 2016. július 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a Nyugat-Balkánra vonatkozó, a 2020. évi csúcstalálkozót követően tett, 2020. június 19-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez / az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a Nyugat-Balkánra vonatkozó, a 2020. évi csúcstalálkozót követően tett, 2020. június 19-i ajánlására (3),

| — | tekintettel az Albániáról, Bosznia-Hercegovináról, Koszovóról, Montenegróról, Észak-Macedóniáról és Szerbiáról szóló bizottsági jelentésekkel kapcsolatos 2019–2020-as állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Albániáról, Bosznia-Hercegovináról, Koszovóról, Montenegróról, Észak-Macedóniáról és Szerbiáról szóló bizottsági jelentésekkel kapcsolatos 2019–2020-as állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0298/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A9-0298/2021),

| A. | mivel a szervezett bűnözés központi problémává vált a nemzetközi ügyekben és olyan fenyegetést jelent a békére és a fejlődésre nézve, amely közös és összehangolt választ igényel az Európai Unió, valamint tagállamai és nemzetközi partnerei részéről; |
| --- | --- |

A.

mivel a szervezett bűnözés központi problémává vált a nemzetközi ügyekben és olyan fenyegetést jelent a békére és a fejlődésre nézve, amely közös és összehangolt választ igényel az Európai Unió, valamint tagállamai és nemzetközi partnerei részéről;

| B. | mivel a szervezett bűnözés ellen folytatott hatékony küzdelem része az uniós csatlakozási folyamatnak, nevezetesen az „Alapvető jogok” fejezetben, valamint a 24., „Jogérvényesítés, szabadság és biztonság” című tárgyalási fejezetben; |
| --- | --- |

B.

mivel a szervezett bűnözés ellen folytatott hatékony küzdelem része az uniós csatlakozási folyamatnak, nevezetesen az „Alapvető jogok” fejezetben, valamint a 24., „Jogérvényesítés, szabadság és biztonság” című tárgyalási fejezetben;

| C. | mivel a korrupció és a szervezett bűnözés továbbra is komoly aggodalomra ad okot a nyugat-balkáni régióban, és mivel az az Unió tagállamaira is negatív hatást gyakorolhat; mivel a szervezett bűnözési hálózatok szorosan összekapcsolódnak, és uniós tagállamokban és nem uniós tagállamokban gyökereznek; |
| --- | --- |

C.

mivel a korrupció és a szervezett bűnözés továbbra is komoly aggodalomra ad okot a nyugat-balkáni régióban, és mivel az az Unió tagállamaira is negatív hatást gyakorolhat; mivel a szervezett bűnözési hálózatok szorosan összekapcsolódnak, és uniós tagállamokban és nem uniós tagállamokban gyökereznek;

| D. | mivel a nyugat-balkáni országok európai integrációjának folyamata közvetlenül függ azok egymással, valamint az uniós tagállamokkal fenntartott kapcsolataik normalizálásától; |
| --- | --- |

D.

mivel a nyugat-balkáni országok európai integrációjának folyamata közvetlenül függ azok egymással, valamint az uniós tagállamokkal fenntartott kapcsolataik normalizálásától;

| E. | mivel a nyugat-balkáni szervezett bűnözés strukturális probléma, amely összefonódik az üzleti szférával és az állami intézményekkel, és foglyul ejti a kormányzatokat, és mivel az uniós integrációs folyamathoz kapcsolódó reformok ennek megoldását is célozzák; |
| --- | --- |

E.

mivel a nyugat-balkáni szervezett bűnözés strukturális probléma, amely összefonódik az üzleti szférával és az állami intézményekkel, és foglyul ejti a kormányzatokat, és mivel az uniós integrációs folyamathoz kapcsolódó reformok ennek megoldását is célozzák;

| F. | mivel a szervezett bűnözés és a korrupció együtt jár a pénzmosási tevékenységekkel, az adócsalással, a kliensrendszerrel, valamint a büntetlenséggel; |
| --- | --- |

F.

mivel a szervezett bűnözés és a korrupció együtt jár a pénzmosási tevékenységekkel, az adócsalással, a kliensrendszerrel, valamint a büntetlenséggel;

| G. | mivel a bűnszervezetek – határokon átnyúlóan és etnikai hovatartozástól függetlenül – hatékonyan működnek együtt, szemben a nyugat-balkáni országok rendőri és igazságügyi hatóságainak együttműködésével, amelynek sürgősen növelnie kellene összehangoltsága mértékét; |
| --- | --- |

G.

mivel a bűnszervezetek – határokon átnyúlóan és etnikai hovatartozástól függetlenül – hatékonyan működnek együtt, szemben a nyugat-balkáni országok rendőri és igazságügyi hatóságainak együttműködésével, amelynek sürgősen növelnie kellene összehangoltsága mértékét;

| H. | mivel a szervezett bűnözői csoportok együttműködnek a tágabb európai szomszédság országaiból származó csoportokkal olyan tevékenységekben, mint az emberkereskedelem, a migránscsempészés, a műtárgy-csempészet és a pénzmosás; |
| --- | --- |

H.

mivel a szervezett bűnözői csoportok együttműködnek a tágabb európai szomszédság országaiból származó csoportokkal olyan tevékenységekben, mint az emberkereskedelem, a migránscsempészés, a műtárgy-csempészet és a pénzmosás;

| I. | mivel a harmonizált jogi keretek, azok hatékony végrehajtása, valamint a független korrupcióellenes és bűnüldöző szervek és a valódi politikai akarat kulcsszerepet játszanak a szervezett bűnözés felszámolásában; |
| --- | --- |

I.

mivel a harmonizált jogi keretek, azok hatékony végrehajtása, valamint a független korrupcióellenes és bűnüldöző szervek és a valódi politikai akarat kulcsszerepet játszanak a szervezett bűnözés felszámolásában;

| J. | mivel az UNODC „A szervezett bűnözés mértékének meghatározása a Nyugat-Balkánon” című jelentése szerint a büntetőeljárások és az ítéletek általában a bűnszervezetek alacsony szintjeire összpontosítanak, így a csoportok vezetői sok esetben büntetlenséget élveznek a Nyugat-Balkánon; |
| --- | --- |

J.

mivel az UNODC „A szervezett bűnözés mértékének meghatározása a Nyugat-Balkánon” című jelentése szerint a büntetőeljárások és az ítéletek általában a bűnszervezetek alacsony szintjeire összpontosítanak, így a csoportok vezetői sok esetben büntetlenséget élveznek a Nyugat-Balkánon;

| K. | mivel a civil társadalmi szervezetek a szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem fontos szereplőivé váltak régió-szerte, mivel kulcsszerepet játszanak különösen a helyzet megfigyelésében és a korrupcióellenes politikák értékelésében; |
| --- | --- |

K.

mivel a civil társadalmi szervezetek a szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem fontos szereplőivé váltak régió-szerte, mivel kulcsszerepet játszanak különösen a helyzet megfigyelésében és a korrupcióellenes politikák értékelésében;

| L. | mivel a szervezett bűnözésre és a korrupcióra adott hatékony szakpolitikai válaszok kidolgozásának érdekében több kutatásra és több megbízható adatra van szükség a szervezett bűnözésre vonatkozóan a régióban; |
| --- | --- |

L.

mivel a szervezett bűnözésre és a korrupcióra adott hatékony szakpolitikai válaszok kidolgozásának érdekében több kutatásra és több megbízható adatra van szükség a szervezett bűnözésre vonatkozóan a régióban;

| M. | mivel az oktatás kulcsszerepet játszik a bűnözés megelőzésében, valamint a jogszerűség kultúrájának előmozdításában; |
| --- | --- |

M.

mivel az oktatás kulcsszerepet játszik a bűnözés megelőzésében, valamint a jogszerűség kultúrájának előmozdításában;

| N. | mivel egyes országokban helytelen módon az uniós csatlakozás elleni érvként használják fel a Nyugat-Balkánról származó bűnözők jelentette fenyegetést, és mivel ezért azt megfelelően kezelni kell annak érdekében, hogy elősegítsük a nyugat-balkáni országok további lépéseit az uniós csatlakozási folyamatban; |
| --- | --- |

N.

mivel egyes országokban helytelen módon az uniós csatlakozás elleni érvként használják fel a Nyugat-Balkánról származó bűnözők jelentette fenyegetést, és mivel ezért azt megfelelően kezelni kell annak érdekében, hogy elősegítsük a nyugat-balkáni országok további lépéseit az uniós csatlakozási folyamatban;

| O. | mivel az uniós tagság kritériumainak való megfelelés érdekében a nyugat-balkáni országoknak átfogó reformokat kell végrehajtaniuk a kulcsfontosságú területeken, valamint konkrét eredményeket kell elérniük az igazságügyi reformok, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén; |
| --- | --- |

O.

mivel az uniós tagság kritériumainak való megfelelés érdekében a nyugat-balkáni országoknak átfogó reformokat kell végrehajtaniuk a kulcsfontosságú területeken, valamint konkrét eredményeket kell elérniük az igazságügyi reformok, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén;

| P. | mivel a jogállamiság erősítése, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem az Unió 2018-as nyugat-balkáni stratégiájának sarokköve; |
| --- | --- |

P.

mivel a jogállamiság erősítése, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem az Unió 2018-as nyugat-balkáni stratégiájának sarokköve;

| Q. | mivel körülbelül 64 millió EUR-t fordítottak a szervezett bűnözés elleni küzdelemhez kapcsolódó projektekre az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) keretében, amely több nemzeti és több országra kiterjedő projektet finanszírozott, támogatva a szervezett bűnözési és korrupciós ügyekben való hatékonyabb igazságszolgáltatást a Nyugat-Balkánon, többek között a bírósági eljárások nyomon követésén keresztül; mivel az IPA III a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a tiltott fegyverkereskedelem, a kábítószer-csempészet és a pénzmosás megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó konkrét célokra is irányul; |
| --- | --- |

Q.

mivel körülbelül 64 millió EUR-t fordítottak a szervezett bűnözés elleni küzdelemhez kapcsolódó projektekre az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) keretében, amely több nemzeti és több országra kiterjedő projektet finanszírozott, támogatva a szervezett bűnözési és korrupciós ügyekben való hatékonyabb igazságszolgáltatást a Nyugat-Balkánon, többek között a bírósági eljárások nyomon követésén keresztül; mivel az IPA III a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a tiltott fegyverkereskedelem, a kábítószer-csempészet és a pénzmosás megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó konkrét célokra is irányul;

Általános helyzet

| 1. | hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözés és a korrupció elsősorban a nyugat-balkáni országok polgárainak életére hat kedvezőtlenül, mivel aláássa a biztonsághoz való jogot, a társadalmi kohéziót és a demokratikus rendszerbe vetett bizalmat, valamint akadályozza a demokratikus reformok megvalósítását és hátráltatja a csatlakozási folyamatot, illetve potenciálisan negatív hatást gyakorol az Unió tagállamainak biztonságára és stabilitására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy ha megfosztjuk a nyugat-balkáni országokat az európai perspektívától, akkor a szervezett bűnözés helyzete is súlyosbodni fog, és hangsúlyozza, hogy csak az uniós integrációs folyamat előmozdításával és a tagállamokkal való együttműködéssel érhetők el eredmények ezen a téren; hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem és az uniós integráció előmozdítása egymást kölcsönösen erősítő folyamatok, ezért fel kell gyorsítani az uniós integrációs folyamatot; |
| --- | --- |

2.

| 3. | véleménye szerint a Koszovóval kapcsolatos vízumliberalizáció a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel való összekapcsolása kontraproduktív, mivel az izoláció elősegíti a bűncselekményeket; még egyszer hangsúlyozza, hogy Koszovó a vízumliberalizáció minden kritériumának megfelelt, valamint kéri a Tanácsot, hogy haladéktalanul biztosítsa a vízumliberalizációt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a nyugat-balkáni országoknak kézzel fogható eredményeket kell felmutatniuk a jogállamiság, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem kulcsfontosságú területein az uniós tagság felé vezető útjuk során való előrelépés érdekében; sürgeti őket, hogy jelentősen fokozzák a szükséges reformok előmozdítására irányuló erőfeszítéseiket, és felhívja az EU-t, hogy a bővítési politika egyik prioritásaként pénzügyi támogatás és gyakorlati együttműködés révén mozdítsa elő a jogállamiságot támogató, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés felszámolását célzó releváns nemzetközi eszközök megfelelő átültetését és végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló, a 2021 és 2025 közötti időszakra szóló uniós stratégia 2021. április 14-i közzétételét, valamint sürgeti az Uniót, hogy fokozza a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló nemzetközi együttműködés mértékét, különösen a nyugat-balkáni országokkal, e transznacionális fenyegetés hatékony kezelésének érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a foglalkoztatási lehetőségek hiánya, a korrupció, a félretájékoztatás, a kormányzatok korrupciós túszul ejtése, az egyenlőtlenség, a nem demokratikus rezsimek – például Oroszország és Kína – általi külföldi beavatkozás, valamint az uniós csatlakozás lassú folyamata azon tényezők közé tartoznak, amelyek sebezhetővé teszik a nyugat-balkáni társadalmakat a szervezett bűnözéssel szemben; sürgeti mind a nyugat-balkáni országok hatóságait, mind nemzetközi partnereiket, különösen az EU-t, hogy fokozzák erőfeszítéseiket azon kihívások kezelése érdekében, amelyek fokozzák az instabilitást, aláássák az integrációt, és késleltetik a demokratikus és gazdasági fejlődést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálja a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemre, valamint a túszul ejtett kormányzat bármely elemének felszámolására irányuló valódi politikai akarat hiányát a helyi politikai elit egyes csoportjainak körében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nyugat-balkáni országok igazságszolgáltatása nem független és sok esetben nem teljesen működőképes, és egy stratégiaibb megközelítés alkalmazását sürgeti a szervezett bűnözés jelentette kihívások kezelése során; felhívja az EU-t, hogy nyújtson további segítséget a szakmai alapokon és hatékonyan működő büntető igazságszolgáltatás kultúrájának ösztönzése, valamint a bírói kar feddhetetlenségének javítása érdekében; megjegyzi, hogy ugyan történt némi előrelépés az igazságügyi rendszer reformjára vonatkozóan, továbbra is komoly erőfeszítésekre van szükség a kézzel fogható eredmények elérése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a nyugat-balkáni országokat, hogy teljes mértékben kezeljék büntető igazságszolgáltatási rendszereik hiányosságait, beleértve az eljárások időtartamának hosszát; kéri az Uniót és más nemzetközi partnereket, hogy biztosítsanak további iránymutatásokat a bűnüldöző szervek és a bíróságok számára a büntető igazságszolgáltatás szakértelmének és teljesítményének javítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a nyugat-balkáni országok átültették a nemzeti jogba a vagyonvisszaszerzésre vonatkozó uniós és nemzetközi normákat, valamint a régióban a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló egyéb erőfeszítéseket, mint például a kormányzati koordinációs mechanizmusok, valamint a különleges bíróságok és bűnüldözési egységek kialakítását; sajnálja azonban, hogy a végrehajtás továbbra is hiányos, és sürgeti a nyugat-balkáni hatóságokat, hogy járjanak el sokkal hatékonyabban az ilyen vagyonok valamennyi polgár javára történő visszaszerzése terén, és a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem során kezeljék prioritásként a bűncselekményből származó jövedelmek és eszközök elkobzását; kéri, hogy nyújtsanak uniós támogatást a bűnüldöző hatóságok megfelelő kapacitásainak, valamint a megfelelő feltételeknek és forrásoknak a támogatásához, kiemelve különösen azt, hogy növelni kell az ügyészségek pénzügyi kriminalisztikai szakértelmét; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a nyugat-balkáni országokat, hogy az egyedi eseteken túlmenően a bűnszervezetekkel szemben is lépjenek fel, és bizonyítsák be képességeiket a magas szintű bűnözők büntetőeljárás alá vonásának és elítélésének területén; megjegyzi, hogy a bűncselekmények szervezett bűnözésként való helyes azonosítása és pontos kivizsgálása nélkülözhetetlen a büntető igazságszolgáltatási válaszhoz; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy a bűnszervezetek felszámolására irányuló kapacitás növelése, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni sikeres küzdelem érdekében számolják fel azokat a jogszabályi hiányosságokat, amelyek lehetővé teszik az informátorok és a visszaélést bejelentő személyek kilétének felfedését, valamint védjék meg őket és közvetlen rokonaikat attól, hogy zaklassák, bepereljék vagy megfenyegessék őket; sürgeti a bevált gyakorlatok cseréjét azon tagállamokkal, amelyek kiemelkedő sikerrel jártak a szervezett bűnözés elleni küzdelemben; kéri az uniós tagállamokat, hogy – többek között tanúáttelepítésen keresztül – támogassák a tanúvédelmi programokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a nyugat-balkáni országokat, hogy törekedjenek kitartóan a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás felszámolására, és készítsenek időszakos nemzeti jelentéseket ebben a témában, valamint a korrupció és a pénzmosás jobb megértése és kezelése érdekében erősítsék meg az intézményközi együttműködést, többek között a hírszerzési információk gyűjtése és megosztása terén; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megismétli, hogy az egyértelmű korrupcióellenes biztosítékok és a nagy horderejű korrupciós ügyek hatékony üldözése révén fel kell számolni a szervezett bűnözés, valamint a politikai és államigazgatási szint közötti kapcsolatokat; felhívja az EU-t, hogy növelje az érdemeken alapuló közigazgatási rendszerek megszilárdításának támogatását; aggodalommal jegyzi meg, hogy a politikai szereplők és a szervezett bűnözői csoportok közötti kapcsolatokra vonatkozóan számos jelentés és vád merül fel, miközben az igazságszolgáltatási rendszer hatástalan ezen állítások kezelésének tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánon az építőipar az egyik legkitettebb ágazat a szervezett bűnözés és korrupció szempontjából; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a bűnszervezetek kihasználják a Covid19-válságot, többek között az egészségügyi struktúrák számára történő orvostechnikai eszközök és szolgáltatások közbeszerzésével való visszaélésen, hamisított Covid-igazolványok árusításán és az uzsorakölcsönök megnövekedett gyakorlatán keresztül; felszólítja a nyugat-balkáni hatóságokat, hogy lépjenek fel a hamisított vakcinák és oltási igazolványok ellen; kéri a Bizottságot, hogy a költségvetés-támogatást kösse egyértelmű korrupcióellenes célkitűzésekhez; hangsúlyozza, hogy a végrehajtás nyomon követéséhez megbízható mechanizmusokat kell kialakítani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy az IPA III szigorú feltételrendszert határoz meg, valamint hogy az úgynevezett „alapvető jogok” területén – nevezetesen a jogállamiság és az alapvető jogok, többek között a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén – a fejlődés jelentős visszaesése vagy annak folyamatos hiánya esetén az alapok folyósítását modulálni kell, vagy akár fel is lehet függeszteni; hangsúlyozza, hogy az Unió saját biztonsági érdeke és felelőssége annak garantálása, hogy az uniós alapok ne váljanak ellentétes hatásúvá az által, hogy erősítik a korrupt politikusok és privilegizált vállalkozások klientelisztikus hálózatát; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a szervezett bűnözés, a politika és a vállalkozások közötti kapcsolatok már Jugoszlávia felbomlása előtt is fennálltak, és ez a helyzet az 1990-es évek óta változatlan; elítéli, hogy az illetékes hatóságok nyilvánvalóan nem hajlandóak megnyitni a volt jugoszláv archívumokat; ezzel kapcsolatban megismétli a volt Jugoszlávia levéltárainak megnyitására irányuló felhívását, amelyben külön kérte, hogy biztosítsanak hozzáférést a volt jugoszláv titkosszolgálat (UDBA) és a jugoszláv néphadsereg titkosszolgálata (KOS) irataihoz, valamint hogy az iratokat kérés esetén juttassák vissza az érintett kormányokhoz; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza a tagállamokkal, a nemzetközi partnerekkel, többek között az Egyesült Államokkal, Kanadával, az Egyesült Királysággal, valamint a nemzetközi szervezetekkel – például a NATO-val, a GRECO-val, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel (EBESZ) és az UNODC-vel – való együttműködés, valamint a hírszerzési információk említett országok és szervezetek közötti megosztásának fontosságát; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli az Egyesült Államok megújult, konstruktív tevékenységét a Nyugat-Balkánon, beleértve a korrupció elleni küzdelemre irányuló összpontosítást; hangsúlyozza ebben a tekintetben az Egyesült Államok elnökének azon személyek felelősségre vonására irányuló rendeletét, akik hozzájárulnak a nyugat-balkáni helyzet destabilizálásához, valamint az Egyesült Államok azon tevékenységét, amelynek során személyeket és szerveket vesz célkeresztbe jelentős korrupciós tevékenységük miatt; kéri az Uniót, hogy alaposan vizsgálja meg az ilyen tevékenységek összehangolásának lehetőségét; |
| --- | --- |

18.

A szervezett bűnözés egyes típusai

| 19. | megjegyzi, hogy a nyugat-balkáni országok – a főként szexuális kizsákmányolás céljából emberkereskedelem áldozatává vált nőket és lányokat érintő – emberkereskedelem vonatkozásában kiinduló országként és célországként is funkcionálnak; megjegyzi, hogy az emberkereskedelem a szervezett bűnözéshez legnagyobb arányban kapcsolódó bűncselekmény; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a megelőzésre és az emberkereskedelem kockázatának kitett csoportok rezilienciájának erősítésére, a nemi szempontokat figyelembe vevő interszekcionális megközelítés szükségességének hangsúlyozása mellett; üdvözli a nemzetközi partnerekkel – többek között az Interpollal és az Europollal – végrehajtott együttes fellépéseket, amelyeknek köszönhetően sikerült letartóztatni emberkereskedelemmel és embercsempészéssel gyanúsított személyeket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megjegyzi, hogy a migránsok és a menekültek tranzitfolyosóként használják a nyugat-balkáni országokat, és hogy az elmúlt évek nagy népességmozgásai óriási kihívást jelentettek a régió és a tagállamok számára; fokozott erőfeszítésekre szólít fel a migránsok csempészetének kezelése és a csempészett személyek – különösen a kísérő nélküli kiskorúak – alapvető jogainak védelme terén, valamint a nyugat-balkáni országok és a tagállamok közötti fokozott információcserére és nagyobb koordinációra szólít fel; ösztönzi az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak több segítséget e kérdések kezeléséhez, például pénzügyi és technikai segítségnyújtás, informális és jogállási megállapodások megkötése, valamint a közös operatív hivatal és a Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonallal kapcsolatos operatív platformon keresztüli együttműködés előmozdítása formájában, figyelembe véve a nyugat-balkáni útvonal sajátosságait és szükségleteit, továbbá nyújtsanak segítséget a méltó befogadási feltételek kialakításához; felszólít az EU külső határainak fokozott védelmére a nyugat-balkáni államokkal együttműködésben; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a bűnözői tevékenységek felderítéséhez és a legális gazdaságba való beszivárgás megelőzéséhez elengedhetetlen a bűncselekményből származó jövedelmek kérdésének kezelése; hangsúlyozza, hogy a tényleges tulajdonlás átláthatósága fontos szakpolitikai eszközzé vált a korrupció, az abból eredő illegális pénzmozgások, valamint az adócsalás elleni küzdelemben; üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a nyugat-balkáni országok kormányai tettek a pénzmosás elleni küzdelem jegyében, többek között a pénzmosás elleni felülvizsgált keretek elfogadása révén; aggódik ugyanakkor amiatt, hogy a megfelelő végrehajtás továbbra sem valósult meg; megismétli, hogy jelentősen javítani kell a kellő gondosságra vonatkozó rendelkezések végrehajtását és a tényleges tulajdonosi átláthatóságot, többek között a bankszektorban is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aggodalommal jegyzi meg a szürkegazdaság részesedését (amit a GDP több mint 30 %-ára becsülnek a régióban), valamint a nagymértékű illegális készpénz-kifizetéseket, amelyek a nyugat-balkáni régión keresztül áramolnak; kéri a kormányokat a régióban, hogy ahol lehetséges, hajtsanak végre intézkedéseket az informalitás csökkentése érdekében; hangsúlyozza, hogy az elektronikus bankolás elégtelen szabályozása növeli a pénzmosás kockázatát, valamint kéri a nyugat-balkáni államokat és a Bizottságot, hogy kezeljék a nemzetközi és regionális harmonizáció kérdését az uniós bővítési folyamat során; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli a nyugat-balkáni országok elkötelezettségét a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelem iránt, és külön méltányolja a londoni EU–Nyugat-Balkán csúcstalálkozón elfogadott regionális ütemtervet, amelynek célja, hogy fellépjen a kézi lőfegyverek és könnyűfegyverek tiltott birtoklásával, használatával, gyártásával és kereskedelmével szemben; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési terv szerint a tiltott tűzfegyverek birtoklása és kereskedelme továbbra is komoly probléma, mivel az Unió-szerte fellelt és a szervezett bűnözésben használt fegyverek nagy része ebből a régióból származik; kéri a hat balkáni államot, hogy beruházások révén támogassák a leszerelési programokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza a Kézi- és Könnyűfegyvereket Ellenőrző Délkelet- és Kelet-európai Központ (SEESAC) által a nemzeti és regionális érdekelt felek kapacitásának erősítéséért a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése és az azokkal való visszaélések ellenőrzése és csökkentése érdekében végzett fontos munkát, és a SEESAC-kal való fokozottabb együttműködésre és koordinációra szólít fel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | megjegyzi, hogy a hat nyugat-balkáni ország továbbra is a kábítószer-kereskedelem egyik fő tranzitrégiója, és hogy a kábítószer-előállítás és -kereskedelem a legelterjedtebb bűncselekmény a régióban; üdvözli a kábítószer elleni küzdelem jegyében közösen végrehajtott műveletek növekvő számát; e tekintetben sürgeti az uniós bűnüldöző hatóságok, például az Europol, az uniós tagállamok bűnüldöző szervei és nyugat-balkáni partnereik közötti együttműködés fokozását; hangsúlyozza, hogy a bűnüldöző hatóságoknak fejleszteniük kell kapacitásaikat a kábítószer-kereskedelem jobb nyomon követése és az az elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy egyre jobban terjed a szervezett kiberbűnözés; üdvözli a nyugat-balkáni országok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bővítsék kapacitásukat a kiberbűnözés elleni küzdelem érdekében, valamint hogy növeljék a kiberbűnözéssel kapcsolatos büntetőeljárások számát; ösztönzi az EU-t, hogy megfelelő eszközökkel támogassa a nyugat-balkáni országokat a kiberbűnözés és más online fenyegetésekkel szembeni fellépés terén, többek között az újonnan létrehozott Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközponton keresztül; hangsúlyozza, hogy az európai partnerekkel való szoros együttműködésben fel kell lépni a manipulatív félretájékoztatással szemben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja az EU-t és a nyugat-balkáni országokat, hogy együttműködve foglalkozzanak a kulturális örökség védelmét és megőrzését érintő rendszeres és növekvő fenyegetésekkel és a kulturális műtárgyak csempészetével, különösen a konfliktusövezetekben; szorosabb együttműködést sürget a különböző bűnüldöző hatóságok között, beleértve a nemzeti hírszerző ügynökségek közötti azonnali információmegosztást, továbbá a bűnüldöző szervek, valamint a művészeti és régészeti közösségek közötti fokozott együttműködést; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a nyugat-balkáni országoknak növelniük kell az egyéb, szervezett bűnözői csoportok által folytatott jogellenes tevékenységek ellen tett erőfeszítéseiket, amelyekbe beletartozik többek között a munkaerő-kizsákmányolás, a környezeti bűnözés, például az illegális fakitermelés, az orvvadászat és a zsarolás; |
| --- | --- |

28.

Együttműködés az EU-val (annak tagállamaival és ügynökségeivel) és régióközi együttműködés

| 29. | üdvözli az EU és a nyugat-balkáni országok közötti fokozott együttműködést a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, és arra ösztönzi az EU-t, hogy továbbra is támogassa a nyugat-balkáni kapacitásépítést, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködés megkönnyítését a szervezett bűnözéssel szembeni fellépés terén; hangsúlyozza, hogy az uniós struktúrákkal kötött együttműködési megállapodásoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk az alapvető jogokat, és biztosítaniuk kell a megfelelő szintű adatvédelmet; felszólítja a nyugat-balkáni országokat a közbeszerzésre, a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemre, a pénzmosásra és a kiberbűnözésre vonatkozó uniós vívmányokkal való további jogszabályi harmonizációra; |
| --- | --- |

29.

| 30. | javasolja az Unió által szponzorált meglévő struktúrák, például a Regionális Együttműködési Tanács megerősítését annak érdekében, hogy ezek következetesen részt vegyenek az Unió, annak tagállamai és a nyugat-balkáni országok közötti további együttműködés előmozdításában; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli az Eurojust és Albánia, az Észak-macedón Köztársaság, Montenegró és Szerbia között létrejött együttműködési megállapodásokat, valamint a Bosznia-Hercegovinával folytatandó tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást; sürgeti a Tanácsot, hogy mihamarabb adjon felhatalmazást a tárgyalások megkezdésére egy hasonló, Koszovóval kötendő megállapodással kapcsolatban, mivel a büntetőügyek kapcsán a nyugat-balkáni országokkal folytatott igazságügyi együttműködés elengedhetetlen a szervezett bűnözés elleni küzdelem szempontjából, különösen az emberkereskedelem és a kábítószer csempészet esetében, amely a régióban folyó tevékenységek nagy részét képezi; megjegyzi, hogy az Eurojust körülbelül 200 közös bűnügyi vizsgálatot folytatott az Unió tagállamaival és a nyugat-balkáni országokkal közösen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elismerését fejezi ki az albán, montenegrói, észak-macedóniai és szerb összekötő ügyészekkel való sikeres együttműködéssel kapcsolatban, akiket azért delegáltak az Eurojusthoz, hogy segítsék az országaikat is érintő, határokon átnyúló nyomozások lefolytatását, valamint hangsúlyozza az ügyekre fordított munkaidő jelentős növekedését az összekötő ügyészek kinevezése után; ezzel kapcsolatban hasonló együttműködést szorgalmaz a többi nyugat-balkáni országgal is; üdvözli az igazságügyi együttműködési esetek 2019 óta növekvő számát, a Covid19-világjárvány okozta kihívásokkal teli körülmények ellenére; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkán az Europol számára különösen jelentős régió; üdvözli az Europol és öt nyugat-balkáni ország közötti operatív együttműködésről szóló megállapodásokat, valamint a koszovói bűnüldöző hatóságokkal kötött munkamegállapodást; kéri e megállapodások teljes körű végrehajtását, és elismerését fejezi ki az ezen együttműködés keretében végrehajtott sikeres műveletekkel kapcsolatban; üdvözli az Europol Összekötő Irodájának 2019-es megnyitását Albániában, valamint a döntést, hogy hasonló összekötő irodákat nyissanak Bosznia-Hercegovinában és Szerbiában; hasonló együttműködést szorgalmaz a többi nyugat-balkáni országgal is; hangsúlyozza továbbá az Europol az Európai Ügyészséggel (EPPO) és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) folytatott együttműködésének fontosságát; ebben a tekintetben kéri az Uniót és a nyugat-balkáni országokat egy gyümölcsöző együttműködési keret létrehozására az Európai Ügyészség és a nyugat-balkáni országok között annak érdekében, hogy biztosítsák az Európai Ügyészség számára, hogy hatékonyan gyakorolhassa hatáskörét az uniós finanszírozás területén, különös tekintettel az IPA III alapokra a nyugat-balkáni országokban; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL) által a szervezett bűnözés elleni küzdelemhez kapcsolódó konkrét témákban a nyugat-balkáni országokkal kötött munkamegállapodásokat; hangsúlyozza, hogy fontos a meglévő mechanizmusok további erősítése a CEPOL és a nyugat-balkáni régió között; tudomásul veszi a GRECO által kiadott külön országjelentéseket, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós csatlakozásra váró országok fokozzák a GRECO-val való együttműködést, és kimerítően végrehajtsák annak konkrét ajánlásait; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy az Interpol fontos eszköz a szervezett bűnözés elleni küzdelemben; sajnálja, hogy Koszovó többszöri próbálkozása ellenére sem tagja még az Interpolnak; kéri, hogy az uniós tagállamok proaktívan támogassák Koszovó azon szándékát, hogy csatlakozzon ehhez a szervezethez; úgy véli, hogy mind a hat nyugat-balkáni ország tagsága az Europolban tovább javítaná a transznacionális bűnözést célzó intézkedések eredményességét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex), valamint Albánia, Montenegró és Szerbia közötti határigazgatási együttműködésről szóló megállapodások hatálybalépését, amelyek lehetővé teszik a Frontex számára, hogy közös műveleteket hajtson végre ezekben az országokban határaik igazgatásának javítása, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem és az irreguláris migráció ellenőrzése érdekében, a nemzetközi normákkal összhangban és az emberi jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett; üdvözli az Észak-Macedóniával és Bosznia-Hercegovinával kezdeményezett hasonló, jogállásról szóló megállapodásokat, és felszólítja az összes felet, hogy a lehető leghamarabb mozdítsák elő e megállapodások ratifikálását, és dolgozzanak ki hasonló megállapodást Koszovóval; hangsúlyozza, hogy a Frontex és a nyugat-balkáni országok közötti együttműködést tovább kell fejleszteni a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ismételten kiemeli, hogy nagyobb hangsúlyt kell fektetni a megelőzési tevékenységekre és az oktatásra, és különösen a szervezett bűnözés, az ember-, a kábítószer- és a fegyverkereskedelem a társadalmakra gyakorolt negatív hatásaira, valamint az állampolgárság fogalmának megfelelő értelmezésére, továbbá növelni kell az ellenálló képességet, fokozottabb figyelmet kell fordítani a társadalmi-gazdasági körülményekre, különösen az elővárosi és vidéki területeken, valamint támogatni kell a bűnözéssel és a korrupcióval szembeni kiszolgáltatottság csökkentését célzó helyi kezdeményezéseket, a nemi szempontokat figyelembe vevő interszekcionális megközelítés szükségességének hangsúlyozása mellett; hangsúlyozza a demokratikus kapacitásépítés fontosságát a nyugat-balkáni régióban, többek között a részvételi demokrácia megerősítését, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemhez kapcsolódó kérdések megvitatását célzó speciális programokon és kísérleti projekteken keresztül; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy fontos a szervezett bűnözői csoportok és a radikalizálódott egyének és terrorista csoportok közötti kapcsolatok nyomon követésére; ismételten felhívja a figyelmet az Unió terrorizmusfinanszírozás és pénzmosás elleni küzdelemben betöltött szerepének fontosságára; ebben a tekintetben ösztönzi a további együttműködést, különösen a pénzügyi szakemberek régiós képzésének uniós támogatása, valamint információmegosztás és a bevált gyakorlatok és a szakismeretek cseréje révén; üdvözli, hogy a 2021. július 5-i, berlini Nyugat-Balkán-csúcstalálkozó résztvevői elismerték, hogy szükség van egy több ügynökséget átfogó válaszra, beleértve a magánszféra és a civil társadalmi szervezetek együttműködését, a súlyos és szervezett bűnözés, a jogszerűtlen pénzügyek, a korrupció és a terrorizmus kezelése érdekében végzett közös munka hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés kulcsfontosságú a szervezett bűnözés elleni hatékony küzdelem szempontjából; elismerését fejezi ki a meglévő regionális kezdeményezések – például a Délkelet-európai Rendészeti Központ (SELEC) – munkájával kapcsolatban, amelyek célja a nyugat-balkáni országok közötti intézményközi kapcsolatok megerősítése a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, valamint ösztönzi a további regionális együttműködést a határokon átnyúló szervezett bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismerését fejezi ki az uniós tagállamokat és a nyugat-balkáni országokat érintő regionális kezdeményezések, például az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia (EUSAIR), az adriai- és jón-tengeri kezdeményezés, a közép-európai kezdeményezés és a berlini folyamat szerepét illetően; ösztönzi mind az uniós tagállamokat, mind a nyugat-balkáni országokat, hogy vegyenek részt ezekben a kezdeményezésekben, és teljes mértékben használják ki a bennük rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

40.

| 41. | üdvözli az IPA keretében azon projekteknek nyújtott támogatást, amelyek az egész régiót érintik, valamint a nyugat-balkáni országok korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó kapacitásának növelését célozzák; különösen helyesli az IPA II tanúvédelmi programot, amely a „balkáni hálózat” létrehozásához vezetett; felszólít ezen együttműködés folytatására, valamint arra, hogy a nyugat-balkáni partnerek vállaljanak felelősséget a hálózat fenntartásáért; |
| --- | --- |

41.

| 42. | támogatását fejezi ki az IPA által finanszírozott, több országra irányuló programra vonatkozóan, „bírósági eljárások nyomon követésén keresztül támogatva a Nyugat-Balkánon a hatékonyabb igazságszolgáltatást a szervezett bűnözéssel kapcsolatos és korrupciós ügyekre vonatkozóan”, mint a hatóságok korrupcióra és szervezett bűnözésre adott hatékonyabb igazságszolgáltatási válasza felé vezető lépésként a Nyugat-Balkánon; kéri a nyugat-balkáni országok kormányait, hogy teljes mértékben hajtsák végre a tagállamok szakértői által végzett szakmai értékelések részeként megalkotott ajánlásokat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy a nyugat-balkáni partnereknek aktív szerepet kell vállalniuk az Európa jövőjéről szóló konferencián, valamint be kell vonni őket a szervezett bűnözés kezeléséről szóló, szélesebb körű európai vitába; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri a nemzetközi donorokat, hogy biztosítsák a szervezett bűnözés és a korrupció ellen irányuló különféle programok jobb összehangolását a Nyugat-Balkánon, az ezekre a területekre vonatkozó nemzetközi együttműködés megkettőzésének elkerülése és hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aggodalommal állapítja meg, hogy a régióban nem állnak rendelkezésre hiteles adatok a szervezett bűnözésről, és felhívja a nyugat-balkáni országokat, hogy a szervezett bűnözésre vonatkozó megbízható adatok gyűjtésére és feldolgozására való képességük javítása révén növeljék a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ismereteket; hangsúlyozza, hogy mélyrehatóbb interdiszciplináris kutatásra és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő interszekcionális megközelítésre van szükség, és arra ösztönzi a nyugat-balkáni országokat, hogy működjenek együtt a nemzetközi partnerekkel a szervezett bűnözést rögzítő és elemző nemzeti statisztikai rendszerek létrehozása érdekében a szervezett bűnözés és a korrupció megelőzésére és kezelésére irányuló hatékony, tényeken alapuló politikák jobb kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

45.

A civil társadalom és a média szerepe

| 46. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek, a tudományos élet képviselői és az újságírók kulcsszerepét a kormányok, valamint az igazságszolgáltatási és bűnüldözési szervek munkájának nyomon követésében és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén elért eredmények értékelésében; megjegyzi, hogy a civil társadalmi szervezetek részvételének jogi és intézményi keretei nagyrészt adottak a nyugat-balkáni országokban, de sajnálja, hogy a bennük rejlő lehetőségeket nem használják ki teljes mértékben, és hogy bizonyos esetekben a korrupcióra és a szervezett bűnözésre összpontosító civil társadalmi szervezetek kifejezett ellenségességgel is szembesülnek kormányaik részéről; kéri, hogy a civil társadalmi szervezeteket jobban vonják be a jogalkotási folyamatba, hogy érdemben hozzá tudjanak járulni a kulcsfontosságú jogszabályokhoz; ezzel összefüggésben felhívja a nyugat-balkáni hatóságokat, hogy sürgősen dolgozzanak ki, fogadjanak el és hajtsanak végre jobb jogszabályokat az információkhoz inkluzív folyamatok révén történő szabad hozzáférésről; |
| --- | --- |

46.

| 47. | elismeri a civil társadalmi szervezetek által a megelőző munkában, a veszélyeztetett csoportok támogatásában, a politika formálásában, valamint – független köztestületek hiányában – a felügyeleti szerepkörben gyakran betöltött fontos szerepet; aggodalmát fejezi ki azokkal a lejárató kampányokkal, valamint nyomásgyakorlásra és megfélemlítésre tett erőfeszítésekkel kapcsolatban, amelyek gyorsítják a civil társadalmi szervezetek működési területének zsugorodását; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ösztönzi a nyugat-balkáni civil társadalmi szervezeteket, hogy hozzanak létre erősebb hálózatokat a civil társadalmi szereplők között, azonosítsák a hasonló kérdésekkel foglalkozó helyi partnereket, és osszák meg a tapasztalatokat és bevált gyakorlatokat a szervezett bűnözés jellegének és okainak megértése, valamint a régióban a radikalizálódás megelőzésének támogatása érdekében; üdvözli az olyan érdekelt felek stratégiai kommunikációs kampányokhoz való hozzájárulását, mint a radikalizálódástudatossági hálózat (RAN) és az Európai Stratégiai Kommunikációs Hálózat (ESCN); |
| --- | --- |

48.

| 49. | megjegyzi, hogy sok civil társadalmi szervezet függ a magánfinanszírozástól és nehézségekkel néz szembe a tevékenységeik fenntartásához elegendő forrásgyűjtés során; elismeri, hogy a támogatásokat gyakran rövid távú projektekhez adják, valamint hogy kevés támogatás jut a szervezett bűnözés elleni tevékenységekre; elismeri, hogy a rövid távú támogatás ahhoz vezet, hogy a munkatársakat csak projektspecifikus célokra alkalmazzák, amely a stabil munkafeltételek hiányához vezet és kevés teret biztosít a munkatársak számára az alapvető készségek kifejlesztéséhez, és ennek a hosszú távú stratégiai tervezés látja kárát; |
| --- | --- |

49.

| 50. | elismerően nyilatkozik azon oknyomozó újságírók értékes munkájáról, akik nagy horderejű esetekről tudósítanak, és nyilvánosságra hozzák a bűnszervezetek, politikusok és vállalkozások között fennálló kapcsolatokat; határozottan elítéli az oknyomozó újságírókkal és a civil társadalommal szemben alkalmazott agressziót – beleértve a célzott gyilkosságokat is –, megfélemlítést, gyűlöletbeszédet és rágalmazó kampányokat; különös aggodalommal veszi tudomásul az állami tisztviselők, parlamenti képviselők, valamint a kormányok, a kormányzó pártok és a részben vagy egészben az állam tulajdonát képező média képviselői általi gyűlöletbeszédet és rágalmazó kampányokat; felszólítja a hatóságokat és a bűnüldöző szerveket, hogy biztosítsák az oknyomozó újságírók és a civil társadalom védelmét és akadálytalan működését, és sürgeti – különösen a nemzeti vagy etnikai – kisebbségeket és a kiszolgáltatott csoportokat célzó gyűlöletbeszéd valamennyi formájának büntetését; ismételten felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy fokozzák együttműködésüket a helyi civil társadalommal, a nem kormányzati szervezetekkel, a reformorientált politikaformálókkal, a tudományos élet képviselőivel és a független médiával, valamint támogassák azokat; ösztönzi a Bizottságot és az Unió helyi küldöttségeit, hogy dolgozzanak együtt a helyi érdekelt felekkel a korrupciós ügyekkel és a szervezett bűnözés eseteivel kapcsolatos büntetőeljárások rendszeres nyomon követésére vonatkozó eljárások létrehozásának érdekében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mély sajnálatát fejezi ki a nyilvánosság részvételével szemben indított stratégiai peres ügyek növekvő száma miatt, amelyeket gyakran arra használnak, hogy megfenyegessék az újságírókat és az egyéneket annak megakadályozása érdekében, hogy felfedjék a hatalmon lévők törvénysértéseit; kéri a nyugat-balkáni hatóságokat, hogy jelentős mértékben növeljék a médiatulajdon átláthatóságára, a szerkesztőségek függetlenségére és a médiaszabadság politikai beavatkozás elleni védelmére irányuló erőfeszítéseiket és munkájukat, mivel ezek a szabad demokratikus társadalom kulcselemei, valamint nélkülözhetetlenek a szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem sikerességéhez; |
| --- | --- |

51.

o

o o

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint a tagállamok és a nyugat-balkáni országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  HL L 293., 2018.11.20., 11. o.

(2)  HL C 101., 2018.3.16., 47. o.

(3)  HL C 362., 2021.9.8., 129. o.

---

2021. december 16., csütörtök

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/96

---

P9_TA(2021)0507

A Petíciós Bizottság 2020-as év során folytatott tanácskozásai

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2020-as év folyamán folytatott tanácskozásairól (2021/2019(INI))

(2022/C 251/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20., 24. és 227. cikkére, amelyek tükrözik a Szerződések által az európai uniós polgárok és lakosok azon jogának tulajdonított jelentőséget, hogy aggodalmaikra felhívhatják a Parlament figyelmét, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20., 24. és 227. cikkére, amelyek tükrözik a Szerződések által az európai uniós polgárok és lakosok azon jogának tulajdonított jelentőséget, hogy aggodalmaikra felhívhatják a Parlament figyelmét,

| — | tekintettel az EUMSZ 228. cikkére az európai ombudsman szerepéről és feladatairól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 228. cikkére az európai ombudsman szerepéről és feladatairól,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) az Európai Parlamenthez benyújtható petícióhoz való jogról szóló 44. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire és különösen 258. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ kötelezettségszegési eljárásra vonatkozó rendelkezéseire és különösen 258. és 260. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére és 227. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére és 227. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A9-0323/2021),

| A. | mivel 2020-ban a Parlamenthez 1 573 petíció érkezett, ami 15,9 %-os növekedést jelent a 2019-ben benyújtott 1 357 petícióhoz képest, és 28,9 %-os növekedést jelent a 2018-ban benyújtott 1 220 petícióhoz képest; |
| --- | --- |

A.

mivel 2020-ban a Parlamenthez 1 573 petíció érkezett, ami 15,9 %-os növekedést jelent a 2019-ben benyújtott 1 357 petícióhoz képest, és 28,9 %-os növekedést jelent a 2018-ban benyújtott 1 220 petícióhoz képest;

| B. | mivel 2020-ban a Parlament petíciós portálján egy vagy több petíciót támogató felhasználók száma 48 882 volt, ami a 2019-ben regisztrált 28 076 főhöz képest jelentős növekedést jelent; mivel a petíciók támogatására szolgáló kattintások száma is nőtt 2020-ban, elérve az 55 129-et; |
| --- | --- |

B.

mivel 2020-ban a Parlament petíciós portálján egy vagy több petíciót támogató felhasználók száma 48 882 volt, ami a 2019-ben regisztrált 28 076 főhöz képest jelentős növekedést jelent; mivel a petíciók támogatására szolgáló kattintások száma is nőtt 2020-ban, elérve az 55 129-et;

| C. | mivel a Covid19-világjárvány kitöréséből eredő közegészségügyi és társadalmi-gazdasági vészhelyzetek miatt a polgárok aggodalmainak hangot adó petíciók nagy száma jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy 2020-ban az előző évekhez képest nőtt a nyilvántartásba vett petíciók száma; mivel a 2020-ban beérkezett petíciók 13,23 %-a a Covid19-világjárvánnyal volt kapcsolatos; |
| --- | --- |

C.

mivel a Covid19-világjárvány kitöréséből eredő közegészségügyi és társadalmi-gazdasági vészhelyzetek miatt a polgárok aggodalmainak hangot adó petíciók nagy száma jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy 2020-ban az előző évekhez képest nőtt a nyilvántartásba vett petíciók száma; mivel a 2020-ban beérkezett petíciók 13,23 %-a a Covid19-világjárvánnyal volt kapcsolatos;

| D. | mivel a 2020-ban benyújtott petíciók nagy száma azt mutatja, hogy válság idején a polgárok saját területük uniós szinten megválasztott képviselőire támaszkodnak azáltal, hogy aggodalmaikat és panaszaikat közvetlenül az uniós szinten megválasztott képviselőikhez intézik; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2020-ban benyújtott petíciók nagy száma azt mutatja, hogy válság idején a polgárok saját területük uniós szinten megválasztott képviselőire támaszkodnak azáltal, hogy aggodalmaikat és panaszaikat közvetlenül az uniós szinten megválasztott képviselőikhez intézik;

| E. | mivel azonban a petíciók száma összességében továbbra is szerény az EU teljes lakosságához képest, és ez rámutat arra, hogy még fokozni kell az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a polgárok jobban tisztában legyenek petíciós jogukkal, és ösztönözni kell őket annak gyakorlására; mivel a petíciós jog gyakorlása során a polgárok azt várják el az uniós intézményektől, hogy problémáik megoldása révén biztosítsanak hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

E.

mivel azonban a petíciók száma összességében továbbra is szerény az EU teljes lakosságához képest, és ez rámutat arra, hogy még fokozni kell az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a polgárok jobban tisztában legyenek petíciós jogukkal, és ösztönözni kell őket annak gyakorlására; mivel a petíciós jog gyakorlása során a polgárok azt várják el az uniós intézményektől, hogy problémáik megoldása révén biztosítsanak hozzáadott értéket;

| F. | mivel a petíciók elfogadhatóságának kritériumait az EUMSZ 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 226. cikke határozza meg, amelyek előírják, hogy a petíciókat az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügyekben közvetlenül érintett uniós polgároknak vagy lakosoknak kell benyújtaniuk; |
| --- | --- |

F.

mivel a petíciók elfogadhatóságának kritériumait az EUMSZ 227. cikke és a Parlament eljárási szabályzatának 226. cikke határozza meg, amelyek előírják, hogy a petíciókat az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügyekben közvetlenül érintett uniós polgároknak vagy lakosoknak kell benyújtaniuk;

| G. | mivel a 2020-ban benyújtott 1 573 petícióból 392-t elfogadhatatlannak nyilvánítottak, 51-et pedig visszavontak; mivel 2020-ban az elfogadhatatlan petíciók viszonylag magas aránya (24,92 %) azt mutatja, hogy továbbra sem egyértelmű az EU felelősségi köre és annak korlátai; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2020-ban benyújtott 1 573 petícióból 392-t elfogadhatatlannak nyilvánítottak, 51-et pedig visszavontak; mivel 2020-ban az elfogadhatatlan petíciók viszonylag magas aránya (24,92 %) azt mutatja, hogy továbbra sem egyértelmű az EU felelősségi köre és annak korlátai;

| H. | mivel az európai polgárok alapvető jogainak egyike, hogy petíciót nyújtsanak be az Európai Parlamenthez; mivel a petíciós jog nyitott, demokratikus és átlátható mechanizmust kínál az uniós polgárok és lakosok számára választott képviselőik közvetlen megszólítására, és ezért az EU tevékenységi területein való aktív részvétel alapvető eleme; |
| --- | --- |

H.

mivel az európai polgárok alapvető jogainak egyike, hogy petíciót nyújtsanak be az Európai Parlamenthez; mivel a petíciós jog nyitott, demokratikus és átlátható mechanizmust kínál az uniós polgárok és lakosok számára választott képviselőik közvetlen megszólítására, és ezért az EU tevékenységi területein való aktív részvétel alapvető eleme;

| I. | mivel a petíciós jog lehetőséget kínál arra, hogy a Parlament fokozza válaszadási képességét az uniós alapvető jogok tiszteletben tartásával és az uniós jogszabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos panaszokra és aggályokra a tagállamokban; mivel ezért a petíciók értékes információforrást jelentenek abból a szempontból, hogy feltárják az uniós jog helytelen alkalmazását vagy megsértését, és lehetővé teszik a Parlament és más uniós intézmények számára az uniós jog átültetésének és alkalmazásának, valamint az uniós polgárok és lakosok jogaira gyakorolt lehetséges hatásának értékelését; |
| --- | --- |

I.

mivel a petíciós jog lehetőséget kínál arra, hogy a Parlament fokozza válaszadási képességét az uniós alapvető jogok tiszteletben tartásával és az uniós jogszabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos panaszokra és aggályokra a tagállamokban; mivel ezért a petíciók értékes információforrást jelentenek abból a szempontból, hogy feltárják az uniós jog helytelen alkalmazását vagy megsértését, és lehetővé teszik a Parlament és más uniós intézmények számára az uniós jog átültetésének és alkalmazásának, valamint az uniós polgárok és lakosok jogaira gyakorolt lehetséges hatásának értékelését;

| J. | mivel a Parlament már régóta az élen jár a petíciós eljárás nemzetközi fejlesztésében, és Európa legnyíltabb és legátláthatóbb petíciós eljárásával rendelkezik, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtóinak részvételét az Európai Unió tevékenységeiben; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament már régóta az élen jár a petíciós eljárás nemzetközi fejlesztésében, és Európa legnyíltabb és legátláthatóbb petíciós eljárásával rendelkezik, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtóinak részvételét az Európai Unió tevékenységeiben;

| K. | mivel a Petíciós Bizottság gondosan megvizsgálja és kezeli a Parlamenthez benyújtott valamennyi petíciót; mivel a petíciók minden egyes benyújtójának joga van ahhoz, hogy észszerű határidőn belül, anyanyelvén, illetve a petíció nyelvén tájékoztató választ kapjon a Petíciós Bizottságnak a petíció elfogadhatóságáról hozott határozatáról és az azt követő lépésekről; mivel a petíció minden benyújtója kérheti, hogy lényeges új elemek felmerülése esetén a petíciót nyissák meg újra; |
| --- | --- |

K.

mivel a Petíciós Bizottság gondosan megvizsgálja és kezeli a Parlamenthez benyújtott valamennyi petíciót; mivel a petíciók minden egyes benyújtójának joga van ahhoz, hogy észszerű határidőn belül, anyanyelvén, illetve a petíció nyelvén tájékoztató választ kapjon a Petíciós Bizottságnak a petíció elfogadhatóságáról hozott határozatáról és az azt követő lépésekről; mivel a petíció minden benyújtója kérheti, hogy lényeges új elemek felmerülése esetén a petíciót nyissák meg újra;

| L. | mivel a Petíciós Bizottság tevékenységei a petíciók benyújtóitól kapott információkon alapulnak; mivel a petíciók benyújtóitól a petíciókban és a bizottsági üléseken kapott információk, továbbá az Európai Bizottság értékelései, és a tagállamok és más szervek válaszai alapvető fontosságúak a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; mivel az elfogadható petíciók értékes hozzájárulást nyújtanak a többi parlamenti bizottság munkájához is, hiszen azokat a Petíciós Bizottság véleményezés vagy tájékoztatás céljából más bizottságoknak is továbbítja; |
| --- | --- |

L.

mivel a Petíciós Bizottság tevékenységei a petíciók benyújtóitól kapott információkon alapulnak; mivel a petíciók benyújtóitól a petíciókban és a bizottsági üléseken kapott információk, továbbá az Európai Bizottság értékelései, és a tagállamok és más szervek válaszai alapvető fontosságúak a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; mivel az elfogadható petíciók értékes hozzájárulást nyújtanak a többi parlamenti bizottság munkájához is, hiszen azokat a Petíciós Bizottság véleményezés vagy tájékoztatás céljából más bizottságoknak is továbbítja;

| M. | mivel a Petíciós Bizottság kiemelkedő fontosságúnak tartja a petíciók vizsgálatát és nyilvános megvitatását az ülésein; mivel a petíciók benyújtóinak joguk van petíciójuk ismertetéséhez és a vitához való hozzászóláshoz, ezáltal aktívan hozzájárulva a Petíciós Bizottság munkájához; mivel 2020-ban a Petíciós Bizottság 13 bizottsági ülést tartott, amelyeken 116 petíciót vitattak meg 110 petíció jelen lévő benyújtójával, és 78 petíció benyújtója felszólalóként aktívan részt is vett az üléseken; mivel a 2020-as üléseken megvitatott petíciók 2019-hez képest alacsonyabb számát az magyarázza, hogy a Parlament világjárvány idején hozott elővigyázatossági intézkedései miatt – különösen április és július között – csökkent a bizottsági ülések időkerete; |
| --- | --- |

M.

mivel a Petíciós Bizottság kiemelkedő fontosságúnak tartja a petíciók vizsgálatát és nyilvános megvitatását az ülésein; mivel a petíciók benyújtóinak joguk van petíciójuk ismertetéséhez és a vitához való hozzászóláshoz, ezáltal aktívan hozzájárulva a Petíciós Bizottság munkájához; mivel 2020-ban a Petíciós Bizottság 13 bizottsági ülést tartott, amelyeken 116 petíciót vitattak meg 110 petíció jelen lévő benyújtójával, és 78 petíció benyújtója felszólalóként aktívan részt is vett az üléseken; mivel a 2020-as üléseken megvitatott petíciók 2019-hez képest alacsonyabb számát az magyarázza, hogy a Parlament világjárvány idején hozott elővigyázatossági intézkedései miatt – különösen április és július között – csökkent a bizottsági ülések időkerete;

| N. | mivel a 2020-ban benyújtott petíciókban felvetett fő aggályok a következőkhöz kapcsolódnak: alapvető jogok (különösen a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó sürgősségi intézkedéseknek a jogállamiságra és a demokráciára, valamint a mozgás szabadságára, a munkához való jogra, a tájékoztatáshoz való jogra és az oktatáshoz való jogra gyakorolt hatása, valamint az uniós LMBTQ+ jogokkal kapcsolatos petíciók nagy száma), az egészségügy (különösen a világjárványból eredő népegészségügyi válsággal kapcsolatos kérdések, a polgárok egészségének védelmétől, a kezeléseken és védőeszközökön, az egészségügyi válság tagállamok általi kezelésén át egészen az oltóanyagok beszerzéséig és elosztásáig), a környezetvédelem (főként a bányászati tevékenységek és azok környezetre gyakorolt hatása, a nukleáris biztonság, a légszennyezés és a természetes ökoszisztémák állapotának romlása), az igazságszolgáltatás (különösen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel, az állítólagos eljárási szabálytalanságokkal vagy a jogállamisággal kapcsolatos aggályok, valamint a gyermekek jogellenes elvitelével és a felügyeleti joggal kapcsolatos határokon átnyúló ügyek), a foglalkoztatás (különös tekintettel a munkaerő-piachoz való hozzáférésre és a bizonytalan foglalkoztatásra), oktatás (különösen az oktatáshoz való diszkriminatív hozzáféréssel kérdések) és a belső piac (különösen a világjárvány összefüggésében a nemzeti utazási korlátozásokkal és azoknak a személyek Unión belüli és kívüli szabad mozgására gyakorolt hatásával kapcsolatos kérdések), valamint az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépéséről rendelkező megállapodás végrehajtása, sok más további témakör mellett; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2020-ban benyújtott petíciókban felvetett fő aggályok a következőkhöz kapcsolódnak: alapvető jogok (különösen a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó sürgősségi intézkedéseknek a jogállamiságra és a demokráciára, valamint a mozgás szabadságára, a munkához való jogra, a tájékoztatáshoz való jogra és az oktatáshoz való jogra gyakorolt hatása, valamint az uniós LMBTQ+ jogokkal kapcsolatos petíciók nagy száma), az egészségügy (különösen a világjárványból eredő népegészségügyi válsággal kapcsolatos kérdések, a polgárok egészségének védelmétől, a kezeléseken és védőeszközökön, az egészségügyi válság tagállamok általi kezelésén át egészen az oltóanyagok beszerzéséig és elosztásáig), a környezetvédelem (főként a bányászati tevékenységek és azok környezetre gyakorolt hatása, a nukleáris biztonság, a légszennyezés és a természetes ökoszisztémák állapotának romlása), az igazságszolgáltatás (különösen az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel, az állítólagos eljárási szabálytalanságokkal vagy a jogállamisággal kapcsolatos aggályok, valamint a gyermekek jogellenes elvitelével és a felügyeleti joggal kapcsolatos határokon átnyúló ügyek), a foglalkoztatás (különös tekintettel a munkaerő-piachoz való hozzáférésre és a bizonytalan foglalkoztatásra), oktatás (különösen az oktatáshoz való diszkriminatív hozzáféréssel kérdések) és a belső piac (különösen a világjárvány összefüggésében a nemzeti utazási korlátozásokkal és azoknak a személyek Unión belüli és kívüli szabad mozgására gyakorolt hatásával kapcsolatos kérdések), valamint az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépéséről rendelkező megállapodás végrehajtása, sok más további témakör mellett;

| O. | mivel a 2020-ban beérkezett petíciók 79,7 %-át (1 254) nyújtották be a Parlament petíciós portálján keresztül, szemben a 2019. évi 73,9 %-kal (1 003 petíció), ami megerősíti, hogy a Parlament petíciós portálja lett messze a leggyakrabban használt csatorna a polgárok petícióinak Parlamenthez történő benyújtásához; |
| --- | --- |

O.

mivel a 2020-ban beérkezett petíciók 79,7 %-át (1 254) nyújtották be a Parlament petíciós portálján keresztül, szemben a 2019. évi 73,9 %-kal (1 003 petíció), ami megerősíti, hogy a Parlament petíciós portálja lett messze a leggyakrabban használt csatorna a polgárok petícióinak Parlamenthez történő benyújtásához;

| P. | mivel 2020-ban a petíciós portált továbbfejlesztették egy felhasználóbarátabb, biztonságosabb és hozzáférhetőbb portállá a polgárok számára; mivel a gyakran feltett kérdéseket frissítették, és az európai adatvédelmi biztos ajánlásainak végrehajtása érdekében számos adatvédelmi javításra került sor, és új jelszó-visszanyerési mechanizmust vezettek be; mivel továbbfejlesztették a petíciós portál, az ePeti és a PETIGREF közötti kapcsolatot, és elvégezték a külső fejlesztések és a Hermes integrációjának biztosítására irányuló munkát; mivel nagyszámú egyéni segítségkérést kezeltek sikeresen; |
| --- | --- |

P.

mivel 2020-ban a petíciós portált továbbfejlesztették egy felhasználóbarátabb, biztonságosabb és hozzáférhetőbb portállá a polgárok számára; mivel a gyakran feltett kérdéseket frissítették, és az európai adatvédelmi biztos ajánlásainak végrehajtása érdekében számos adatvédelmi javításra került sor, és új jelszó-visszanyerési mechanizmust vezettek be; mivel továbbfejlesztették a petíciós portál, az ePeti és a PETIGREF közötti kapcsolatot, és elvégezték a külső fejlesztések és a Hermes integrációjának biztosítására irányuló munkát; mivel nagyszámú egyéni segítségkérést kezeltek sikeresen;

| Q. | mivel 2020-ban számos, Covid19-et érintő petíció került fel a napirendre sürgősségi eljárással; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2020-ban számos, Covid19-et érintő petíció került fel a napirendre sürgősségi eljárással;

| R. | mivel 2020-ban a Petíciós Bizottság csak egy tényfeltáró látogatást tett; mivel semmilyen más tényfeltáró látogatásra nem kerülhetett sor a világjárvány által okozott helyzet, valamint a Parlament elnökének azon döntése nyomán, hogy a Covid19 terjedésének visszaszorítása és a Parlament képviselőit és személyzetét érintő egészségügyi kockázatok minimalizálása érdekében elfogadott, szükséges elővigyázatossági intézkedések egyikeként törli a parlamenti eseményeket, ideértve a küldöttségeket is; |
| --- | --- |

R.

mivel 2020-ban a Petíciós Bizottság csak egy tényfeltáró látogatást tett; mivel semmilyen más tényfeltáró látogatásra nem kerülhetett sor a világjárvány által okozott helyzet, valamint a Parlament elnökének azon döntése nyomán, hogy a Covid19 terjedésének visszaszorítása és a Parlament képviselőit és személyzetét érintő egészségügyi kockázatok minimalizálása érdekében elfogadott, szükséges elővigyázatossági intézkedések egyikeként törli a parlamenti eseményeket, ideértve a küldöttségeket is;

| S. | mivel a Petíciós Bizottság mint társbizottság a tárgyért felelős bizottságokkal (az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságával (LIBE) és a Kulturális és Oktatási Bizottsággal (CULT)) együtt 2020. október 15-én közmeghallgatást szervezett az európai polgári kezdeményezésről „Minority SafePack – egymillió aláírás az európai sokszínűségért” címmel; mivel a világjárvány miatt a meghallgatást hibrid formában tartották, az európai polgári kezdeményezés szervezői távolról vehettek részt a találkozón, miközben a nyilvánosság élő internetes közvetítésen keresztül követhette a találkozót; |
| --- | --- |

S.

mivel a Petíciós Bizottság mint társbizottság a tárgyért felelős bizottságokkal (az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságával (LIBE) és a Kulturális és Oktatási Bizottsággal (CULT)) együtt 2020. október 15-én közmeghallgatást szervezett az európai polgári kezdeményezésről „Minority SafePack – egymillió aláírás az európai sokszínűségért” címmel; mivel a világjárvány miatt a meghallgatást hibrid formában tartották, az európai polgári kezdeményezés szervezői távolról vehettek részt a találkozón, miközben a nyilvánosság élő internetes közvetítésen keresztül követhette a találkozót;

| T. | mivel a Bizottság a Szerződések őreként alapvető szerepet játszik a Petíciós Bizottság munkájában, valamint a petíciók benyújtói által szolgáltatott információ hasznos az európai jog lehetséges megsértéseinek vagy helytelen alkalmazásainak felfedezése érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság a Szerződések őreként alapvető szerepet játszik a Petíciós Bizottság munkájában, valamint a petíciók benyújtói által szolgáltatott információ hasznos az európai jog lehetséges megsértéseinek vagy helytelen alkalmazásainak felfedezése érdekében;

| U. | mivel a Bizottságnak a petíciók kezelésére vonatkozó stratégiája a 2016-os „Uniós jog: Jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című bizottsági közleményen alapul (C(2016)8600); |
| --- | --- |

U.

mivel a Bizottságnak a petíciók kezelésére vonatkozó stratégiája a 2016-os „Uniós jog: Jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című bizottsági közleményen alapul (C(2016)8600);

| V. | mivel a Bizottság az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentései nagyon általános módon utalnak petíciókra, rámutatva arra, hogy nincs megfelelő rendszer a petíciókról, valamint azok kötelezettségszegési eljárásokkal vagy uniós jogszabályokkal fenntartott kapcsolatáról szóló információk összegyűjtésére; |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentései nagyon általános módon utalnak petíciókra, rámutatva arra, hogy nincs megfelelő rendszer a petíciókról, valamint azok kötelezettségszegési eljárásokkal vagy uniós jogszabályokkal fenntartott kapcsolatáról szóló információk összegyűjtésére;

| W. | mivel az eljárási szabályzat alapján a Petíciós Bizottság felelős az európai ombudsmannal való kapcsolattartásért, aki kivizsgálja az Európai Unió intézményeiben és szerveiben elkövetett adminisztratív visszásságokkal kapcsolatban benyújtott panaszokat; Emily O’Reilly jelenleg ombudsman a Petíciós Bizottság 2020. szeptember 3-i ülésén ismertette a 2019. évi éves jelentését. |
| --- | --- |

W.

mivel az eljárási szabályzat alapján a Petíciós Bizottság felelős az európai ombudsmannal való kapcsolattartásért, aki kivizsgálja az Európai Unió intézményeiben és szerveiben elkövetett adminisztratív visszásságokkal kapcsolatban benyújtott panaszokat; Emily O’Reilly jelenleg ombudsman a Petíciós Bizottság 2020. szeptember 3-i ülésén ismertette a 2019. évi éves jelentését.

| X. | mivel a Petíciós Bizottság tagja az Ombudsmanok Európai Hálózatának, amelynek az európai ombudsman, illetve a tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség más országainak nemzeti és regionális ombudsmanjai, valamint hasonló szervei is tagjai, és amely az európai uniós jogra és szakpolitikákra vonatkozó információk cseréjének előmozdítására és a bevált gyakorlatok megosztására törekszik; |
| --- | --- |

X.

mivel a Petíciós Bizottság tagja az Ombudsmanok Európai Hálózatának, amelynek az európai ombudsman, illetve a tagállamok, a tagjelölt országok és az Európai Gazdasági Térség más országainak nemzeti és regionális ombudsmanjai, valamint hasonló szervei is tagjai, és amely az európai uniós jogra és szakpolitikákra vonatkozó információk cseréjének előmozdítására és a bevált gyakorlatok megosztására törekszik;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság alapvető szerepet játszik az uniós polgárok és lakosok jogainak védelmében és előmozdításában, biztosítva, hogy a petíciók benyújtóinak aggodalmait és panaszait időben és hatékonyan kivizsgálják, és lehetőség szerint nyitott, demokratikus, gyors és átlátható petíciós eljárás keretében rendezzék; hangsúlyozza, hogy a petíció eszköze központi szerepet játszik a közvetlen demokrácia elveinek előmozdításában és a polgárok Európai Unióban való aktív részvételének javításában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a polgárok uniós döntéshozatali folyamatokban való részvétele nélkülözhetetlen a demokratikusabb, nyitottabb és átláthatóbb Unió elérése érdekében; hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság alapvető szerepet játszik az európai polgárok uniós tevékenységekbe való bevonásában, valamint olyan vitafórumot képez, amelyen keresztül a polgárok hangot adhatnak véleményüknek az uniós intézményekben; felhívja az uniós intézményeket, hogy a petíciókban kifejezett vélemények és panaszok figyelembevételével javítsák a polgárok politikai döntéshozatallal kapcsolatos problémáira adott válaszaikat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten hangsúlyozza az Unió tevékenységi köréről szóló folyamatos nyilvános vita fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok megfelelő tájékoztatást kapjanak az Unió hatásköreinek kiterjedéséről és a döntéshozatal különböző szintjeiről; e tekintetben hatékony figyelemfelkeltő kampányokat szorgalmaz; hangsúlyozza, hogy a sajtó és a kommunikációs szolgálatok aktív bevonása európai és nemzeti szinten, valamint az aktívabb közösségi média támogatná a Petíciós Bizottság munkájának láthatóságát és válaszkészségét a közvélemény aggályaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy ez az erőfeszítés segítene elkerülni a Petíciós Bizottság munkájával kapcsolatos dezinformációt, összhangban a Bizottság által támogatott, dezinformáció elleni küzdelemmel, és hozzájárulna ahhoz, hogy a polgárok jobban tisztában legyenek petíciós jogukkal, valamint az Unió felelősségi körével és annak korlátaival, valamint a Petíciós Bizottság hatásköreivel, az elfogadhatatlan petíciók számának csökkentése érdekében; úgy véli, hogy fontos továbbá kiemelni azokat a sikeres példákat, amikor a petíció benyújtója által felvetett kérdést a Petíciós Bizottság támogatásával oldották meg; hangsúlyozza ebben a tekintetben az Unió többnyelvű kommunikációs politikájának fontosságát, minden tagállam polgáraival való szorosabb kapcsolat érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Európa jövőjéről szóló konferenciát lehetőségként kell kezelni arra, hogy elmagyarázzák az Unió polgárainak a Petíciós Bizottság szerepét annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a petíciós jogra és ösztönözzék őket az aktív részvételre, valamint arra, hogy megválasztott képviselőik felé hangot adjanak aggályaiknak és elképzeléseiknek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a petíciók ajtót nyitnak a polgárok számára az európai intézmények felé, valamint egyedülálló lehetőséget jelentenek a Parlament és a többi uniós intézmény számára arra, hogy közvetlenül kapcsolatba lépjenek az uniós polgárokkal és lakosokkal, megértsék problémáikat és rendszeres párbeszédet tartsanak fenn velük különösen azokban az esetekben, amikor az uniós jog helytelen alkalmazása érinti őket; hangsúlyozza, hogy megerősített együttműködésre van szükség a Petíciós Bizottság és a felelős bizottságok, az uniós intézmények, szervek és ügynökségek és a nemzeti, regionális és helyi hatóságok között az uniós jog végrehajtásával és betartásával kapcsolatos vizsgálatok és javaslatok terén, beleértve a bizottság számára adandó szükséges válaszokat is; úgy véli, hogy ez az együttműködés elengedhetetlen a polgárok uniós jog alkalmazásával kapcsolatos aggályainak kezeléséhez és megoldásához, és hozzájárul az Unió demokratikus legitimitásának és elszámoltathatóságának megerősítéséhez; kéri ezért, hogy a tagállamok képviselői aktívabban vegyenek részt a bizottsági üléseken, és gyorsabban válaszoljanak a Petíciós Bizottság által a nemzeti hatóságokhoz intézett, pontosításra vagy tájékoztatásra irányuló kérelmekre; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy a Charta 51. cikke hatályának értelmezése a lehető legkoherensebb és legszélesebb körű legyen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon aktívabb szerepet a Petíciós Bizottságban annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok részletes és érthető választ kapjanak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani azokat a megközelítéseket és véleményeket, amelyeket a Bizottság válaszaiban kifejez a Petíciós Bizottság számára, valamint tiszteletben kell tartani a Szerződések őreként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy a petíciók értékes hozzájárulást jelentenek a Bizottság Szerződések őreként betöltött szerepéhez; hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság és a Bizottság közötti megerősített együttműködés alapvető fontosságú a petíciók sikeres kezelésének biztosításához; sürgeti a Bizottságot, hogy tartózkodjon az általános válaszadástól, valamint hogy biztosítson időszerű, pontos, egyértelmű és célzott válaszokat a petíciók benyújtóinak konkrét kéréseire adott hatékony válasz érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa az átláthatóságot és a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférést a beérkezett petíciókkal kapcsolatos EU Pilot eljárások, valamint a már lezárt EU Pilot és kötelezettségszegési eljárások keretében, valamint hogy a kötelezettségszegési eljárás kezdeményezésének mérlegelésekor – különösen akkor, ha a kérdések környezetvédelmi jogszabályokkal kapcsolatosak – kiemelt kérdésként vegye figyelembe az uniós jog megsértésével kapcsolatos minden olyan kérdést, amelyet petíciókban vetnek fel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa saját hatásköreinek pontosítását a petíciókkal kapcsolatban, beleértve azokat, amelyek az Unió tevékenységi körének egyik területére eső kérdésekkel foglalkoznak, de nem tartoznak olyan politika körébe, ahol az Uniónak jogalkotási hatásköre van; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a nemzeti hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy választ adjanak a polgárok petíciókban megfogalmazott aggályaira azokban az esetekben, amikor az uniós jognak való megfeleléssel kapcsolatos rendszerszintű hiányosságról van szó; felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a vizsgált esetekben az európai jogszabályoknak való megfelelés terén elért eredményekről; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottságnak tiszteletben kell tartania az EUMSZ 226. és 227. cikkében, valamint az Európai Parlament eljárási szabályzatában meghatározott elfogadhatósági kritériumokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megismétli, hogy a petíciók pontos és átfogó kezeléséhez elengedhetetlen a többi parlamenti bizottsággal való együttműködés; megállapítja, hogy 2020-ban 56 petíciót továbbítottak más parlamenti bizottságoknak véleményezés, 385-öt pedig tájékoztatás céljából; üdvözli, hogy más bizottságok 40 esetben fogalmaztak meg véleményt és 60 esetben jelezték, hogy munkájuk során figyelembe veszik a petíciókat; megjegyzi, hogy az egyéb parlamenti bizottságokkal együtt szervezett nyilvános meghallgatások hozzájárulnak a petíciók átfogó vizsgálatához; emlékeztet arra, hogy a petíciók benyújtóit tájékoztatják azokról a határozatokról, amelyek szerint más bizottságoktól kérnek véleményt petícióik kezeléséhez; felhívja a parlamenti bizottságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy – szakértelmük bizonyításával – aktívan hozzájáruljanak a petíciók vizsgálatához, és ezáltal tegyék lehetővé a Parlament számára, hogy gyorsabban és átfogóbban reagáljon a polgárok aggályaira; sajnálatosnak tartja, hogy a petíciós hálózat 2020-ban nem tudott ülésezni a Covid19-világjárvány által okozott helyzet miatt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a petíciós hálózat hasznos eszköz, amelynek célja, hogy felhívja a figyelmet a petíciók által felvetett témákra, valamint hogy elősegítse a petíciók kezelését azokban a bizottságokban, amelyekhez azokat véleményezés és tájékoztatás céljából megküldtek; megjegyzi, hogy elő kell segíteni a petíciók nyomon követését a parlamenti és a jogalkotási munka során; úgy véli, hogy ennek a hálózatnak meg kell erősítenie a párbeszédet és az együttműködést a Bizottsággal és a többi uniós intézménnyel; úgy véli, hogy a petíciós hálózat rendszeres ülései a hálózat tagjai közötti információcsere, valamint a bevált gyakorlatok példáinak megosztása révén alapvető szerepet töltenek be a parlamenti bizottságok közötti együttműködés megerősítésében; felszólítja a Parlamentet egy olyan mechanizmus kidolgozására, amely lehetővé teszi a Petíciós Bizottság számára a jogalkotási folyamatban való közvetlen részvételt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság 2019-ben folytatott tanácskozásairól szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (1); |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy a Covid19-járvány Parlament helyiségeiben való terjedésének elkerülése érdekében hozott elővigyázatossági intézkedések miatt a Parlament csökkentette a bizottsági ülések időkeretét, a Petíciós Bizottság véleményt nyilvánított a petíciókban felvetett fontos kérdésekről, és hozzájárult számos parlamenti jelentéshez, nevezetesen a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás megkötéséről (2), az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről (2017 és 2018) (3), a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságával folytatandó új partnerségre irányuló tárgyalásokra vonatkozó ajánlásokról (4), az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban – a 2018–2019 közötti időszakra vonatkozó éves jelentésről (5), az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a dolgozói szegénységre (6), Törökországról – a 2019. évi éves eredményjelentésről (7), valamint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról az UNCRPD-egyezmény fényében (8); nagyra értékeli a Petíciós Bizottság titkárságának tevékenységét általában, és különösen a világjárvány idején, mivel a munkakörülmények összetettebbé váltak; hangsúlyozza, hogy el kell gondolkodni a világjárvány során tapasztalt kihívásokról, valamint módot kell találni a bizottság munkájának javítására, különösen a válságos időkben; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet, hogy az Egyesült Királysággal létrehozandó új megállapodásról szóló tárgyalások ügyében tett ajánlásaiban a Petíciós Bizottság tagjai megismételték, hogy minden, az Egyesült Királyságban lakóhellyel rendelkező uniós polgárnak joga van petíciót benyújtani az Európai Parlamenthez az EUMSZ 227. cikkének értelmében, továbbá részt vehet európai polgári kezdeményezésben és az európai ombudsmanhoz fordulhat az átmeneti időszak tervezett végét követően is (2020. december 31.), egyidejűleg felkérve az európai ombudsmant, hogy az Unió és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli partneri kapcsolat keretein belül történő tárgyalások átláthatóságának biztosítása érdekében folytassa azt a munkát, melyet a kilépésről rendelkező megállapodásról szóló tárgyalások alatt kezdett meg; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a figyelmet a Covid19-cel kapcsolatos petíciók nagy számára, amelyeket a Petíciós Bizottság megvizsgált és megválaszolt 2020-ban, elsősorban sürgősségi eljárás alkalmazásával; hangsúlyozza, hogy e petíciók többsége a polgárok alapvető jogainak és szabadságainak a válságkezelő intézkedésekkel szembeni védelmére szólított fel, ideértve a kijárási tilalmakat, továbbá a Covid19 oltóanyagok fejlesztésére, beszerzésére és elosztására vonatkozó átláthatóságot; hangsúlyozza, hogy ezek a petíciók kezelésekkel és védőeszközökkel kapcsolatos kérdéseket is tartalmaztak, valamint az egészségügyi válság tagállamok általi kezelésének értékelését szorgalmazták; emlékeztet továbbá arra, hogy a petíciók benyújtói közül sokan aggodalmukat fejezték ki a nemzeti sürgősségi intézkedések – többek között a kijárási korlátozások – demokráciára, jogállamiságra és alapvető jogokra gyakorolt hatása miatt, megkérdőjelezve az utazási és munkavállalási korlátozásokat, valamint a belső határellenőrzések tagállamok közötti összehangolásának kezdeti hiánya miatt, amely akadályozta a schengeni térségen belüli szabad mozgást, különösen nehéz helyzetbe hozva a határ menti ingázó munkavállalókat, a diákokat és a kétnemzetiségű párokat, valamint a világjárvány során törölt járatok és utazások kezelése és az érintett légitársaságok visszatérítési politikája miatt; emlékeztet arra, hogy minden korlátozó intézkedésnek szükségesnek, arányosnak és átmenetinek kell lennie; hangsúlyozza, hogy az uniós jog hatékony, egyenlő és egységes alkalmazásának biztosítása elengedhetetlen az EUSZ 2. cikkében rögzített, az Unió és tagállamai egyik alapértékét jelentő jogállamiság tiszteletben tartásához, még az olyan válsághelyzetekben is, mint a Covid19-világjárvány; véleménye szerint a petíciók gyors és hatékony feldolgozása, főleg jelentősebb válsághelyzetben, elengedhetetlen feltétele annak, hogy elnyerjék a polgárok uniós intézményekbe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza a világjárvány első hónapjaiban hozott azon döntést, amely szerint a Petíciós Bizottság elsőbbségben részesítette a Covid19-cel kapcsolatos petíciókat annak érdekében, hogy megfelelően kezeljék a polgárok által 2020 első hónapjaiban kifejezett sürgős követeléseket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | komoly aggodalmának ad hangot a Covid19-világjárvány által okozott népegészségügyi és társadalmi-gazdasági károk miatt; üdvözli a Petíciós Bizottság kiváló munkáját, amely azáltal, hogy hangot adott a polgároknak a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó közegészségügyi és társadalmi-gazdasági válsággal kapcsolatos aggodalmainak, hozzájárult annak biztosításához, hogy a Parlament reagáljon a polgárok igényeire és elvárásaira, különösen az egészségügyi válság által legjobban érintettekére, az Unió e globális kihívás kezelésére való képességével kapcsolatban; e tekintetben felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság által a Covid19-cel kapcsolatos petíciókban felvetett kérdésekre válaszul hozott fontos nyomonkövetési intézkedésekre, amelyek a schengeni rendszerről és a Covid19-válság során hozott intézkedésekről (9), az értelmi fogyatékossággal élő személyek és családjaik jogainak a Covid19-válság alatti érvényesüléséről (10), valamint a hajléktalanság unióbeli arányának csökkentéséről (11) szóló állásfoglalások plenáris ülésen történő elfogadásához vezettek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság jelentős mértékben hozzájárult a gyermekek jogainak védelméhez, amint azt a gyermekek szülő általi jogellenes elviteléről szóló számos petíció kezelése is mutatja; e tekintetben rámutat az uniós gyermekek szülő általi nemzetközi és belföldi, Japánba való jogellenes elviteléről szóló állásfoglalásra (12), amelyet a Petíciós Bizottság 2020. június 16-án fogadott el, a plenáris ülés pedig 2020. július 8-án szavazott meg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a figyelmet az „Uniós polgárság: szerepvállalás, társadalmi befogadás, részvétel” című, 2020. október 29-i meghallgatásra, amelyet a Petíciós Bizottság a Jogi Bizottsággal, az Alkotmányügyi Bizottsággal és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsággal közösen tartott; úgy véli, hogy ez az esemény a Parlament jelentős hozzájárulását jelentette az uniós polgárságról szóló 2020. évi bizottsági jelentéshez, és a Petíciós Bizottságnak az állampolgári részvétellel kapcsolatos jelenlegi munkájához; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy 2020-ban a petíciók benyújtóit az alapvető jogok mellett leginkább az egészségügyi kérdések foglalkoztatták, tudatában annak,, hogy a Petíciós Bizottság munkájának középpontjában a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó kérdések álltak; felhívja a figyelmet a myalgiás encephalomyelitissel kapcsolatos orvosbiológiai kutatás kiegészítő finanszírozásáról szóló állásfoglalásra, amelyet a Bizottság 2020. április 30-án, a plenáris ülés pedig 2020. június 18-án fogadott el (13); emlékeztet arra, hogy a Parlament állásfoglalását a tudományos és betegközösségek is nagyra értékelték, mivel arra szólít fel, hogy az ilyen típusú betegségeket tagállami szinten jobban el kell ismerni, és ezért az állami hatóságok, az egészségügyi szolgáltatók és általában véve a tisztviselők számára célzott speciális képzést kell létrehozni; e tekintetben megismétli arra irányuló felhívását, hogy összehangolt és fokozott kutatási erőfeszítésekre és további finanszírozásra van szükség, többek között a Horizont Európa program keretein belül is, valamint a kutatás előrehaladásának támogatására annak érdekében, hogy kezelni lehessen a tartós fogyatékosságban és krónikus betegségben élő és dolgozó személyek növekvő számának humán és társadalmi-gazdasági következményeit; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megállapítja, hogy a környezetvédelmi kérdések 2020-ban is komoly aggodalmat jelentettek a petíciók benyújtói számára; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamokban nem mindig alkalmazzák helyesen a környezetvédelmi szabályokat, amint azt számos petíció is leírja, amelyek a légszennyezéssel, a természetes ökoszisztémák romlásával, a nukleáris biztonsággal és a bányászati tevékenységek környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos panaszokat tartalmaznak; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljesítsék az uniós polgárok környezetvédelemmel kapcsolatos elvárásait; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt biztosítsa az e területre vonatkozó uniós jogszabályok helyes végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli a Petíciós Bizottság által az EU-n belül a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény keretében betöltött különleges védelmező szerepet; rámutat a bizottság által a fogyatékossággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó petíciókat illetően végzett fontos, folyamatban lévő munkára; megjegyzi, hogy 2020-ban az előző évhez képest csaknem megkétszereződött a fogyatékosság kapcsán benyújtott petíciók száma; hangsúlyozza, hogy a diszkrimináció és az oktatáshoz és foglalkoztatáshoz való hozzáférés továbbra is a fogyatékossággal élő személyek előtt álló fő kihívások közé tartozik, és úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tennie a kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való teljes körű hozzáférés biztosítása érdekében; kéri az inkluzivitás támogatására, valamint a készségek Unión belüli elismerésének és hordozhatóságának előmozdítására vonatkozó konkrét javaslatok alkalmazását; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy 2020-ban a Petíciós Bizottság különös figyelmet fordított az értelmi fogyatékossággal élő személyek és családjaik Covid19-világjárvány során tapasztalt nehézségeiről szóló petíciók megvitatására, különös tekintettel az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, a személyes segítségnyújtásra, valamint a családokkal és gondozókkal való kapcsolattartásra; e tekintetben felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság által benyújtott, az értelmi fogyatékossággal élő személyek és családtagjaik Covid19-világjárvány alatti jogairól szóló állásfoglalásra, amelyet a 2020. július 8-i plenáris ülésen fogadtak el; üdvözli a Petíciós Bizottság 2020. október 28-i ülésén „Az új fogyatékosságügyi stratégia” címmel tartott, a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelméről szóló éves munkaértekezletének eredményét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy az európai ombudsmannal való kapcsolattartás azok közé a feladatok közé tartozik, amelyeket az Európai Parlament eljárási szabályzata a Petíciós Bizottságra ruház; üdvözli a Parlament európai ombudsmannal folytatott konstruktív együttműködését, valamint részvételét az Ombudsmanok Európai Hálózatában; méltányolja, hogy az ombudsman az egész év folyamán rendszeresen közreműködik a Petíciós Bizottság munkájában; szilárd meggyőződése, hogy az uniós intézményeknek, szerveknek és ügynökségeknek biztosítaniuk kell az ombudsman ajánlásainak következetes és hatékony nyomon követését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a polgároknak lehetőségük van a jogalkotási javaslatok kezdeményezésében történő közvetlen részvételre; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés az aktív polgári szerepvállalás fontos eszköze, valamint az európai részvételi demokrácia egyedülálló eszköze a Petíciós Bizottság számára, és ezért nyíltan és válaszkészen kell megközelíteni azt; hangsúlyozza, hogy a közmeghallgatás kulcsfontosságú lehetőség arra, hogy a szervezők nyilvánosan bemutassák kezdeményezésüket az uniós intézményeknek és szakembereknek, lehetővé téve a Bizottság és a Parlament számára, hogy alapos ismereteket szerezzen az európai polgári kezdeményezés kívánt eredményeiről; felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg jogalkotási javaslat kezdeményezését bármelyik sikeres európai polgári kezdeményezés tartalma alapján; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények átláthatósága és a dokumentumaikhoz való nyilvános hozzáférés létfontosságú a polgárok demokratikus jogainak, valamint az uniós intézményekbe vetett bizalmának lehető legmagasabb szintű védelme érdekében; kiemeli, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet hatályban lévő változata már nem tükrözi a jelenlegi helyzetet; mélyen sajnálja, hogy a 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálata évekre megfeneklett; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a 2001-es rendelet átdolgozására annak érdekében, hogy a megfelelő ügyintézési gyakorlat előmozdításával fokozza az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, a Lisszaboni Szerződés követelményeivel összhangban; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a petíciós portál a zökkenőmentes, hatékony és átlátható petíciós eljárás biztosításának alapvető eszköze; üdvözli e tekintetben az adatvédelem és azon biztonsági elemek javulását, amelyek felhasználóbarátabbá és biztonságosabbá tették a portált a polgárok számára; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a portál közösségi médián keresztül való népszerűsítésére, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy egyszerűbben kezelhetővé és teljes mértékben hozzáférhetővé váljon minden polgár, különösen a fogyatékossággal élő személyek számára, többek között azáltal, hogy lehetővé teszi petíciók nemzeti jelnyelveken történő benyújtását; kéri, hogy tegyenek közzé több információt a petíciós portálon, beleértve a petíciók, valamint a más intézményeknél folyó vizsgálatok aktuális helyzetét; kéri annak értékelését, hogy miként lehet megakadályozni az ellopott vagy hamis személyazonosságok használatát, és hangsúlyozza, hogy sürgősen módosítani vagy frissíteni kell a számítógépes nyilvántartási és aláírási rendszert annak érdekében, hogy az valóban agilis legyen és lehetővé tegye a polgárok valós idejű részvételét szükségleteiknek megfelelően; támogatja egy egységes digitális portál létrehozását, ahol a polgárok hozzáférhetnek a petíciókhoz kapcsolódó összes eljáráshoz és tájékozódhatnak azokról; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy ha egy vagy több petíció támogatottsága jelentősen növekszik is, a petíciók benyújtói közül többen továbbra is hangsúlyozzák, hogy az Európai Parlament petíciós internetes portálján a petíció támogatásához szükséges eljárás bonyolult; véleménye szerint a folyamat egyszerűsítése lehetővé tenné, hogy a polgárok jobban használják a petíciós jogukat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a tagállamok petíciós bizottságainak és nemzeti ombudsmanjainak, illetve hasonló illetékes szerveinek. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  HL C 445., 2021.10.29., 168. o.

(2)  A 2020. január 21-én elfogadott vélemény.

(3)  A 2020. február 19-én elfogadott vélemény.

(4)  A 2020. április 30-án elfogadott vélemény.

(5)  A 2020. szeptember 7-én elfogadott vélemény.

(6)  A 2020. szeptember 7-én elfogadott vélemény.

(7)  A 2020. október 29-én elfogadott vélemény.

(8)  A 2020. december 3-án elfogadott vélemény.

(9)  HL C 425., 2021.10.20., 7. o.

(10)  HL C 371., 2021.9.15., 6. o.

(11)  HL C 425., 2021.10.20., 2. o.

(12)  HL C 371., 2021.9.15., 2. o.

(13)  HL C 362., 2021.9.8., 2. o.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/104 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/104

---

P9_TA(2021)0508

A munkavállalók vállalati ügyekben való részvételének európai keretrendszere és az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a munkahelyi demokráciáról: a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételének európai keretrendszere és az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv felülvizsgálata (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumának negyedik bekezdésére, amelyben az Európai Unió megerősíti elkötelezettségét a demokrácia mellett, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumának negyedik bekezdésére, amelyben az Európai Unió megerősíti elkötelezettségét a demokrácia mellett,

| — | tekintettel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ 3. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, 151. cikkére és 153. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, 151. cikkére és 153. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 12., 27., 28., 30. és 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 12., 27., 28., 30. és 31. cikkére,

| — | tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre (a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelvre) irányuló, 2012. november 14-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre (a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelvre) irányuló, 2012. november 14-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0614),

| — | tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról szóló, 2011. április 5-i 492/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre (6) és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelvre (6) és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálynak a vállalati felügyeleti szervek és a vezetőség közötti kapcsolatokról szóló, 2012. májusi tanulmányára, amely javasolja a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló 2002/14/EK irányelv módosítását, hogy a munkavállalók képviselőit bevonják a vállalatok vezető testületeibe, |
| --- | --- |

—

tekintettel Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálynak a vállalati felügyeleti szervek és a vezetőség közötti kapcsolatokról szóló, 2012. májusi tanulmányára, amely javasolja a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló 2002/14/EK irányelv módosítását, hogy a munkavállalók képviselőit bevonják a vállalatok vezető testületeibe,

| — | tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlament és tanács irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i 2004/25/EK európai parlament és tanács irányelvre (9),

| — | tekintettel a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10),

| — | tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11) (az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11) (az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv),

| — | tekintettel az európai hozzáadott értékről szóló, „Az európai üzemi tanácsok – jogalkotás-kezdeményezési eljárás: az Európai Üzemi Tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálata” című, 2021. januári értékelésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai hozzáadott értékről szóló, „Az európai üzemi tanácsok – jogalkotás-kezdeményezési eljárás: az Európai Üzemi Tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálata” című, 2021. januári értékelésre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Nincs zöld megállapodás társadalmi megállapodás nélkül” című, 2021. június 9-i véleményére (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Nincs zöld megállapodás társadalmi megállapodás nélkül” című, 2021. június 9-i véleményére (12),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Ipari átalakulás a zöld és digitális európai gazdaság felé: szabályozási követelmények, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom szerepe” című, 2020. december 2-i véleményére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Ipari átalakulás a zöld és digitális európai gazdaság felé: szabályozási követelmények, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom szerepe” című, 2020. december 2-i véleményére (13),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szociális párbeszéd mint a gazdasági fenntarthatóságnak és a gazdaságok ellenálló képességének fontos pillére, figyelembe véve az élénk nyilvános vita hatását a tagállamokban” című, 2020. október 29-i véleményére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szociális párbeszéd mint a gazdasági fenntarthatóságnak és a gazdaságok ellenálló képességének fontos pillére, figyelembe véve az élénk nyilvános vita hatását a tagállamokban” című, 2020. október 29-i véleményére (14),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Uniós jogi keret a munkavállalók tájékoztatásának, részvételének és a velük való konzultációnak a védelmére és megerősítésére” című, 2020. augusztus 31-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Uniós jogi keret a munkavállalók tájékoztatásának, részvételének és a velük való konzultációnak a védelmére és megerősítésére” című, 2020. augusztus 31-i véleményére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai társasági jogról szóló csomagról szóló, 2018. október 17-i véleményére (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az európai társasági jogról szóló csomagról szóló, 2018. október 17-i véleményére (15),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2016. március 16-i véleményére (16), amely a munkavállalók vállalkozásirányításban való nagyobb mértékű részvételére szólít fel, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2016. március 16-i véleményére (16), amely a munkavállalók vállalkozásirányításban való nagyobb mértékű részvételére szólít fel,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A munkavállalók bevonása és részvétele mint a jó vállalatirányítás és a kiegyensúlyozott válságkezelés alapeleme” című, 2013. március 20-i véleményére (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A munkavállalók bevonása és részvétele mint a jó vállalatirányítás és a kiegyensúlyozott válságkezelés alapeleme” című, 2013. március 20-i véleményére (17),

| — | tekintettel az európai statútummal rendelkező vállalatokban való munkavállalói részvételről és egyéb kísérő intézkedésekről szóló, 2009. március 12-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai statútummal rendelkező vállalatokban való munkavállalói részvételről és egyéb kísérő intézkedésekről szóló, 2009. március 12-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az európai társasági jog jövőjéről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai társasági jog jövőjéről szóló, 2012. június 14-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. január 15-i állásfoglalására (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. január 15-i állásfoglalására (20),

| — | tekintettel a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról és a transznacionális szociális párbeszédről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokon átnyúló kollektív tárgyalásokról és a transznacionális szociális párbeszédről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a méltányos átállást szolgáló erős szociális Európáról szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (23), amely felszólít a Tanácson belüli patthelyzet sürgős megszüntetésére a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2012)0614) elfogadása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (23), amely felszólít a Tanácson belüli patthelyzet sürgős megszüntetésére a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslat (COM(2012)0614) elfogadása érdekében,

| — | tekintettel a „Cselekvési terv: Európai társasági jog és vállalatirányítás – a részvényesek nagyobb szerepvállalását és a fenntartható vállalatokat szolgáló modern jogi keret” című, 2012. december 12-i bizottsági közleményre (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv: Európai társasági jog és vállalatirányítás – a részvényesek nagyobb szerepvállalását és a fenntartható vállalatokat szolgáló modern jogi keret” című, 2012. december 12-i bizottsági közleményre (COM(2012)0740),

| — | tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetségének „A nagyobb munkahelyi demokrácia új kerete felé” című, 2014. október 22-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetségének „A nagyobb munkahelyi demokrácia új kerete felé” című, 2014. október 22-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetségének az európai társasági formák és a vállalati mobilitást lehetővé tevő uniós társasági jogi eszközöket igénybe vevő társaságok tájékoztatására, a velük folytatott konzultációra és vezetőtestületi képviseletre vonatkozó új uniós keretről szóló, 2020. december 9–10-i álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetségének az európai társasági formák és a vállalati mobilitást lehetővé tevő uniós társasági jogi eszközöket igénybe vevő társaságok tájékoztatására, a velük folytatott konzultációra és vezetőtestületi képviseletre vonatkozó új uniós keretről szóló, 2020. december 9–10-i álláspontjára,

| — | tekintettel a Leuveni Egyetem „Mozgásban az európai üzemi tanácsok: vezetési perspektívák a szociális párbeszéd transznacionális intézményének fejlesztéséhez” elnevezésű, 2016. májusi kutatási projektjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Leuveni Egyetem „Mozgásban az európai üzemi tanácsok: vezetési perspektívák a szociális párbeszéd transznacionális intézményének fejlesztéséhez” elnevezésű, 2016. májusi kutatási projektjére,

| — | tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetségének a digitális korszak korszerű európai üzemi tanácsáról szóló irányelvre vonatkozó, 2017. március 15–16-i álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szakszervezetek Szövetségének a digitális korszak korszerű európai üzemi tanácsáról szóló irányelvre vonatkozó, 2017. március 15–16-i álláspontjára,

| — | tekintettel az Európai Női Lobbi „Nők az európai vezetőtestületekben: csigatempó helyett hatalmas ugrás? Haladás, hiányosságok és bevált gyakorlatok” című, 2012. februári jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Női Lobbi „Nők az európai vezetőtestületekben: csigatempó helyett hatalmas ugrás? Haladás, hiányosságok és bevált gyakorlatok” című, 2012. februári jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) „A munkavállalói részvétellel kapcsolatos fogalmak és kifejezések összehasonlító áttekintése” című, 2010. februári tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) „A munkavállalói részvétellel kapcsolatos fogalmak és kifejezések összehasonlító áttekintése” című, 2010. februári tanulmányára,

| — | tekintettel az ILO vállalatirányítási modellekről, struktúráról, sokszínűségről, értékelésről és kilátásokról szóló, 2018. novemberi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO vállalatirányítási modellekről, struktúráról, sokszínűségről, értékelésről és kilátásokról szóló, 2018. novemberi tanulmányára,

| — | tekintettel a G20-ak/OECD vállalatirányításra vonatkozó 2015. évi elveire és az OECD mellett működő Szakszervezetek Konzultatív Bizottságának 2021. május 28-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-ak/OECD vállalatirányításra vonatkozó 2015. évi elveire és az OECD mellett működő Szakszervezetek Konzultatív Bizottságának 2021. május 28-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Eurofound a közvetlen és közvetett munkavállalói részvételről szóló, 2015. december 14-i harmadik európai vállalati felmérésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound a közvetlen és közvetett munkavállalói részvételről szóló, 2015. december 14-i harmadik európai vállalati felmérésére,

| — | tekintettel az Eurofound a munkavállalói potenciált felszabadító munkahelyi gyakorlatokról szóló, 2020. október 13-i negyedik európai vállalati felmérésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound a munkavállalói potenciált felszabadító munkahelyi gyakorlatokról szóló, 2020. október 13-i negyedik európai vállalati felmérésére,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének 7. és 8. elvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének 7. és 8. elvére,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési tervről szóló, 2021. március 4-i bizottsági közleményre (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési tervről szóló, 2021. március 4-i bizottsági közleményre (COM(2021)0102),

| — | tekintettel a Portói Nyilatkozatra és a portói szociális kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Portói Nyilatkozatra és a portói szociális kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0331/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0331/2021),

| A. | mivel általában a demokrácia és különösen a munkahelyi demokrácia az Európai Unió alapvető értékei, és igen szilárd alapot biztosítanak Európa ellenálló képességének és társadalmi szerződésének megerősítéséhez; mivel ezeket az alapvető értékeket a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta, a Charta és a szociális jogok európai pillére is tartalmazza; mivel a munka olyan kulcsfontosságú tevékenység, amely biztosítja a társadalmi struktúrát, és nem csupán a megélhetéshez járul hozzá, hanem az egyéni fejlődéshez és a társadalmi kapcsolódáshoz is; mivel fel kell lépni a munkaadók és a munkavállalók közötti alkupozíció egyensúlyának biztosításához, amely a munkahelyi demokrácia megerősítésével javítható; |
| --- | --- |

A.

mivel általában a demokrácia és különösen a munkahelyi demokrácia az Európai Unió alapvető értékei, és igen szilárd alapot biztosítanak Európa ellenálló képességének és társadalmi szerződésének megerősítéséhez; mivel ezeket az alapvető értékeket a munkavállalók alapvető szociális jogairól szóló közösségi charta, a Charta és a szociális jogok európai pillére is tartalmazza; mivel a munka olyan kulcsfontosságú tevékenység, amely biztosítja a társadalmi struktúrát, és nem csupán a megélhetéshez járul hozzá, hanem az egyéni fejlődéshez és a társadalmi kapcsolódáshoz is; mivel fel kell lépni a munkaadók és a munkavállalók közötti alkupozíció egyensúlyának biztosításához, amely a munkahelyi demokrácia megerősítésével javítható;

| B. | mivel a szociális partnerség és a munkavállalók és munkaadók képviselői közötti nemzeti szintű kollektív tárgyalások és az európai szintű szociális párbeszéd az európai szociális modell kulcsfontosságú elemei, amelynek közös öröksége, a szociális párbeszéd, a munkavállalói részvétel, a kollektív tárgyalások, a munkavállalók vezetőtestületbeli képviselete, az egészségügyi és biztonsági képviselet és a tripartizmus a sokszínű és a gazdaságilag, társadalmilag és környezeti szempontból fenntartható jövő építőkövei; |
| --- | --- |

B.

mivel a szociális partnerség és a munkavállalók és munkaadók képviselői közötti nemzeti szintű kollektív tárgyalások és az európai szintű szociális párbeszéd az európai szociális modell kulcsfontosságú elemei, amelynek közös öröksége, a szociális párbeszéd, a munkavállalói részvétel, a kollektív tárgyalások, a munkavállalók vezetőtestületbeli képviselete, az egészségügyi és biztonsági képviselet és a tripartizmus a sokszínű és a gazdaságilag, társadalmilag és környezeti szempontból fenntartható jövő építőkövei;

| C. | mivel a munkajog és a társasági jog területén az Unió szabályozási környezete továbbra is túlzottan széttagolt, ami az alkalmazandó szabályok és jogok tekintetében mind a munkaadók, mind a munkavállalók számára a jogbiztonság hiányát eredményezheti; mivel e területeken alapvető fontosságú az Unió eszköztárának megerősítése egy olyan ambiciózus keretirányelv bevezetésével, amely észszerűsíti és egyszerűsíti az alkalmazandó jogszabályokat, és megerősíti a munkavállalók jogait, nevezetesen a tájékoztatáshoz, a konzultációhoz és a részvételhez való jogot; |
| --- | --- |

C.

mivel a munkajog és a társasági jog területén az Unió szabályozási környezete továbbra is túlzottan széttagolt, ami az alkalmazandó szabályok és jogok tekintetében mind a munkaadók, mind a munkavállalók számára a jogbiztonság hiányát eredményezheti; mivel e területeken alapvető fontosságú az Unió eszköztárának megerősítése egy olyan ambiciózus keretirányelv bevezetésével, amely észszerűsíti és egyszerűsíti az alkalmazandó jogszabályokat, és megerősíti a munkavállalók jogait, nevezetesen a tájékoztatáshoz, a konzultációhoz és a részvételhez való jogot;

| D. | mivel a munkahelyi demokrácia kulcsszerepet játszik az emberi jogok munkahelyi és társadalmi megerősítésében, nem utolsósorban akkor, amikor a munkavállalók képviselői, köztük a szakszervezetek aktívan részt vesznek a vállalat-átvilágítási folyamatokban; mivel a munkahelyi demokrácia erősítése az átláthatóság növelésével párosítva hatékony módja lenne a munkahelyi és társadalmi egyenlőtlenségek kezelésének; mivel a munkahelyi demokrácia javíthatja a demokratikus értékekbe vetett bizalmat, és arra ösztönözheti a munkavállalókat, hogy vegyenek részt a demokratikus kultúrában és gyakorlatokban; |
| --- | --- |

D.

mivel a munkahelyi demokrácia kulcsszerepet játszik az emberi jogok munkahelyi és társadalmi megerősítésében, nem utolsósorban akkor, amikor a munkavállalók képviselői, köztük a szakszervezetek aktívan részt vesznek a vállalat-átvilágítási folyamatokban; mivel a munkahelyi demokrácia erősítése az átláthatóság növelésével párosítva hatékony módja lenne a munkahelyi és társadalmi egyenlőtlenségek kezelésének; mivel a munkahelyi demokrácia javíthatja a demokratikus értékekbe vetett bizalmat, és arra ösztönözheti a munkavállalókat, hogy vegyenek részt a demokratikus kultúrában és gyakorlatokban;

| E. | mivel a munkahelyi demokrácia előmozdítása szükségessé teszi a különböző szociális és munkajogok és elvek, többek között a kollektív szervezkedéshez és fellépéshez való jog védelmét és fenntartását; mivel a munkahelyi demokrácia magas szintje jobb minőségű munkaviszonyokkal, stabilitással, magasabb bérekkel, valamint magasabb szintű egészség- és biztonságvédelemmel, többek között munkahelyi zaklatás elleni védelemmel jár együtt; mivel a társadalmi igazságosság és különösen a munkahelyi demokrácia mélyen beágyazódik a nemzetközi és az európai emberi jogi eszközökbe és normákba; mivel a munkahelyi demokrácia több mint egy évszázada világítja be a társadalmi fejlődést Európában és a világban; mivel az ILO 1919-ben jött létre azzal a szilárd meggyőződéssel, hogy az egyetemes béke csak úgy jöhet létre, ha társadalmi igazságosságon alapul (24); mivel a szociális párbeszéd, a kollektív tárgyalások és a munkavállalók képviselete az ILO alapvető értékei és jogai, és az ILO számos egyezménye és ajánlása rendelkezik ezekről, továbbá mivel az Európa Tanács is az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Szociális Charta szerinti alapvető értékei közé sorolja a munkahelyi demokráciát; |
| --- | --- |

E.

mivel a munkahelyi demokrácia előmozdítása szükségessé teszi a különböző szociális és munkajogok és elvek, többek között a kollektív szervezkedéshez és fellépéshez való jog védelmét és fenntartását; mivel a munkahelyi demokrácia magas szintje jobb minőségű munkaviszonyokkal, stabilitással, magasabb bérekkel, valamint magasabb szintű egészség- és biztonságvédelemmel, többek között munkahelyi zaklatás elleni védelemmel jár együtt; mivel a társadalmi igazságosság és különösen a munkahelyi demokrácia mélyen beágyazódik a nemzetközi és az európai emberi jogi eszközökbe és normákba; mivel a munkahelyi demokrácia több mint egy évszázada világítja be a társadalmi fejlődést Európában és a világban; mivel az ILO 1919-ben jött létre azzal a szilárd meggyőződéssel, hogy az egyetemes béke csak úgy jöhet létre, ha társadalmi igazságosságon alapul (24); mivel a szociális párbeszéd, a kollektív tárgyalások és a munkavállalók képviselete az ILO alapvető értékei és jogai, és az ILO számos egyezménye és ajánlása rendelkezik ezekről, továbbá mivel az Európa Tanács is az emberi jogok európai egyezménye és az Európai Szociális Charta szerinti alapvető értékei közé sorolja a munkahelyi demokráciát;

| F. | mivel a munkavállalók képviselete és részvétele, valamint a kollektív tárgyalások hatóköre létfontosságú a munkavállalói jogok érvényesítése és a vállalatok megfelelő működése szempontjából; mivel az Eurofound arról számolt be (25), hogy 2019-ben az uniós vállalkozások kevesebb mint egyharmada (31 %) segítette elő a munkavállalók rendszeres és közvetlen részvételét a szervezeti döntéshozatalban; |
| --- | --- |

F.

mivel a munkavállalók képviselete és részvétele, valamint a kollektív tárgyalások hatóköre létfontosságú a munkavállalói jogok érvényesítése és a vállalatok megfelelő működése szempontjából; mivel az Eurofound arról számolt be (25), hogy 2019-ben az uniós vállalkozások kevesebb mint egyharmada (31 %) segítette elő a munkavállalók rendszeres és közvetlen részvételét a szervezeti döntéshozatalban;

| G. | mivel a 2015. évi G20/OECD vállalatirányítási elveknek megfelelően „az, hogy a munkavállalók milyen mértékben vehetnek részt a vállalatirányításban, az egyes országok törvényeitől és gyakorlataitól függ, és vállalatonként változhat”; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2015. évi G20/OECD vállalatirányítási elveknek megfelelően „az, hogy a munkavállalók milyen mértékben vehetnek részt a vállalatirányításban, az egyes országok törvényeitől és gyakorlataitól függ, és vállalatonként változhat”;

| H. | mivel a szakszervezetek és a munkavállalók képviselői kulcsszerepet játszottak a Covid19-világjárvány munkahelyi hatásának enyhítésében, a munkavállalók – különösen a magas kockázatnak kitett, kulcsfontosságú munkakörökben dolgozók munkavállalók – egészségének és biztonságának védelmére irányuló intézkedések bevezetésétől az olyan munkahelymegtartási rendszerek megvalósításáig, mint a csökkentett munkaidő és a munkaszervezés olyan új formái, mint például az otthonról történő munkavégzés; |
| --- | --- |

H.

mivel a szakszervezetek és a munkavállalók képviselői kulcsszerepet játszottak a Covid19-világjárvány munkahelyi hatásának enyhítésében, a munkavállalók – különösen a magas kockázatnak kitett, kulcsfontosságú munkakörökben dolgozók munkavállalók – egészségének és biztonságának védelmére irányuló intézkedések bevezetésétől az olyan munkahelymegtartási rendszerek megvalósításáig, mint a csökkentett munkaidő és a munkaszervezés olyan új formái, mint például az otthonról történő munkavégzés;

| I. | mivel a Covid19-világjárvány súlyosbította a munkaerőpiacon a nemek között korábban is meglévő egyenlőtlenségeket, és kiszélesítette a nemek közötti szakadékot a munkaerő-piaci részvétel terén; mivel ez különösen a rendkívül elnőiesedett, rosszul fizetett és rossz munkakörülményeket biztosító ágazatokat érintette, és sok nő a vírus elleni küzdelem frontvonalában dolgozik, különösen egészségügyi szakemberként, ápolóként, takarítóként, karbantartóként és háztartási alkalmazottként, miközben a kijárási korlátozások alatt gyakran eleget kell tenniük a családi kötelezettségeknek is; |
| --- | --- |

I.

mivel a Covid19-világjárvány súlyosbította a munkaerőpiacon a nemek között korábban is meglévő egyenlőtlenségeket, és kiszélesítette a nemek közötti szakadékot a munkaerő-piaci részvétel terén; mivel ez különösen a rendkívül elnőiesedett, rosszul fizetett és rossz munkakörülményeket biztosító ágazatokat érintette, és sok nő a vírus elleni küzdelem frontvonalában dolgozik, különösen egészségügyi szakemberként, ápolóként, takarítóként, karbantartóként és háztartási alkalmazottként, miközben a kijárási korlátozások alatt gyakran eleget kell tenniük a családi kötelezettségeknek is;

| J. | mivel a Covid19-válság miatt jelentős számú szerkezetátalakítási folyamat zajlik; mivel a világjárvány bomlasztó hatása ideiglenesen felgyorsította a vállalati szerkezetátalakítások ütemét és kibővítette azok hatókörét, különösen egyes ágazatokban; mivel a munkavállalókkal folytatott konzultáció, részvételük és a kollektív tárgyalások elengedhetetlenek a szerkezetátalakítás pozitív és negatív hatásainak kezeléséhez; mivel a technológiai fejlődés, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás és a Covid19-világjárványt követő gazdasági és társadalmi helyreállítás lehetőséget kínál arra, hogy a munkahelyeket minden szinten magas részvételű munkaszervezési formájúvá alakítsák át; mivel az Eurostat szerint a fejlett munkaügyi kapcsolatrendszerrel rendelkező, munkamegállapodást és rövidített munkaidőt alkalmazó EU-tagállamok az uniós átlaghoz képest 2020-ban jobban teljesítettek, és e tagállamokban sokkal kevesebb munkavállaló veszítette el munkáját; |
| --- | --- |

J.

mivel a Covid19-válság miatt jelentős számú szerkezetátalakítási folyamat zajlik; mivel a világjárvány bomlasztó hatása ideiglenesen felgyorsította a vállalati szerkezetátalakítások ütemét és kibővítette azok hatókörét, különösen egyes ágazatokban; mivel a munkavállalókkal folytatott konzultáció, részvételük és a kollektív tárgyalások elengedhetetlenek a szerkezetátalakítás pozitív és negatív hatásainak kezeléséhez; mivel a technológiai fejlődés, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás és a Covid19-világjárványt követő gazdasági és társadalmi helyreállítás lehetőséget kínál arra, hogy a munkahelyeket minden szinten magas részvételű munkaszervezési formájúvá alakítsák át; mivel az Eurostat szerint a fejlett munkaügyi kapcsolatrendszerrel rendelkező, munkamegállapodást és rövidített munkaidőt alkalmazó EU-tagállamok az uniós átlaghoz képest 2020-ban jobban teljesítettek, és e tagállamokban sokkal kevesebb munkavállaló veszítette el munkáját;

| K. | mivel a kutatások azt mutatják, hogy a munkahelyi részvétel hozzájárul a vállalatok teljesítményéhez, a munka minőségéhez és a jóléthez; mivel az Eurofound szerint (26) 2019-ben az EU-27 vállalkozásainak kevesebb mint egyharmada (31 %) segítette elő a munkavállalók rendszeres és közvetlen részvételét a szervezeti döntéshozatalban, és az elmúlt évtizedben az EU-ban gyengült a munkavállalói részvétel (27); mivel a svédországi és a dániai létesítmények több mint felét (56 %, illetve 55 %) jellemezte a munkavállalókkal való rendszeres, hatásos és közvetlen kapcsolat; mivel Lengyelországban és Hollandiában a létesítményeknek csak mintegy ötöde (20 %, illetve 21 %) esetében mondható el ugyanez; |
| --- | --- |

K.

mivel a kutatások azt mutatják, hogy a munkahelyi részvétel hozzájárul a vállalatok teljesítményéhez, a munka minőségéhez és a jóléthez; mivel az Eurofound szerint (26) 2019-ben az EU-27 vállalkozásainak kevesebb mint egyharmada (31 %) segítette elő a munkavállalók rendszeres és közvetlen részvételét a szervezeti döntéshozatalban, és az elmúlt évtizedben az EU-ban gyengült a munkavállalói részvétel (27); mivel a svédországi és a dániai létesítmények több mint felét (56 %, illetve 55 %) jellemezte a munkavállalókkal való rendszeres, hatásos és közvetlen kapcsolat; mivel Lengyelországban és Hollandiában a létesítményeknek csak mintegy ötöde (20 %, illetve 21 %) esetében mondható el ugyanez;

| L. | mivel a fenntartható vállalatirányítás csak a munkavállalók bevonásával érhető el; |
| --- | --- |

L.

mivel a fenntartható vállalatirányítás csak a munkavállalók bevonásával érhető el;

| M. | mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2010. februári, „A comparative overview of terms and notions on employee participation” (A munkavállalók részvételével kapcsolatos kifejezések és fogalmak összehasonlító áttekintése) című tanulmánya szerint „a munkavállalók részvételével és bevonásával sokféle modell foglalkozik” és „egyes nemzeti rendszerekben a munkavállalóknak joguk van képviselőket választani a vállalatok felügyeleti vagy igazgatási szerveibe”; |
| --- | --- |

M.

mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2010. februári, „A comparative overview of terms and notions on employee participation” (A munkavállalók részvételével kapcsolatos kifejezések és fogalmak összehasonlító áttekintése) című tanulmánya szerint „a munkavállalók részvételével és bevonásával sokféle modell foglalkozik” és „egyes nemzeti rendszerekben a munkavállalóknak joguk van képviselőket választani a vállalatok felügyeleti vagy igazgatási szerveibe”;

| N. | mivel a fenntartható vállalatokat az különbözteti meg a többitől, hogy rendelkeznek a munkavállalók hangjának hallatására szolgáló mechanizmusokkal, és hogy a munkavállalók szempontjait beépítik az olyan stratégiai döntéshozatali folyamatokba, amelyek hatással vannak a munkaerőre, valamint egész közösségekre és régiókra (28); |
| --- | --- |

N.

mivel a fenntartható vállalatokat az különbözteti meg a többitől, hogy rendelkeznek a munkavállalók hangjának hallatására szolgáló mechanizmusokkal, és hogy a munkavállalók szempontjait beépítik az olyan stratégiai döntéshozatali folyamatokba, amelyek hatással vannak a munkaerőre, valamint egész közösségekre és régiókra (28);

| O. | mivel tanulmányok kimutatták, hogy a munkavállalói részvétel javítja a termelékenységet, a munkavállalók elkötelezettségét, az innovációt és a munkaszervezést, emellett támogatja a karbonsemleges, klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra (29) és a nemek közötti egyenlőségre való átállást, javítja a jó munkaszervezést és a döntéshozatalt, továbbá alternatívákat biztosít a válság okozta létszámcsökkentésekkel szemben; |
| --- | --- |

O.

mivel tanulmányok kimutatták, hogy a munkavállalói részvétel javítja a termelékenységet, a munkavállalók elkötelezettségét, az innovációt és a munkaszervezést, emellett támogatja a karbonsemleges, klímasemleges, erőforrás-hatékony és körforgásos gazdaságra (29) és a nemek közötti egyenlőségre való átállást, javítja a jó munkaszervezést és a döntéshozatalt, továbbá alternatívákat biztosít a válság okozta létszámcsökkentésekkel szemben;

| P. | mivel a nemek közötti egyenlőtlenség és a bérszakadék a döntéshozói szerveknél továbbra is fennáll, megakadályozva a nők teljes körű részvételét és közreműködését a gazdasági és társadalmi életben, fenntartva ezzel a nők nagymértékű alulfoglalkoztatottságát, amelynek súlyos következményei vannak a társadalomra és a gazdasági növekedésre nézve; |
| --- | --- |

P.

mivel a nemek közötti egyenlőtlenség és a bérszakadék a döntéshozói szerveknél továbbra is fennáll, megakadályozva a nők teljes körű részvételét és közreműködését a gazdasági és társadalmi életben, fenntartva ezzel a nők nagymértékű alulfoglalkoztatottságát, amelynek súlyos következményei vannak a társadalomra és a gazdasági növekedésre nézve;

| Q. | mivel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i, az európai társasági jogról szóló csomagról szóló véleményével összhangban a nagyvállalatok átalakulása esetén a 2009/38/EK irányelvnek megfelelően meg kell erősíteni az európai üzemi tanácsok szerepét; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. október 17-i, az európai társasági jogról szóló csomagról szóló véleményével összhangban a nagyvállalatok átalakulása esetén a 2009/38/EK irányelvnek megfelelően meg kell erősíteni az európai üzemi tanácsok szerepét;

| R. | mivel a munkavállalók nem pusztán a vállalatok „érdekeltjei”, hanem „alapvető felek” a részvényesekkel és a vezetőkkel együtt; mivel a munkavállalók vállalatokban való részvétele a demokratikus elveken, a méltányosságon és a hatékonyságon alapuló plurális vállalatirányítási modell kulcsfontosságú eleme (30); |
| --- | --- |

R.

mivel a munkavállalók nem pusztán a vállalatok „érdekeltjei”, hanem „alapvető felek” a részvényesekkel és a vezetőkkel együtt; mivel a munkavállalók vállalatokban való részvétele a demokratikus elveken, a méltányosságon és a hatékonyságon alapuló plurális vállalatirányítási modell kulcsfontosságú eleme (30);

| S. | mivel a munkavállalók vállalatok döntéshozatali folyamataiba történő aktív bevonása alapvető fontosságú lesz a digitális és zöld kettős átálláshoz szükséges gyors, lényegi és fenntartható szakpolitikai és stratégiai változások biztosításához, amelyek jelentős változásokat idéznek elő a munka világában; mivel ez ahhoz vezet, hogy a legsérülékenyebb csoportba tartozó munkavállalók is jobban bekapcsolódhatnak a zöld és digitális gazdaságra való átállás folyamatába; |
| --- | --- |

S.

mivel a munkavállalók vállalatok döntéshozatali folyamataiba történő aktív bevonása alapvető fontosságú lesz a digitális és zöld kettős átálláshoz szükséges gyors, lényegi és fenntartható szakpolitikai és stratégiai változások biztosításához, amelyek jelentős változásokat idéznek elő a munka világában; mivel ez ahhoz vezet, hogy a legsérülékenyebb csoportba tartozó munkavállalók is jobban bekapcsolódhatnak a zöld és digitális gazdaságra való átállás folyamatába;

| T. | mivel a helyreállítási terv mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára példátlan innovációs lehetőséget kínál a fenntartható és digitális beruházások és projektek finanszírozására; mivel a munkavállalók e projektek tervezésébe és megvalósításába időben történő és tényleges bevonása alapvető fontosságú a munkahelyre és a szociális partnerek közötti kapcsolatokra potenciálisan gyakorolt átalakító hatásuk megfelelő azonosításához, előrejelzéséhez és kezeléséhez; |
| --- | --- |

T.

mivel a helyreállítási terv mind a munkáltatók, mind a munkavállalók számára példátlan innovációs lehetőséget kínál a fenntartható és digitális beruházások és projektek finanszírozására; mivel a munkavállalók e projektek tervezésébe és megvalósításába időben történő és tényleges bevonása alapvető fontosságú a munkahelyre és a szociális partnerek közötti kapcsolatokra potenciálisan gyakorolt átalakító hatásuk megfelelő azonosításához, előrejelzéséhez és kezeléséhez;

| U. | mivel a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy sürgősen szükség van a szociális partnerek sokkal szélesebb körű és erőteljesebb részvételére, különösen ha meg akarjuk valósítani az Európai Unió fenntartható, tisztességes és szociális jövőjére való zöld és digitális átállást; |
| --- | --- |

U.

mivel a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy sürgősen szükség van a szociális partnerek sokkal szélesebb körű és erőteljesebb részvételére, különösen ha meg akarjuk valósítani az Európai Unió fenntartható, tisztességes és szociális jövőjére való zöld és digitális átállást;

| V. | mivel az Európa jövőjéről szóló konferencia lehetőséget kínál arra, hogy túllépjünk a válságüzemmódon, és bevonjuk az uniós polgárokat Európa jövőjének alakításába, ezáltal minden szinten erősítve a demokráciát; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európa jövőjéről szóló konferencia lehetőséget kínál arra, hogy túllépjünk a válságüzemmódon, és bevonjuk az uniós polgárokat Európa jövőjének alakításába, ezáltal minden szinten erősítve a demokráciát;

| W. | mivel az Európai Unióban tízből hat munkahelyet a kis- és középvállalkozások (kkv-k) biztosítanak; |
| --- | --- |

W.

mivel az Európai Unióban tízből hat munkahelyet a kis- és középvállalkozások (kkv-k) biztosítanak;

A munkavállalók részvétele a vállalatokban

| 1. | megállapítja, hogy a munkavállalók munkahelyi részvételének gazdag és összefonódó hálózata jelen van az egész Unióban, a munkavállalóktól és a munkavállalók által helyi szinten megválasztott, többek között szakszervezeti képviselőktől az összetettebb vállalatoknál működő, több helyszínen működő üzemi tanácsokig, a külön egészségügyi és biztonsági képviseletig, valamint a munkavállalóknak a vállalatok felügyelő- vagy igazgatótanácsaiban való képviseletéig; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi, hogy 18 uniós tagállamban eltérő jogi keretek vonatkoznak a munkavállalók vállalati vezetőtestületekben való részvételére; kiemeli, hogy a munkavállalók vállalati vezetőtestületekben való részvételének hatóköre és intenzitása jelentős eltéréseket mutat; kiemeli, hogy a digitális és a zöld átállás nagymértékben kihat a munka világára, és hogy azok a reziliensebb és fenntarthatóbb vállalkozások, amelyek jól megalapozott rendszerekkel rendelkeznek a munkavállalók vállalati ügyekben való részvételéhez (31); |
| --- | --- |

2.

| 3. | meggyőződése, hogy a munkavállalók véleményének a fenntartható és demokratikus vállalatirányítás és az emberi jogokkal – többek között a munka világával –, valamint az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos kellő gondosság biztosítására irányuló uniós kezdeményezések kulcsfontosságú elemét kell képeznie, továbbá adott esetben az EUMSZ 154. cikkének fényében is csökkenteni kell a tisztességtelen gyakorlatok, például a munkaerő-kizsákmányolás és a tisztességtelen verseny alkalmazását a belső piacon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy folyamatosan javítsák az EU és a tagállamok oktatási, képzési és készségfejlesztési politikáit, beleértve a szakképzést is, különösen az egész életen át tartó tanulás és képzés, valamint az összes munkavállaló továbbképzésének és átképzésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a Szerződésekben lefektetetteknek megfelelően tartsa tiszteletben az európai szociális partnerek között mind ágazatközi, mind ágazati szinten születő megállapodásokat; kiemeli, hogy az európai szociális partnerek megállapodásainak tiszteletben tartása magában foglalja, hogy az aláíró felek közös kérésére az EUMSZ 153. cikkének hatálya alá tartozó ügyekben, a Bizottság javaslatát követő tanácsi határozat révén az ilyen megállapodásokat végrehajtsák; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy joghézagok miatt (32) az európai részvénytársaság (Societas Europeae – SE) uniós statútuma figyelmetlenségből lehetővé teheti a vállalatok számára, hogy megkerüljék a nemzeti szabályokat, különösen a munkavállalók vezetőtestületi képviseletét illetően; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2019. évi társasági jogi csomag (33) nem oldotta meg ezeket a hiányosságokat, és felkéri a Bizottságot, hogy a csomag tagállamok általi átültetését követően haladéktalanul végezzen értékelést az állítólagos joghézagok értékelése érdekében; úgy véli, hogy a határokon átnyúló egyesülések erősíthetik ugyan a belső piacot, mivel nagyobb mértékű szinergiát alakítanak ki az európai vállalatok között, de néha olyan tisztességtelen gyakorlatokat is eredményezhetnek, amelyeket orvosolni kell, továbbá a képviseleti jogok kikerülésére is felhasználhatók; hangsúlyozza, hogy a szociális normák tiszteletben tartásának biztosítása érdekében különös figyelmet kell fordítani az összetett vállalati struktúrákra és ellátási vagy alvállalkozói láncokra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók képviselőit fel kell jogosítani arra, hogy tájékoztatást kapjanak a kiküldött munkavállalók alvállalkozói láncokban való alkalmazásáról, és arra, hogy kapcsolatba léphessenek ezekkel a munkavállalókkal a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről szóló irányelv (34) 8. cikkében megállapított kötelezettségnek megfelelően, amely arra kötelezi a kölcsönvevő vállalkozást, hogy tájékoztatást nyújtson a kölcsönmunkaerő alkalmazásáról a munkavállalókat képviselő szervezeteknek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy a határokon átnyúló átalakulásokról, egyesülésekről és szétválásokról szóló (EU) 2019/2121 irányelv (35) (35) preambulumbekezdése kimondja, hogy „bizonyos körülmények között a társaságok határokon átnyúló műveletek végrehajtásához fűződő joga visszaélésszerű vagy csalárd célokra – például a munkavállalói jogok, a társadalombiztosítási járulékfizetés vagy az adófizetési kötelezettségek kijátszására – vagy bűncselekmények céljára használható”; e tekintetben alapvető fontosságúnak tartja a munkavállalók tájékoztatására, a velük folytatott konzultációra és vezetőtestületi szintű képviseletükre és részvételükre vonatkozó ambiciózus uniós minimumszabályok megfelelő meghatározását azokban az esetekben, amikor a vállalatok határokon átnyúló szerkezetátalakítást végeznek; felhívja a Bizottságot, hogy az (EU) 2019/2121 irányelv közelgő értékelésének összefüggésében vegye figyelembe a bevált gyakorlatok meglétét, valamint a vállalati testületekben megvalósított munkavállalói képviselet pozitív társadalmi-gazdasági hatásairól és következményeiről készített tanulmányok és értékelések eredményeit, ugyanakkor módosítsa az e kérdést érintő meglévő irányelveket, ami kedvezően hathat a vállalatirányításra; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki kezdeményezéseket a különböző tagállamokban a vállalati testületekben való munkavállalói képviseletre vonatkozó nemzeti és uniós szabályok tudatosítására és az azokkal kapcsolatos ismeretek bővítésére, valamint mozdítsa elő a bevált gyakorlatok cseréjét, értékelve a munkavállalói részvétel különböző formáit és azok társadalmi-gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli, hogy a munkavállalók vezetőtestületi szintű képviseleti jogaira vonatkozó számos uniós jogi aktus nem állapít meg minimumkövetelményeket a vezetőtestületi szintű képviseletre vonatkozóan a különböző típusú európai társaságok vagy olyan vállalatok esetében, amelyek az uniós társasági jog eszközeit használják fel a határokon átnyúló vállalati mobilitás és a jogi átalakulások, például határokon átnyúló egyesülések, átalakulások és szétválások lehetővé tételére (36); felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgősen és határozottan lépjenek fel annak biztosítása érdekében, hogy az európai vállalatok tiszteletben tartsák a munkavállalók tájékoztatáshoz, konzultációhoz és részvételhez való jogát, és ennek megfelelően tegyenek eleget a meglévő uniós és nemzeti jogi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy végezze el a szükséges javításokat az európai részvénytársaságokat és az európai szövetkezeteket szabályozó kereteken, valamint a Bizottság kellő időben végzett értékelése alapján a társasági jogi csomagon, és módosítsa azokat a munkavállalók felügyelőbizottsági részvételére és képviseletére vonatkozó uniós minimumszabályok, többek között a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szabályok bevezetése érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzák meg a szükséges feltételeket és követelményeket annak biztosítása érdekében, hogy 2030-ra az uniós vállalatok legalább 80 %-a fenntartható vállalatirányítási megállapodások hatálya alá tartozzon (37), ugyanakkor elismerve az emiatt a kis- és középvállalkozásokat sújtó sajátos adminisztratív terheket; e célból felszólít a munkavállalókkal egyeztetett stratégiák kialakítására annak érdekében, hogy irányítási gyakorlatok és piaci jelenlét révén pozitívan befolyásolják a környezeti, társadalmi és gazdasági fejlődést, erősítsék az igazgatók szerepét vállalatuk hosszú távú érdekeinek érvényesítésében, javítsák az igazgatók elszámoltathatóságát a fenntarthatóság vállalati döntéshozatalba való beépítésével kapcsolatban, valamint előmozdítsák a vállalat fenntarthatóságához hozzájáruló vállalatirányítási gyakorlatokat, ideértve a vállalati jelentéstételt, az igazgatótanács javadalmazását, az igazgatótanács összetételét és az érdekelt felek bevonását (38); |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen eleget azon kötelezettségvállalásának, hogy további késedelem nélkül irányelvet terjeszt elő a környezeti és emberi jogi szempontú, kötelező erejű átvilágításról és a felelős üzleti magatartásról, többek között a munkavállalók jogairól, például a szervezkedési és kollektív tárgyalási jogról, az egészségről, a biztonságról és a munkakörülményekről; hangsúlyozza, hogy ennek az irányelvnek kötelező átvilágítási követelményeket kell bevezetnie a vállalatok működésére, tevékenységeire és üzleti kapcsolataira vonatkozóan, beleértve az ellátási és alvállalkozói láncokat is, és biztosítania kell a szakszervezetek és a munkavállalók képviselőinek bevonását az átvilágítási folyamat egészébe, beleértve a fejlesztési és a végrehajtási folyamatot is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meggyőződése, hogy az új digitális technológiák bevezetése pozitív hatást gyakorolhat a munkakörnyezetre, ha azokat megbízható módon vezetik be és követik nyomon, amihez időszerű és érdemi tájékoztatásra és a munkavállalók képviselőivel, többek között a szakszervezetekkel folytatott konzultációra lesz szükség egészségük és biztonságuk, az adatvédelem, az egyenlő bánásmód, a foglalkoztatási stabilitás, a szociális védelem és a munkahelyi jóllét teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása, valamint a munkavállalók különösen algoritmusok segítségével történő indokolatlan kizsákmányolásának és megfigyelésének, továbbá megkülönböztetésének és megbélyegzésének megelőzése érdekében; hangsúlyozza, hogy a szakszervezeteknek és a munkavállalók képviselőinek rendelkezniük kell a digitális technológia bevezetés előtti értékeléséhez szükséges hozzáféréssel és eszközökkel; hangsúlyozza, hogy az új digitális technológiáknak és a mesterséges intelligenciának nem szabad replikálniuk a meglévő hátrányos megkülönböztetést és társadalmi elfogultságot, hanem elő kell segíteniük a különböző csoportok társadalmi integrációját és részvételét; hangsúlyozza, hogy a digitális technológiák teljes életciklusa során alkalmazni kell az „alapértelmezett etika” elvét a bennük rejlő lehetőségek maradéktalan kihasználása, valamint a torzulások elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy a szociális párbeszéd struktúrái, az ágazati kollektív tárgyalások, a szakszervezetek és a munkavállalók képviselőinek tájékoztatása, valamint a velük folytatott konzultáció és részvételük kulcsfontosságú ahhoz, hogy a munkavállalók számára biztosítani tudják az ahhoz szükséges támogatást, hogy a digitális technológiát jobban építsék ki és részt vegyenek abban, hogy a szociális partnerek jobban elsajátíthassák és nyomon követhessék a digitális technológiát a munkahelyen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a munkavállalóknak a szervezkedéshez, a kollektív szakszervezeti képviselethez, a gyülekezési és egyesülési szabadsághoz, valamint a munkahelyükön végrehajtandó reformokra való kollektív felhíváshoz való joga az európai projekt alapvető elemei és a szociális modell alapelvei, amelyeket az uniós intézmények megerősítettek és jogilag tiszteletben tartanak; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az új munkavégzési formákban részt vevő egyes munkavállalók nem élveznek tényleges képviseleti és részvételi jogokat a munkahelyen; helyteleníti, hogy ez különösen igaz azokra az ágazatokra, amelyekben a munkavállalók többsége nő (39); ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a munkavállalók egyesüléshez és munkahelyi részvételhez való jogát a foglalkoztatás valamennyi formájában; felhívja a Bizottságot, hogy egészítse ki a tagállamok tevékenységeit annak érdekében, hogy megvédjék a munkavállalókat az egyesülési szabadsághoz való joguk gyakorlása és a munkahelyi részvétel során; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális partnerekkel együtt kötelezzék el magukat amellett, hogy 2030-ra 90 %-ra növelik a kollektív tárgyalások által lefedettek körét azokban a nemzeti rendszerekben, amelyek egyesítik a foglalkoztatás és a munkakörülmények törvényi és szociális partnerek általi szabályozását; hangsúlyozza, hogy a kollektív tárgyalások hozzájárulnak a szociális piacgazdasághoz, a Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott célnak megfelelően; ismét hangsúlyozza, hogy az uniós szerződéseket, amelyek kifejezetten védik a szociális partnerek autonómiáját, és az egyes tagállamokban érvényben lévő önszabályozási rendszereket meg kell védeni, hogy a szociális partnereknek lehetőségük nyíljon az autonóm szabályozásra, biztosítva az erős legitimitást és növelve a kollektív szerződések által lefedettek számát; felhívja a tagállamokat, hogy számoljanak fel minden olyan nemzeti jogszabályt, amely akadályozza a kollektív tárgyalásokat, többek között a szakszervezetek szerveződés céljából a munkahelyekhez való hozzáférésének biztosításával; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a tagállami reformoknak nem szabad negatívan hatniuk a kollektív tárgyalásokra, és hogy e tárgyalásokat ágazati szinten támogatni kell, többek között a szociális partnerek kapacitásépítésének támogatásával; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben vonják be a szociális partnereket az európai politikai döntéshozatalba; hangsúlyozza, hogy a nemzeti szintű munkaügyi reformoknak hozzá kell járulniuk a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, beleértve annak 8. elvét, amely a szociális párbeszédről és a munkavállalók bevonásáról, a kollektív tárgyalásokról és a szociális partnerek autonómiájának tiszteletben tartásáról, a kollektív fellépéshez való jogról, továbbá a vállalkozások átadásával, szerkezetátalakításával és egyesülésével, valamint a csoportos létszámcsökkentéssel kapcsolatos, megfelelő időben történő tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogról szól; felhívja a Bizottságot, hogy e konkrét szempontok alapján elemezze a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő munkaügyi reformokat; |
| --- | --- |

16.

A tájékoztatás, a konzultáció és a vezetőtestületi szintű képviselet új kerete

| 17. | hangsúlyozza, hogy érvényesíteni és értékelni kell, és amennyiben az értékelés alapján szükséges, meg kell erősíteni és meg kell szilárdítani az összes vonatkozó uniós jogszabályt annak biztosítása érdekében, hogy a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció a vállalati döntéshozatal szerves részét képezze és arra a megfelelő szinten kerüljön sor a vállalatokon belül; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Unió-szerte időben történő és érdemi tájékoztatást és konzultációt biztosítsanak, mielőtt olyan vezetői döntéseket hoznának, amelyek hatással lehetnek a munkavállalókra, a foglalkoztatásra és a munkakörülményekre, valamint különösen a határokon átnyúló vonatkozású politikákkal vagy intézkedésekkel kapcsolatosak; hangsúlyozza, hogy a munkavállalók képviselőinek, például a szakszervezeteknek, hozzá kell férniük a vezetői döntésekhez szükséges szakértelemhez és támogató dokumentációhoz annak érdekében, hogy fel tudják mérni e határokon átnyúló politikák és folyamatok munkaerőre gyakorolt hatásait és alternatívákat javasolhassanak; hangsúlyozza, hogy ezen alternatívákról valódi párbeszédet kell folytatni a szakszervezetek, a munkavállalók képviselői és a vezetőség között; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli annak fontosságát, hogy a munkavállalók képviselői, és különösen az európai üzemi tanácsok – a számukra biztosított hatékony tájékoztatást és a velük folytatott konzultációt követően – érdemben részt vegyenek a munkavállalók érdekeit jelentős mértékben érintő transznacionális ügyek kidolgozásában és végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy ennek olyan kérdésekre is ki kell terjednie, amelyek potenciális hatásaik kiterjedése szempontjából fontosak az európai munkaerő számára, vagy amelyek a tevékenységek tagállamok közötti áthelyezésével járnak; hangsúlyozza, hogy az európai üzemi tanácsot tájékoztatni kell és konzultálni kell vele különösen a jelenlegi helyzettel és a foglalkoztatással és a beruházásokkal kapcsolatos valószínű tendenciákról, valamint a szervezéssel kapcsolatos lényeges változásokról, az új munkamódszerek vagy termelési folyamatok bevezetéséről, a termelés áthelyezéséről, az egyesülésekről, a leépítésekről, a vállalkozások, létesítmények vagy azok fontos részeinek bezárásáról, valamint a csoportos létszámcsökkentésekről; hangsúlyozza továbbá, hogy az európai üzemi tanács szerepvállalása fejlesztheti és előmozdíthatja a vállalati kultúrát és kohéziót, és hogy a munkavállalók képviselőinek részt kell venniük a szociális tervek kidolgozásában, hogy szabályozzák az olyan változásokat, amelyek hatással lehetnek a munkavállalókra és elbocsátásokhoz vezethetnek; úgy véli, hogy alapvető fontosságú az európai üzemi tanácsok megerősítése, figyelembe véve a tagállamok munkaügyi kapcsolatrendszerei közötti különbségeket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy a vállalati döntések meghozatala előtt a tájékoztatás és a konzultáció minősége, időzítése és hatékonysága tekintetében továbbra is eltérések vannak az uniós országok között, és hogy az átszervezési folyamatok eltérően zajlanak a különböző európai országokban; megállapítja, hogy az elbocsátások és az üzembezárások alternatíváiról folytatott párbeszédek eltérőek az EU-n belül; emlékeztet arra, hogy 2013-ban már javaslatot tett egy, a munkavállalók tájékoztatásáról és a velük folytatott konzultációról, a szerkezetátalakítás előrejelzéséről és kezeléséről szóló jogi keretre (40) a fenntartható és társadalmilag inkluzív szerkezetátalakítás kialakítása érdekében és hogy egyetlen munkavállaló se maradjon le; úgy véli, hogy koherens uniós stratégiára van szükség ahhoz, hogy a vállalatok és a munkavállalók képesek legyenek megbirkózni a méltányos zöld és digitális átállással; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogát mindig időben biztosítani kell, és foglalkozni kell a foglalkoztatásra és a munkakörülményekre gyakorolt lehetséges mennyiségi és minőségi hatásokkal, valamint a digitális technológiákból és alkalmazásokból eredő változásokkal a meglévő üzleti folyamatok és a munkaerő hatékonyságának javítása érdekében; rámutat, hogy a munkavállalók tájékoztatása, a velük folytatott konzultáció és vezetőtestületi szintű részvételük hatékony eszközök a munkavállalói jogok érvényesítésében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a munkavállalók képviselve legyenek azon vállalatok vezetőtestületeiben, amelyek a vállalatok határokon átnyúló szerkezetátalakítása és mobilitása céljából alkalmazzák az uniós jogszabályokat (41); hangsúlyozza, hogy a nemek szempontjából kiegyensúlyozott igazgatótanácsokra van szükség, mind az alkalmazottak létszáma, mind pedig az igazgatótanács egésze tekintetében; ismételten felszólítja a Tanácsot, hogy a továbbiakban ne blokkolja a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelvet, amely azt tükrözi, hogy a részvételen alapuló munkahelyek elérése érdekében minden szinten biztosítani kell a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kijelenti, hogy még sok a tennivaló a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség biztosítása terén az egész EU-ban a munkavállalói részvétel valamennyi területén, továbbá a fogyatékossággal élő munkavállalók megfelelő képviseletének biztosítása érdekében; megjegyzi, hogy a nemek közötti tartós egyenlőtlenség abban is megmutatkozik, hogy a nők korlátozott mértékben jutnak hozzá a munkahelyi vezetői és képviseleti pozíciókhoz; megismétli, hogy az igazgatótanácsbeli nemek közötti egyenlőség és sokszínűség kulcsfontosságú demokratikus elv, amelynek pozitív gazdasági mellékhatásai vannak; szorgalmazza, hogy a szociális partnerekkel konzultálva vezessenek be további intézkedéseket a kiegyensúlyozott képviselet és a nemek közötti egyenlőség biztosítása érdekében; megállapítja, hogy a nemi kvóták hozzájárulnak a sokszínűbb, a nemek közötti nagyobb mértékű egyenlőség és méltányosság eléréséhez valamennyi döntéshozó testületben; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a vállalatoknak előrelépést kell tenniük a sokszínűség és a nemek közötti egyenlőség biztosítása terén, beleértve az egyenlő bérezést a munkahelyen; sürgeti a Tanácsot, hogy érjen el haladást a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelvvel kapcsolatban; kéri a 40 %-os kvóta alkalmazását mind a nem ügyvezető, mind az ügyvezető testületek esetében (külön-külön számítva) a magántulajdonú és az állami tulajdonú vállalatoknál egyaránt, a nemzeti jogszabályok fokozatos kiigazításával; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a 2020–2025 közötti időszakra szóló uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiában foglalt prioritásokat, különösen pedig biztosítsa, hogy a Tanácson belül hárítsák el az akadályokat a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és a kapcsolódó intézkedésekről szóló irányelvre irányuló javaslat elől; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy a várt hatásvizsgálatot követően és a szociális partnerekkel konzultálva vezessen be új keretirányelvet a munkavállalók tájékoztatásáról, a velük folytatott konzultációról és részvételükről az európai vállalatok, valamint az uniós vállalati mobilitási eszközöket használó vállalatok számára annak érdekében, hogy minimumszabályokat állapítson meg olyan kérdésekben, mint a változások előrejelzése, többek között az éghajlatváltozással, a digitális átalakulással és a szerkezetátalakítással kapcsolatos, különösen vállalati szintű intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy az uniós jog néhány hiányosságát meg lehetne szüntetni azáltal, ha ezen új keretirányelvben a vezetőtestületi szintű képviselet minimális uniós szintjére vonatkozóan küszöbértékeket vezetnének be; úgy véli, hogy ehhez a vezetőtestületekben a munkavállalói képviselői helyek számának/arányának a néhány helytől a paritásig kellene terjednie, a vállalatnál és leányvállalatainál dolgozó munkavállalók számától függően; |
| --- | --- |

27.

| 28. | emlékeztet, hogy az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv a munkavállalók részvételhez, tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogával kapcsolatos uniós vívmányok részét képezi; aggodalmát fejezi ki az irányelv kialakításának hiányosságai miatt, különös tekintettel a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog érvényesítésére és hatékonyságára, továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2008-ban elszalasztották az irányelv továbbfejlesztésére és jelentős javítására nyíló lehetőséget; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a munkavállalók és a vezetés képviselői körében növelni kell az európai üzemi tanáccsal kapcsolatos tudatosságot; hangsúlyozza, hogy az európai üzemi tanácsok olyan egyedülálló transznacionális testületek (42), amelyeket a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció, valamint a vállalati identitás kialakítása és előmozdítása céljából hoztak létre, és hogy hatással van rájuk a munkaügyi kapcsolatok és a politikai keretek szintje és intenzitása; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az európai üzemi tanácsok feladatainak megfelelő ellátásához szükséges pénzügyi, anyagi és jogi erőforrásokat nem mindig biztosítja a központi vezetés; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a munkavállalók részvételének javításához és az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelv jobb végrehajtásához szükséges intézkedéseket, és szükség esetén tegyen javaslatot az irányelv felülvizsgálatára a munkavállalók képviselőinek tájékoztatáshoz és konzultációhoz való jogának megerősítése érdekében, különösen a szerkezetátalakítási folyamatok során; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog megerősítését annak biztosítása érdekében, hogy az európai üzemi tanács véleményét figyelembe vegyék a vállalati döntéshozatal során, és hogy azt az adott szinten folytatott konzultáció befejezése és az irányító szervek döntéshozatala előtt kiadják; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg a végrehajtási mechanizmusokat, a tagállamokat, hogy biztosítsák a különleges tárgyaló testületek és az európai üzemi tanácsok számára az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférést, hogy vezessenek be hatékony, visszatartó erejű és arányos szankciókat a megfelelés biztosítása érdekében, hogy több mint 20 év elteltével vessenek véget a régi, úgynevezett önkéntes, az irányelvet megelőző megállapodások szerinti mentességeknek, törekedjenek egy „ügy transznacionális jellege” fogalmának az Európai Üzemi Tanácsról szóló irányelvvel összefüggésben történő tisztázására, előzzék meg a titoktartási szabályokkal mint az információhoz való hozzáférés és a tényleges részvétel korlátozásának eszközével való visszaélést, erősítsék meg a leányvállalatokra vonatkozó követelményeket, és biztosítsák a tájékoztatás, a konzultáció és a részvétel hatékony koordinációját helyi, nemzeti és uniós szinten; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  HL L 225., 1998.8.12., 16. o.

(2)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(3)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(4)  HL L 141., 2011.5.27., 1. o.

(5)  HL L 82., 2001.3.22., 16. o.

(6)  HL L 294., 2001.11.10., 22. o.

(7)  HL L 207., 2003.8.18., 25. o.

(8)  HL L 80., 2002.3.23., 29. o.

(9)  HL L 142., 2004.4.30., 12. o.

(10)  HL L 310., 2005.11.25., 1. o.

(11)  HL L 122., 2009.5.16., 28. o.

(12)  HL C 341., 2021.8.24., 23. o.

(13)  HL C 56., 2021.2.16., 10. o.

(14)  HL C 10., 2021.1.11., 14. o.

(15)  HL C 62., 2019.2.15., 24. o.

(16)  HL C 177., 2016.5.18., 1. o.

(17)  HL C 161., 2013.6.6., 35. o.

(18)  HL C 87. E, 2010.4.1., 133. o.

(19)  HL C 332. E, 2013.11.15., 78. o.

(20)  HL C 440., 2015.12.30., 23. o.

(21)  HL C 93., 2016.3.9., 161. o.

(22)  HL C 445., 2021.10.29., 75. o.

(23)  HL C 456., 2021.11.10., 208. o.

(24)  Lásd: az ILO alapokmánya (1919); az ILO 1944. évi philadelphiai nyilatkozata (1944).

(25)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26)  Európai vállalati felmérés, 2019.

(27)  Európai Szakszervezeti Intézet, 2021, „Benchmarking Working Europe 2020 – Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic” (Értékelés a Dolgozó Európáról 2020 – A Covid19 és a munka világa: a világjárvány hatása).

(28)  Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., „Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung”, Hans-Böckler-Stiftung, 424. szám, 2019. június; Ernst and Young, „Study on directors’ duties and sustainable corporate governance” (Tanulmány az igazgatók feladatairól és a fenntartható vállalatirányításról), 2020. július.

(29)  Iránymutatások a környezeti szempontból fenntartható gazdaságokra és társadalmakra való, mindenki számára igazságos átmenethez, https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; Employment and Social Developments in Europe 2021 (Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában 2021), lásd: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30)  Az ILO 2018. novemberi tanulmánya a vállalatirányítási modellekről, struktúráról, sokszínűségről, értékelésről és kilátásokról.

(31)  https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32)  https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER %20in%20Europe%20EN%20WEB.pdf. A jelenlegi formájában az európai részvénytársaság jogi kerete nem segíti elő a már meglévő igazgatótanácsi szintű munkavállalói képviseleti jogok védelmét, és még azt is lehetővé teszi a vállalatok számára, hogy kijátsszák a nemzeti vezetőtestületi szintű munkavállalói képviseleti jogokat (Kluge és Stollt, 2011; Keller és Werner, 2010). Úgy tűnik, hogy az európai részvénytársaság statútuma felhasználható további három lehetséges megkerülő stratégiára, nevezetesen az igazgatótanácsi szintű munkavállalói képviselet elkerülésére; az igazgatótanácsi szintű munkavállalói képviselet „befagyasztására”; vagy az vezetőtestületi szintű munkavállalói képviselők számára biztosított képviselői helyek számának csökkentésére, különösen, ha azokat külső szakszervezeti tagok töltik be.

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2121 irányelve (2019. november 27.) az (EU) 2017/1132 irányelv határokon átnyúló átalakulások, egyesülések és szétválások tekintetében történő módosításáról (HL L 321., 2019.12.12., 1. o.).

(34)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/104/EK irányelve (2008. november 19.) a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzésről (HL L 327., 2008.12.5., 9. o.).

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2121 irányelve (2019. november 27.) az (EU) 2017/1132 irányelv határokon átnyúló átalakulások, egyesülések és szétválások tekintetében történő módosításáról (HL L 321., 2019.12.12., 1. o.).

(36)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37)  A szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervet kísérő, 2021. március 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2021)0046).

(38)  A szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervet kísérő, 2021. március 4-i bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2021)0046).

(39)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL _STU(2020)662491_EN.pdf

(40)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2015.440.01.0023.01.HUN&toc=OJ%3AC%3A2015%3A440%3ATOC

(41)  (EU) 2019/2121 irányelv; 2001/86/EK irányelv; és 2003/72/EK irányelv.

(42)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: „Az európai üzemi tanácsok olyan állandó testületek, amelyek megkönnyítik az európai vállalatok és az európai vállalatcsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt, amint azt az Európai Üzemi Tanácsról szóló 1994-es irányelv előírja”.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/115

---

P9_TA(2021)0509

A civil társadalom és az emberi jogok védelmezői elleni folyamatos fellépés Oroszországban: a Memorial emberi jogi szervezet ügye

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a civil társadalom és az emberi jogok védelmezői elleni folyamatos fellépésekről Oroszországban: a Memorial emberi jogi szervezet ügyéről (2021/3018(RSP))

(2022/C 251/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire,

| — | tekintettel azokra a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekre, amelyek tiszteletben tartását Oroszország az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) tagjaként, valamint más emberi jogi szerződések aláírójaként vállalta, |
| --- | --- |

—

tekintettel azokra a nemzetközi emberi jogi kötelezettségekre, amelyek tiszteletben tartását Oroszország az Európa Tanács, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) tagjaként, valamint más emberi jogi szerződések aláírójaként vállalta,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre, különösen a véleménynyilvánítás szabadságához való jogról szóló 10. cikkre és a gyülekezés és az egyesülés szabadságához való jogról szóló 11. cikkre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre, különösen a véleménynyilvánítás szabadságához való jogról szóló 10. cikkre és a gyülekezés és az egyesülés szabadságához való jogról szóló 11. cikkre,

| — | tekintettel a Velencei Bizottságnak a „külföldi ügynökökről” szóló orosz törvényről kiadott véleményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottságnak a „külföldi ügynökökről” szóló orosz törvényről kiadott véleményeire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Memorial nevű nem kormányzati szervezet ellen tett jogi lépésekről szóló, 2021. november 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Memorial nevű nem kormányzati szervezet ellen tett jogi lépésekről szóló, 2021. november 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács főtitkára, Marija Pejčinović Burić 2021. november 12-i nyilatkozatára, valamint az Európa Tanács emberi jogi biztosa, Dunja Mijatović által az Oroszországi Föderáció főügyészéhez intézett, 2021. november 30-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács főtitkára, Marija Pejčinović Burić 2021. november 12-i nyilatkozatára, valamint az Európa Tanács emberi jogi biztosa, Dunja Mijatović által az Oroszországi Föderáció főügyészéhez intézett, 2021. november 30-i levélre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Memorial nem csupán az egyik legrégebbi és leginkább elismert emberi jogi szervezet Oroszországban, hanem egyúttal nemzetközi szintű példa a politikai elnyomás történelmi emlékezetén és az emberi jogok védelmén dolgozó szervezetek számára; mivel a Memorial évtizedek óta képviseli a szovjet rezsim által a saját népe és a Szovjetunió és más országok más népei ellen elkövetett bűncselekményekről való megemlékezés eleven, humanista kultúráját, továbbá az emberi jogok, valamint az áldozatok és a kiszolgáltatott csoportok védelme iránti aktív polgári elkötelezettséget; mivel a Memorial továbbra is felbecsülhetetlen segítséget nyújt a szovjet bűncselekményekkel kapcsolatos tényfeltáráshoz, a politikailag üldözött és igazságtalanul elítélt személyek történelmi újraértékeléséhez és rehabilitációjához, és a szabadságért, a demokráciáért és az emberi jogokért folytatott fáradhatatlan küzdelem szimbóluma a posztszovjet térségben és azon túl; |
| --- | --- |

A.

mivel a Memorial nem csupán az egyik legrégebbi és leginkább elismert emberi jogi szervezet Oroszországban, hanem egyúttal nemzetközi szintű példa a politikai elnyomás történelmi emlékezetén és az emberi jogok védelmén dolgozó szervezetek számára; mivel a Memorial évtizedek óta képviseli a szovjet rezsim által a saját népe és a Szovjetunió és más országok más népei ellen elkövetett bűncselekményekről való megemlékezés eleven, humanista kultúráját, továbbá az emberi jogok, valamint az áldozatok és a kiszolgáltatott csoportok védelme iránti aktív polgári elkötelezettséget; mivel a Memorial továbbra is felbecsülhetetlen segítséget nyújt a szovjet bűncselekményekkel kapcsolatos tényfeltáráshoz, a politikailag üldözött és igazságtalanul elítélt személyek történelmi újraértékeléséhez és rehabilitációjához, és a szabadságért, a demokráciáért és az emberi jogokért folytatott fáradhatatlan küzdelem szimbóluma a posztszovjet térségben és azon túl;

| B. | mivel a Memorial egy több mint 40 000 szovjet állambiztonsági tisztet tartalmazó kiterjedt adatbázist is létrehozott, és dokumentálta az általuk elkövetett bűncselekményeket; mivel a Putyin-rezsim tagjai, akik közül néhányan szakmai és családi szálakon is kötődnek a KGB-hez, megpróbálják eltitkolni az így nyilvánosságra hozott bűncselekményeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a Memorial egy több mint 40 000 szovjet állambiztonsági tisztet tartalmazó kiterjedt adatbázist is létrehozott, és dokumentálta az általuk elkövetett bűncselekményeket; mivel a Putyin-rezsim tagjai, akik közül néhányan szakmai és családi szálakon is kötődnek a KGB-hez, megpróbálják eltitkolni az így nyilvánosságra hozott bűncselekményeket;

| C. | mivel a Memorial fontos szerepet játszott az 1940-es katinyi vérengzéssel, a közel 22 000 lengyel katonatiszt és értelmiségi halálát okozó tömeggyilkosság-sorozattal, az 1945-ös augusztówi hajtóvadászattal, valamint más szovjet időkben elkövetett elnyomó intézkedéssel és nagy sztálini terror áldozataival kapcsolatos dokumentumok és tények feltárásában; |
| --- | --- |

C.

mivel a Memorial fontos szerepet játszott az 1940-es katinyi vérengzéssel, a közel 22 000 lengyel katonatiszt és értelmiségi halálát okozó tömeggyilkosság-sorozattal, az 1945-ös augusztówi hajtóvadászattal, valamint más szovjet időkben elkövetett elnyomó intézkedéssel és nagy sztálini terror áldozataival kapcsolatos dokumentumok és tények feltárásában;

| D. | mivel a Memorial az egyik utolsó olyan szervezet, amely folytatja az emberi jogokkal kapcsolatos munkát Csecsenföldön, amelyet az Oroszországi Föderáció kvázi-totalitárius enklávéként tart fenn, ahol a Kreml által támogatott helyi vezető, Ramzan Kadirov brutális elnyomással kegyetlenül felszámolja az eltérő vélemények minden formáját; |
| --- | --- |

D.

mivel a Memorial az egyik utolsó olyan szervezet, amely folytatja az emberi jogokkal kapcsolatos munkát Csecsenföldön, amelyet az Oroszországi Föderáció kvázi-totalitárius enklávéként tart fenn, ahol a Kreml által támogatott helyi vezető, Ramzan Kadirov brutális elnyomással kegyetlenül felszámolja az eltérő vélemények minden formáját;

| E. | mivel az Európai Parlament a Memorial társalapítójáról és első elnökéről, Andrej Szaharovról nevezte el a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, amelyet 2009-ben a Ljudmila Alekszejeva, Szergej Kovaljov és Oleg Orlov által képviselt Memorialnak ítélte oda; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament a Memorial társalapítójáról és első elnökéről, Andrej Szaharovról nevezte el a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat, amelyet 2009-ben a Ljudmila Alekszejeva, Szergej Kovaljov és Oleg Orlov által képviselt Memorialnak ítélte oda;

| F. | mivel a Memorialhoz tartozó két jogi személyt, az International Memorialt és a Memorial Emberi Jogi Központot jelenleg a felszámolás veszélye fenyegeti; mivel 2021. november 11-én az International Memorial értesítést kapott arról, hogy az Oroszországi Föderáció főügyésze betiltás iránti keresetet nyújtott be ellene az ország „külföldi ügynökökre” vonatkozó jogszabályainak állítólagos ismételt megsértése miatt, és különösen amiatt, hogy egyes közzétett anyagokon elmulasztotta feltüntetni a „külföldi ügynök” megjelölést; mivel 2021. november 12-én a Memorial Emberi Jogi Központ értesítést kapott egy hasonló perről, melyet a moszkvai városi ügyészség indított azzal a további indoklással, hogy a Központ cikkei állítólag terrorista és szélsőséges szervezetek tevékenységeit igazolták, mivel a honlapján politikai foglyok névsorait és olyan nyilatkozatokat tett közzé, amelyek többek között a krími tatárok és a Jehova tanúi emberi jogaiért szállnak síkra; mivel 2021. november 23-án megkezdődött a Memorial Emberi Jogi Központtal, 2021. november 25-én pedig az International Memoriallal kapcsolatos bírósági eljárás; mivel a Memorial Emberi Jogi Központ ügyében a következő tárgyalásra 2021. december 16-án, az International Memorial ügyében pedig 2021. december 28-án kerül sor; |
| --- | --- |

F.

mivel a Memorialhoz tartozó két jogi személyt, az International Memorialt és a Memorial Emberi Jogi Központot jelenleg a felszámolás veszélye fenyegeti; mivel 2021. november 11-én az International Memorial értesítést kapott arról, hogy az Oroszországi Föderáció főügyésze betiltás iránti keresetet nyújtott be ellene az ország „külföldi ügynökökre” vonatkozó jogszabályainak állítólagos ismételt megsértése miatt, és különösen amiatt, hogy egyes közzétett anyagokon elmulasztotta feltüntetni a „külföldi ügynök” megjelölést; mivel 2021. november 12-én a Memorial Emberi Jogi Központ értesítést kapott egy hasonló perről, melyet a moszkvai városi ügyészség indított azzal a további indoklással, hogy a Központ cikkei állítólag terrorista és szélsőséges szervezetek tevékenységeit igazolták, mivel a honlapján politikai foglyok névsorait és olyan nyilatkozatokat tett közzé, amelyek többek között a krími tatárok és a Jehova tanúi emberi jogaiért szállnak síkra; mivel 2021. november 23-án megkezdődött a Memorial Emberi Jogi Központtal, 2021. november 25-én pedig az International Memoriallal kapcsolatos bírósági eljárás; mivel a Memorial Emberi Jogi Központ ügyében a következő tárgyalásra 2021. december 16-án, az International Memorial ügyében pedig 2021. december 28-án kerül sor;

| G. | mivel 2021. november 12-én még Oroszország civil társadalommal és emberi jogokkal foglalkozó elnöki tanácsa is aránytalannak minősítette a pert, úgy érvelve, hogy az International Memorial a megelőző 14 hónapban egyetlen jogsértés sem követett el, és a Memorial Emberi Jogi Központra is csak két kisebb jogsértést sikerült rábizonyítani; |
| --- | --- |

G.

mivel 2021. november 12-én még Oroszország civil társadalommal és emberi jogokkal foglalkozó elnöki tanácsa is aránytalannak minősítette a pert, úgy érvelve, hogy az International Memorial a megelőző 14 hónapban egyetlen jogsértés sem követett el, és a Memorial Emberi Jogi Központra is csak két kisebb jogsértést sikerült rábizonyítani;

| H. | mivel a most felszámolni kívánt két prominens nem kormányzati szervezet évek óta üldöztetést szenved; mivel e szervezeteket 2014-ben és 2016-ban „külföldi ügynököknek” minősítették, és a „külföldi ügynökökre” vonatkozó törvény állítólagos megsértése miatt kirívóan magas bírságokkal sújtották, továbbá önkényes büntetőeljárás alá vonták munkatársaikat, akik ráadásul támadásoknak és zaklatásnak is ki voltak téve; mivel ezeket a támadásokat, például a Memorial Emberi Jogi Központ kutatója, Natalja Esztyemirova 2009-es meggyilkolását nem vizsgálták ki megfelelően, és az elkövetők továbbra is büntetlenséget élveznek; mivel Ojub Tyityijevet, a Memorial Emberi Jogi Központ csecsenföldi irodájának vezetőjét és Jurij Dmitrijevet, az International Memorial karéliai irodájának vezetőjét politikai indíttatású vádak alapján bebörtönözték; mivel az egyik legutolsó támadásként 2021. október 14-én az International Memorial moszkvai irodáját erőszakos csőcselék támadta meg, majd a rendőrség is megrohamozta; |
| --- | --- |

H.

mivel a most felszámolni kívánt két prominens nem kormányzati szervezet évek óta üldöztetést szenved; mivel e szervezeteket 2014-ben és 2016-ban „külföldi ügynököknek” minősítették, és a „külföldi ügynökökre” vonatkozó törvény állítólagos megsértése miatt kirívóan magas bírságokkal sújtották, továbbá önkényes büntetőeljárás alá vonták munkatársaikat, akik ráadásul támadásoknak és zaklatásnak is ki voltak téve; mivel ezeket a támadásokat, például a Memorial Emberi Jogi Központ kutatója, Natalja Esztyemirova 2009-es meggyilkolását nem vizsgálták ki megfelelően, és az elkövetők továbbra is büntetlenséget élveznek; mivel Ojub Tyityijevet, a Memorial Emberi Jogi Központ csecsenföldi irodájának vezetőjét és Jurij Dmitrijevet, az International Memorial karéliai irodájának vezetőjét politikai indíttatású vádak alapján bebörtönözték; mivel az egyik legutolsó támadásként 2021. október 14-én az International Memorial moszkvai irodáját erőszakos csőcselék támadta meg, majd a rendőrség is megrohamozta;

| I. | mivel a Memorial üldözése csak egyik megnyilvánulása az orosz kormány arra irányuló ismételt és módszeres kísérleteinek, hogy átírja a történelmet, és korlátozza a történelmi – különösen a szovjet kormányok uralmához kapcsolódó – bűncselekmények és események értékeléséről szóló szabad vitát; mivel a hatóságok meghamisították a történelmi tényeket, hogy cáfolhassák a Memorial Emberi Jogi Központnak a sztálini elnyomással és üldöztetésekkel kapcsolatos megállapításait; |
| --- | --- |

I.

mivel a Memorial üldözése csak egyik megnyilvánulása az orosz kormány arra irányuló ismételt és módszeres kísérleteinek, hogy átírja a történelmet, és korlátozza a történelmi – különösen a szovjet kormányok uralmához kapcsolódó – bűncselekmények és események értékeléséről szóló szabad vitát; mivel a hatóságok meghamisították a történelmi tényeket, hogy cáfolhassák a Memorial Emberi Jogi Központnak a sztálini elnyomással és üldöztetésekkel kapcsolatos megállapításait;

| J. | mivel a Memorial megfélemlítésére, elhallgattatására és végül bezárására irányuló kísérletek az orosz hatóságok egyre elnyomóbb politikáinak szimbólumai, és ezáltal új fejezettel járulnak hozzá az oroszországi politikai elnyomás történetéhez; mivel 1987 és 1992 között a Memorial kifejezetten azzal a céllal jött létre, hogy dokumentálja, kutassa és oktassa az országban működő múltbeli elnyomó rendszerekkel és tragikus orosz történelmi örökséggel kapcsolatos témákat, és megemlékezzen azokról; |
| --- | --- |

J.

mivel a Memorial megfélemlítésére, elhallgattatására és végül bezárására irányuló kísérletek az orosz hatóságok egyre elnyomóbb politikáinak szimbólumai, és ezáltal új fejezettel járulnak hozzá az oroszországi politikai elnyomás történetéhez; mivel 1987 és 1992 között a Memorial kifejezetten azzal a céllal jött létre, hogy dokumentálja, kutassa és oktassa az országban működő múltbeli elnyomó rendszerekkel és tragikus orosz történelmi örökséggel kapcsolatos témákat, és megemlékezzen azokról;

| K. | mivel az aktív civil társadalom a demokratikus és nyitott társadalom kulcstényezője, és nélkülözhetetlen az emberi jogok és a jogállamiság védelméhez; mivel a nem kormányzati szervezetek döntő szerepet játszanak a modern demokratikus társadalmakban, és ezért lehetővé kell tenni számukra, hogy szabadon, a hatóságok indokolatlan beavatkozása nélkül működhessenek; mivel a Memorial elleni eljárás az orosz hatóságok civil társadalommal és emberijog-védőkkel szembeni erőszakos fellépésének legújabb példája, és végső soron sérti az orosz nép érdekeit, és korlátozza a nyílt és szabad párbeszéd lehetőségét; |
| --- | --- |

K.

mivel az aktív civil társadalom a demokratikus és nyitott társadalom kulcstényezője, és nélkülözhetetlen az emberi jogok és a jogállamiság védelméhez; mivel a nem kormányzati szervezetek döntő szerepet játszanak a modern demokratikus társadalmakban, és ezért lehetővé kell tenni számukra, hogy szabadon, a hatóságok indokolatlan beavatkozása nélkül működhessenek; mivel a Memorial elleni eljárás az orosz hatóságok civil társadalommal és emberijog-védőkkel szembeni erőszakos fellépésének legújabb példája, és végső soron sérti az orosz nép érdekeit, és korlátozza a nyílt és szabad párbeszéd lehetőségét;

| L. | mivel a „külföldi ügynökökről” szóló orosz törvényt az orosz parlament 2012-ben fogadta el, és tavaly kiterjesztette oly módon, hogy az bármely nyilvános bírálóra vagy aktivistára alkalmazható legyen; mivel az elmúlt hónapokban drasztikusan megnőtt a hatóságok által „külföldi ügynöknek” minősített szervezetek és személyek száma; mivel ezt a törvényt az orosz hatóságok arra használták fel, hogy elősegítsék az Oroszországban aktív független civil társadalommal – például a nem kormányzati szervezetekkel, emberijog-védőkkel, újságírókkal, ügyvédekkel, a nők jogaiért és az LMBTIQ+-jogokért küzdő aktivistákkal, valamint a környezetvédelmi aktivistákkal – szembeni kemény fellépést; mivel ez a törvény, valamint a „nemkívánatos szervezetekre” és a „szélsőséges tevékenység elleni fellépésre” vonatkozó jogszabályok sértik Oroszország saját alkotmányát és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit, különösen az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadsága, a magánélet tiszteletben tartásához való jog, a közügyekben való részvétel joga és a megkülönböztetés tilalma tekintetében; mivel a Memorial példája egyértelműen bizonyítja, hogy az orosz hatóságok miként használják fel ezeket a törvényeket a bírálók megfélemlítésére és a független hangok elhallgattatására; |
| --- | --- |

L.

mivel a „külföldi ügynökökről” szóló orosz törvényt az orosz parlament 2012-ben fogadta el, és tavaly kiterjesztette oly módon, hogy az bármely nyilvános bírálóra vagy aktivistára alkalmazható legyen; mivel az elmúlt hónapokban drasztikusan megnőtt a hatóságok által „külföldi ügynöknek” minősített szervezetek és személyek száma; mivel ezt a törvényt az orosz hatóságok arra használták fel, hogy elősegítsék az Oroszországban aktív független civil társadalommal – például a nem kormányzati szervezetekkel, emberijog-védőkkel, újságírókkal, ügyvédekkel, a nők jogaiért és az LMBTIQ+-jogokért küzdő aktivistákkal, valamint a környezetvédelmi aktivistákkal – szembeni kemény fellépést; mivel ez a törvény, valamint a „nemkívánatos szervezetekre” és a „szélsőséges tevékenység elleni fellépésre” vonatkozó jogszabályok sértik Oroszország saját alkotmányát és nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit, különösen az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadsága, a magánélet tiszteletben tartásához való jog, a közügyekben való részvétel joga és a megkülönböztetés tilalma tekintetében; mivel a Memorial példája egyértelműen bizonyítja, hogy az orosz hatóságok miként használják fel ezeket a törvényeket a bírálók megfélemlítésére és a független hangok elhallgattatására;

| 1. | elítéli az ismételt üldöztetést és az International Memorial és a Memorial Emberi Jogi Központ bezárására irányuló közelmúltbeli politikai indíttatású kísérleteket; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy haladéktalanul ejtsék a Memorial elleni vádakat, és biztosítsák, hogy a Memorial továbbra is biztonságban, állami beavatkozás nélkül végezhesse fontos munkáját; elvárja, hogy a hatóságok addig is biztosítsák a Memorial valamennyi anyagi és immateriális eszközének teljes körű védelmét és az azokhoz való hozzáférést, ideértve az archívumait, valamint a független színházak, újságírók és művészek előadásait és műveit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az Európa Tanács emberi jogi biztosának az Oroszországi Föderáció főügyészéhez intézett 2021. november 30-i levelét; kitart amellett, hogy a felszámolás iránti kérelmeknek nincs ésszerű jogi indoka; felhívja a Bizottság és a Tanács elnökét, valamint az uniós tagállamokat, hogy adjanak ki nyílt támogató nyilatkozatokat, követelve az orosz hatóságoktól a Memorial biztonságának szavatolását és valamennyi vád alóli felmentését; felszólítja az EU oroszországi küldöttségét és a tagállamok oroszországi képviseleteit, hogy nyilvánosan fejezzék ki szolidaritásukat a Memoriallal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy az EU globális emberi jogi szankciórendszere keretében szabjon ki szankciókat azokra az orosz tisztviselőkre, akik részt vesznek a Memorial jogellenes elnyomásában, valamint a szervezeteivel és tagjaival szembeni bírósági eljárásokban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti Oroszországot, hogy vessen véget a civil társadalommal, az emberijog-védőkkel és a független médiával szembeni folyamatos kemény fellépésnek azáltal, hogy hatályon kívül helyezi a „külföldi ügynökökről” és a „nemkívánatos szervezetekről” szóló törvényeket, felhagy azzal, hogy különleges jogszabályokat hoz vagy visszaélésszerűen alkalmazza a meglévő büntető- vagy közigazgatási jogszabályokat az országon belüli vagy külföldi másként gondolkodók elnyomása céljából, és összhangba hozza jogszabályait a nemzetközi jog és saját alkotmánya alapján önként vállalt kötelezettségekkel, többek között az egyesülési és szólásszabadság, valamint a média- és internetszabadság teljes visszaállításával; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy hozzanak kártérítési és jóvátételi intézkedéseket a „külföldi ügynökökről” és a „nemkívánatos szervezetekről” szóló törvények végrehajtása során elkövetett jogsértések orvoslására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | szolidaritását fejezi ki az orosz néppel, és sürgeti az orosz hatóságokat, hogy vessenek véget a Memorial, munkatársai és minden más nem kormányzati szervezet, emberijog-védő, újságíró, ügyvéd, tudós, történész, nőjogi és LMBTIQ+ jogi aktivista és környezetvédelmi aktivista üldözésének Oroszországban; megismétli, hogy támogatja az orosz civil társadalmat és az emberi jogok védelmezőit, és felszólítja Oroszországot, hogy a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban hozzon létre egyértelmű jogi keretet és biztonságos munkakörnyezetet a civil társadalom számára; hangsúlyozza, hogy hatékony és eredményes jogorvoslati eljárásokat kell biztosítani azon civil társadalmi szereplők számára, akik szabad munkavégzése veszélybe került; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy a civil társadalmi szervezetek és a média szabad és független munkája a jogállamiságon alapuló demokratikus társadalom sarokköve; felhívja ezért a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy növeljék az Oroszországban működő civil társadalom, független nem kormányzati szervezetek, emberijog-védők, történészek és független médiaorgánumok támogatását, beleértve a fenntartható és rugalmas pénzügyi támogatást és a gyorssegélyt, valamint ösztönözzék e szereplők nagyobb nemzetközi támogatását és szélesebb körű bevonását a nemzetközi civil társadalmi hálózatokba; kéri az orosz tudományos köröket, hogy felelősségérzetükre hallgatva biztosítsanak megfelelő és biztonságos lehetőségeket e kutatóknak és történészeknek tudományos tevékenységük folytatásához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli a jelenlegi orosz hatóságok rágalomhadjáratait azon történészek és tudósok ellen, akik nyíltan beszélnek a kommunista rezsim által elkövetett bűncselekményekről, és akik közvetlen kapcsolatokat tárnak fel e rezsim és az Oroszországban jelenleg hatalmon lévő emberek között; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Oroszország, amely a mai napig is a szovjet kommunista totalitarizmus legnagyobb áldozata, még mindig nem tud megbékélni szörnyű múltjával, és ehelyett hatóságai üldözik azokat, akik a szovjet totalitárius bűncselekmények feltárásán dolgoznak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | méltatja a Memorial jelentős hozzájárulását a Szovjetunióban történt politikai elnyomás dokumentálásához, kutatásához és oktatásához, és kiemeli, hogy ez a munka nemzetközi mércét állított fel e területen; üdvözli a szervezet fáradhatatlan munkáját az emberi jogok védelmében a mai Oroszországban és azon túl; elismerését fejezi ki különösen az olyan kezdeményezéseiért, amilyen a szíriai áldozatok nevében a Wagner-csoport tagjai elleni büntetőeljárás megindítására irányuló kérelem, valamint a Csecsenföldön elkövetett bűncselekményekkel és emberi jogi jogsértésekkel kapcsolatos büntetőeljárások indítására irányuló folyamatos erőfeszítései; tisztelettel adózik a Memorial tagjai, például Natalia Esztyemirova előtt, akik a legmagasabb árat fizették az ott elkövetett atrocitások feltárásáért; hangsúlyozza, hogy az International Memorial és a Memorial Emberi Jogi Központ felszámolása ezért jelentős negatív következményekkel járna a civil társadalom egészére és különösen az emberi jogok védelmére Oroszországban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy e szervezetek felszámolása a Memorial egyedülálló adatbázisainak és dokumentumgyűjteményeinek is véget vetne, és úgy véli, hogy ezek a nyilvántartások az emberiség egyedülálló örökségét képezik; hangsúlyozza, hogy kiemelkedően fontos, hogy ezeket megvédjék és megőrizzék, és továbbra is elérhetővé tegyék minden érdeklődő számára, beleértve a diákokat, kutatókat és az áldozatok családjait; felkéri ezért a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a civil társadalommal és az orosz emberi jogi szakértőkkel közösen készítsen átfogó jelentést a Szovjetunióban megvalósult politikai terror több millió áldozatának élő emlékéről, amely a Memorial által gyűjtött tanúvallomásokon és adatbázisokon alapulna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elítéli az orosz kormány és hatóságok által támogatott, a sztálinizmus történelmi revíziójára és dicsőítésére irányuló politikát, amelyet nemcsak a Memorial Emberi Jogi Központ felszámolására irányuló jelenlegi kísérletekben, hanem számos más esetben is alkalmaznak, amilyen például tömegsírok felfedezése a Karéliai Köztársaságban található Szandarmohban, és az ezt követő, politikai indíttatású, koholt vádakon alapuló börtönbüntetés Jurij Dmitrijev, a Memorial helyi vezetője ellen, valamint Agnes Haikara könyvének elkobzása, amely a Kola-félsziget norvég és finn telepeseinek tragikus sorsáról szól; hangsúlyozza, hogy a totalitárius és önkényuralmi rendszerek áldozataira való emlékezés, valamint a kommunista, náci és más diktatúrák által elkövetett bűnök elismerése és tudatosítása létfontosságú Európa egysége és a demokráciát fenyegető modern fenyegetésekkel szembeni ellenálló képesség előmozdítása szempontjából, különösen a fiatalabb generációk körében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja az oroszországi uniós küldöttséget és nemzeti diplomáciai képviseleteket, hogy a helyszínen szorosan kövessék nyomon a helyzetet és a Memorialhoz kapcsolódó pereket, biztosítsák, hogy ezek az erőfeszítések láthatóak legyenek, és adjanak meg nekik minden szükséges támogatást, beleértve az ügyvédek és szakértők fizetéséhez szükséges közvetlen pénzügyi támogatást, valamint a munkavállalóknak nyújtott pszichoszociális és orvosi támogatást is az átélt rendkívüli nyomásra tekintettel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja az uniós tagállamokat, hogy továbbra is támogassák a Memorial saját országukban működő irodáit; sürgeti a tagállamokat, hogy fontolják meg, hogy menedéket biztosítanak az Oroszországban fenyegetett vagy betiltott nem kormányzati szervezetek számára, és szükség esetén tegyék lehetővé számukra, hogy az EU területéről működjenek, valamint adjanak sürgősségi vízumot a Memorial munkatársai és más fenyegetett aktivisták számára, hogy elhagyhassák Oroszországot, és ideiglenes menedéket találjanak az EU-ban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy a hasonlóan gondolkodó országokkal összehangoltan lépjenek fel az oroszországi korlátozó törvények, politikák és intézkedések nemzetközi ellenőrzésének fokozása érdekében, folyamatosan foglalkozzanak az alapvető szabadságjogok és emberi jogok orosz hatóságok általi korlátozásával és ítéljék el azokat, többek között magas szintű és nyilvános beavatkozások, összehangolt fellépés, a nemzetközi és regionális emberi jogi fórumokon végzett folyamatos ellenőrzés, valamint rendszeres emberi jogi hatásvizsgálatok révén annak biztosítása érdekében, hogy az Oroszországgal való együttműködés ne ássa alá az emberi jogi célkitűzéseket, és ne járuljon hozzá közvetlenül vagy közvetve az emberi jogok megsértéséhez; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi az EU és a tagállamok oroszországi nagyköveteit, hogy a bírósági meghallgatások eredményét követően szervezzenek közös, nyilvános szolidaritási látogatást az International Memorial irodájába és a Memorial Emberi Jogi Központba; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja az EKSZ-t, hogy továbbra is vesse fel a civil társadalom, az emberi jogok védelmezői és a független média ellen Oroszországban folytatódó erőszakos fellépés kérdését, különösen a Memorial közelmúltbeli esetét, és kezdeményezzen nyomon követési és értékelési eljárásokat minden lehetséges fórumon, például az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben, az Európa Tanácsban és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában, és különösen ajánlja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa következő, 2022 februárjában kezdődő ülésszakának napirendjére a civil társadalom ellen Oroszországban folytatódó erőszakos fellépést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy folyamatosan és szorosan kövessék nyomon a „külföldi ügynökökről” szóló törvény hatását, különösen annak érdekében, hogy részletes nyilvántartást vezessenek a „külföldi ügynöknek” nyilvánított és szankciókkal sújtott szervezetekről és személyekről, valamint hogy értékeljék a törvény módosításait és azok hatását az orosz civil társadalomra; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy az orosz képviselőkkel folytatott valamennyi találkozón rendszeresen térjenek ki a „külföldi ügynökökről” szóló törvénnyel és a civil társadalommal és az emberi jogok védelmezőivel szembeni egyéb korlátozó jogszabályokkal kapcsolatos aggályokra, és szólítsák fel Oroszországot, hogy haladéktalanul helyezze hatályon kívül a „külföldi ügynökökről” szóló törvényt, és hozza összhangba jogszabályait nemzetközi kötelezettségvállalásaival és a nemzetközi emberi jogi normákkal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Tanácsot, az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az emberi jogok védelmét és a civil társadalommal folytatott konzultációt az EU, a tagállamok és Oroszország közötti párbeszéd és együttműködés valamennyi területén érvényesítsék, és tartsák tiszteletben a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó kötelezettségvállalásukat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az International Memorialnak, a Memorial Emberi Jogi Központnak, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/120 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/120

---

P9_TA(2021)0510

A Kubában kialakult helyzet, nevezetesen José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Reverend Lorenzo Fajardo, Andy Dunier García és Yunior García Aguilera ügye

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a Kubában kialakult helyzetről, nevezetesen José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes, Andy Dunier García és Yunior García Aguilera ügye (2021/3019(RSP))

(2022/C 251/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kubáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a kubai tiltakozásokról és a polgárok kormányzati elnyomásáról szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kubáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a kubai tiltakozásokról és a polgárok kormányzati elnyomásáról szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió és Kuba között 2016 decemberében aláírt és 2017. november 1. óta ideiglenesen alkalmazott, a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Kuba között 2016 decemberében aláírt és 2017. november 1. óta ideiglenesen alkalmazott, a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodásra (2),

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a spanyol EFE hírügynökség újságírói sajtóigazolványainak visszavonásáról szóló határozatról szóló, 2021. november 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) szóvivőjének a spanyol EFE hírügynökség újságírói sajtóigazolványainak visszavonásáról szóló határozatról szóló, 2021. november 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az egyéb nemzetközi emberi jogi szerződésekre és eszközökre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az egyéb nemzetközi emberi jogi szerződésekre és eszközökre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának és a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadó hivatalának a 2021. november 15-ére összehívott kubai polgári menetet megakadályozó állami elnyomó intézkedésekről szóló, 2021. november 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának és a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadó hivatalának a 2021. november 15-ére összehívott kubai polgári menetet megakadályozó állami elnyomó intézkedésekről szóló, 2021. november 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel több művész, valamint a PEN International, a PEN America „Artists at Risk Connection” projektje és a Human Rights Watch a művészekkel szembeni kubai elnyomás megszüntetését követelő, 2021. december 8-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel több művész, valamint a PEN International, a PEN America „Artists at Risk Connection” projektje és a Human Rights Watch a művészekkel szembeni kubai elnyomás megszüntetését követelő, 2021. december 8-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére, amelynek Kuba részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményére, amelynek Kuba részes fele,

| — | tekintettel az EKSZ amerikai ügyekért felelős helyettes ügyvezető igazgatónak a civil társadalom képviselőihez intézett, a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás végrehajtásában való részvételükről szóló, 2021. május 10-i levelére (ARES(2021)247104), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ amerikai ügyekért felelős helyettes ügyvezető igazgatónak a civil társadalom képviselőihez intézett, a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás végrehajtásában való részvételükről szóló, 2021. május 10-i levelére (ARES(2021)247104),

| — | tekintettel a „civil társadalmi szervezet” fogalmának az Európai Unió Hivatalos Lapjában (EUR-Lex) közzétett meghatározására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „civil társadalmi szervezet” fogalmának az Európai Unió Hivatalos Lapjában (EUR-Lex) közzétett meghatározására,

| — | tekintettel a kubai alkotmányra és a kubai büntető törvénykönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kubai alkotmányra és a kubai büntető törvénykönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a 2021. július 11-én mérföldkőnek számító tüntetésekre került sor a sziget több mint 50 városában, amelyeken békésen tiltakoztak a súlyos társadalmi-gazdasági válság, a gyógyszerek és más alapvető áruk krónikus hiánya, valamint az emberi jogok szisztematikus korlátozása ellen; mivel ezek a sérelmek a Covid19-válsággal párhuzamosan növelték a polgári és politikai jogok, valamint a demokrácia iránti igényt; mivel a tüntetésekre válaszul a kubai kormány békés, demokráciapárti és emberi jogi aktivizmusuk miatt célba vett többek között tiltakozókat, politikai másként gondolkodókat, vallási vezetőket, emberi jogi aktivistákat és független művészeket, akik közül néhányan a Szaharov-díj kitüntetettjei; mivel beszámolók szerint több tucat embert tartóztattak le önkényesen, vettek őrizetbe vagy helyeztek állandó megfigyelés alatt álló házi őrizetbe, és ezek az emberek kitalált és visszaélésektől hemzsegő büntetőjogi vádakkal néznek szembe; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2021. július 11-én mérföldkőnek számító tüntetésekre került sor a sziget több mint 50 városában, amelyeken békésen tiltakoztak a súlyos társadalmi-gazdasági válság, a gyógyszerek és más alapvető áruk krónikus hiánya, valamint az emberi jogok szisztematikus korlátozása ellen; mivel ezek a sérelmek a Covid19-válsággal párhuzamosan növelték a polgári és politikai jogok, valamint a demokrácia iránti igényt; mivel a tüntetésekre válaszul a kubai kormány békés, demokráciapárti és emberi jogi aktivizmusuk miatt célba vett többek között tiltakozókat, politikai másként gondolkodókat, vallási vezetőket, emberi jogi aktivistákat és független művészeket, akik közül néhányan a Szaharov-díj kitüntetettjei; mivel beszámolók szerint több tucat embert tartóztattak le önkényesen, vettek őrizetbe vagy helyeztek állandó megfigyelés alatt álló házi őrizetbe, és ezek az emberek kitalált és visszaélésektől hemzsegő büntetőjogi vádakkal néznek szembe;

| B. | mivel José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes, Andy Dunier García és Yunior García Aguilera ügye csak néhány példa arra, hogy több száz kubai szembesül a kubai rezsim igazságtalanságával és elnyomásával; |
| --- | --- |

B.

mivel José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes, Andy Dunier García és Yunior García Aguilera ügye csak néhány példa arra, hogy több száz kubai szembesül a kubai rezsim igazságtalanságával és elnyomásával;

| C. | mivel az önkényesen bebörtönzött személyek folyamatosan el vannak különítve, ami büntetőcellákban való tartózkodást is jelent, továbbá kegyetlen kínzást, valamint embertelen és megalázó bánásmódot, anélkül, hogy ezek az emberek hozzáférnének ügyvédjükhöz vagy a megfelelő orvosi kezeléshez; mivel néhányukat otthonuktól messze fekvő börtönökben tartják fogva, ami megakadályozza, hogy családtagjaik meglátogathassák őket; mivel a fogva tartott személyek közül sokan egészségügyi problémáktól szenvednek, ami különösen sürgetővé teszi szabadon bocsátásukat; |
| --- | --- |

C.

mivel az önkényesen bebörtönzött személyek folyamatosan el vannak különítve, ami büntetőcellákban való tartózkodást is jelent, továbbá kegyetlen kínzást, valamint embertelen és megalázó bánásmódot, anélkül, hogy ezek az emberek hozzáférnének ügyvédjükhöz vagy a megfelelő orvosi kezeléshez; mivel néhányukat otthonuktól messze fekvő börtönökben tartják fogva, ami megakadályozza, hogy családtagjaik meglátogathassák őket; mivel a fogva tartott személyek közül sokan egészségügyi problémáktól szenvednek, ami különösen sürgetővé teszi szabadon bocsátásukat;

| D. | mivel sokan mások, akik elmenekültek az országból, vagy kénytelenek voltak elhagyni az országot, nem térhetnek vissza, és a belátható jövőben is száműzetésben maradnak; mivel már az ENSZ négy előadója is elítélte a kubai másként gondolkodók külföldre kényszerítésének bűncselekményét; |
| --- | --- |

D.

mivel sokan mások, akik elmenekültek az országból, vagy kénytelenek voltak elhagyni az országot, nem térhetnek vissza, és a belátható jövőben is száműzetésben maradnak; mivel már az ENSZ négy előadója is elítélte a kubai másként gondolkodók külföldre kényszerítésének bűncselekményét;

| E. | mivel 2021. szeptember 21-én az Archipiélago platform és más civil társadalmi csoportok nyilvánosan és átlátható módon engedélyt kértek az illetékes hatóságoktól arra, hogy 2021. november 15-én békés tüntetést tarthassanak az országban az emberi jogok tiszteletben tartása és a politikai foglyok szabadon bocsátása érdekében; mivel a kubai hatóságok betiltották a tervezett tiltakozásokat, mivel azokat jogellenesnek ítélték, és nem ismerték el a tüntetés indokainak jogszerűségét; |
| --- | --- |

E.

mivel 2021. szeptember 21-én az Archipiélago platform és más civil társadalmi csoportok nyilvánosan és átlátható módon engedélyt kértek az illetékes hatóságoktól arra, hogy 2021. november 15-én békés tüntetést tarthassanak az országban az emberi jogok tiszteletben tartása és a politikai foglyok szabadon bocsátása érdekében; mivel a kubai hatóságok betiltották a tervezett tiltakozásokat, mivel azokat jogellenesnek ítélték, és nem ismerték el a tüntetés indokainak jogszerűségét;

| F. | mivel a 2021. november 15-re tervezett békés tüntetések előestéjén a kubai hatóságok visszavonták az országban a spanyol EFE hírügynökségnél dolgozó újságírók sajtóigazolványait, egyértelműen azért, hogy megfékezzék a szigetről érkező nyílt és pontos hírek áramlását; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2021. november 15-re tervezett békés tüntetések előestéjén a kubai hatóságok visszavonták az országban a spanyol EFE hírügynökségnél dolgozó újságírók sajtóigazolványait, egyértelműen azért, hogy megfékezzék a szigetről érkező nyílt és pontos hírek áramlását;

| G. | mivel a kubai állam köteles a politikai nézeteken alapuló megkülönböztetés nélkül elismerni, megvédeni és biztosítani a békés gyülekezéshez és a szabad véleménynyilvánításhoz való jogot; mivel alapvető fontosságú, hogy az állam bűnüldöző szerveinek tagjai a jogszerűség, a kivételesség, az arányosság és a szükségesség elve tekintetében szigorúan tiszteletben tartsák a nemzetközi emberi jogi normákat; |
| --- | --- |

G.

mivel a kubai állam köteles a politikai nézeteken alapuló megkülönböztetés nélkül elismerni, megvédeni és biztosítani a békés gyülekezéshez és a szabad véleménynyilvánításhoz való jogot; mivel alapvető fontosságú, hogy az állam bűnüldöző szerveinek tagjai a jogszerűség, a kivételesség, az arányosság és a szükségesség elve tekintetében szigorúan tiszteletben tartsák a nemzetközi emberi jogi normákat;

| H. | mivel 2017. július 5-én a Parlament egyetértését adta a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz, egyértelműen az emberi jogok és a demokrácia Kubában történő javításához kapcsolódó feltételeket szabva, amelyek között felfüggesztési záradék is szerepel az emberi jogi rendelkezések megsértése esetére; mivel az EU és Kuba 2021. február 26-án tartotta harmadik hivatalos emberi jogi párbeszédét az EU és Kuba közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás keretében; mivel a két fél megvitatta a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságának kérdését; mivel az EU a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal összhangban hangsúlyozta annak fontosságát, hogy minden polgár számára lehetővé kell tenni, hogy civil társadalmi szervezeteken és egyesületeken keresztül aktívan részt vegyen a társadalom életében; mivel az EU emlékeztetett arra, hogy tiszteletben kell tartani a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

H.

mivel 2017. július 5-én a Parlament egyetértését adta a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz, egyértelműen az emberi jogok és a demokrácia Kubában történő javításához kapcsolódó feltételeket szabva, amelyek között felfüggesztési záradék is szerepel az emberi jogi rendelkezések megsértése esetére; mivel az EU és Kuba 2021. február 26-án tartotta harmadik hivatalos emberi jogi párbeszédét az EU és Kuba közötti politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás keretében; mivel a két fél megvitatta a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságának kérdését; mivel az EU a nemzetközi emberi jogi jogszabályokkal összhangban hangsúlyozta annak fontosságát, hogy minden polgár számára lehetővé kell tenni, hogy civil társadalmi szervezeteken és egyesületeken keresztül aktívan részt vegyen a társadalom életében; mivel az EU emlékeztetett arra, hogy tiszteletben kell tartani a nemzetközi emberi jogi kötelezettségeket;

| I. | mivel minden politikai párbeszéddel szemben elvárás, hogy a független civil társadalom és az összes ellenzéki politikai szereplő korlátozás nélkül közvetlenül és tevékenyen részt vehessen benne, miként azt a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 36. cikke is hangsúlyozza; |
| --- | --- |

I.

mivel minden politikai párbeszéddel szemben elvárás, hogy a független civil társadalom és az összes ellenzéki politikai szereplő korlátozás nélkül közvetlenül és tevékenyen részt vehessen benne, miként azt a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 36. cikke is hangsúlyozza;

| J. | mivel az Európai Parlament többször is elítélte az emberi jogok kubai megsértését, hangsúlyozva az Európai Unió és Kuba között 2016-ban aláírt politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 1. cikke (5) bekezdésének, 2. cikke c) pontjának, 5. és 22. cikkének, valamint 43. cikke (2) bekezdésének megsértését, holott ebben a megállapodásban a kubai kormány kötelezettséget vállal az emberi jogok tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Parlament többször is elítélte az emberi jogok kubai megsértését, hangsúlyozva az Európai Unió és Kuba között 2016-ban aláírt politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás 1. cikke (5) bekezdésének, 2. cikke c) pontjának, 5. és 22. cikkének, valamint 43. cikke (2) bekezdésének megsértését, holott ebben a megállapodásban a kubai kormány kötelezettséget vállal az emberi jogok tiszteletben tartására;

| K. | mivel a Parlament három alkalommal ítélte oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat kubai aktivistáknak: 2002-ben Oswaldo Payának, 2005-ben a „Nők fehérben” mozgalomnak, 2010-ben pedig Guillermo Fariñasnak; mivel a Szaharov-díjasokat és hozzátartozóikat még mindig rendszeresen zaklatják és megfélemlítik, valamint megakadályozzák őket abban, hogy elhagyják az országot, és nemzetközi rendezvényeken vegyenek részt; mivel 2021. december 8-án a Szaharov-díjjal kitüntetett Berta Soler, a Nők fehérben mozgalom vezetője és Guillermo Fariñas levelet küldött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, amelyben javasolták díjuk visszavonását, amennyiben az EKSZ a közeljövőben továbbra is cserben hagyja a civil társadalmat, miközben Kubában emberiesség elleni bűncselekményeket követnek el; mivel 2021. december 9-én Guillermo Fariñast elrabolták, és akarata ellenére kórházba szállították; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament három alkalommal ítélte oda a gondolatszabadságért járó Szaharov-díjat kubai aktivistáknak: 2002-ben Oswaldo Payának, 2005-ben a „Nők fehérben” mozgalomnak, 2010-ben pedig Guillermo Fariñasnak; mivel a Szaharov-díjasokat és hozzátartozóikat még mindig rendszeresen zaklatják és megfélemlítik, valamint megakadályozzák őket abban, hogy elhagyják az országot, és nemzetközi rendezvényeken vegyenek részt; mivel 2021. december 8-án a Szaharov-díjjal kitüntetett Berta Soler, a Nők fehérben mozgalom vezetője és Guillermo Fariñas levelet küldött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, amelyben javasolták díjuk visszavonását, amennyiben az EKSZ a közeljövőben továbbra is cserben hagyja a civil társadalmat, miközben Kubában emberiesség elleni bűncselekményeket követnek el; mivel 2021. december 9-én Guillermo Fariñast elrabolták, és akarata ellenére kórházba szállították;

| 1. | a leghatározottabban elítéli a tüntetőkkel, politikai másként gondolkodókkal, vallási vezetőkkel, emberi jogi aktivistákkal és független művészekkel szembeni rendszeres visszaéléseket, többek között önkényes fogva tartásukat és mozgásuk és kommunikációjuk visszaélésszerű korlátozását, például házi őrizetüket és megfigyelésüket, valamint a kubai kormány által elkövetett kínzást és bántalmazást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólít José Daniel Ferrer, a Nők fehérben mozgalomból Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Robles, Félix Navarro, Luis Manuel Otero, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes és Andy Dunier García, valamint mindazok azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására, akiket a véleménynyilvánítás szabadságához és a békés gyülekezéshez való joguk gyakorlása miatt tartanak fogva; felhívja a kubai hatóságokat, hogy ejtsék a visszaélésszerű büntetőjogi vádakat, és tegyék lehetővé a száműzetésben élők – például Yunior García – számára, hogy visszatérjenek hazájukba; elítéli, hogy a kubai kormány rendszeresen kényszeríti külfödre lelkiismereti okokból tiltakozó polgárait; elítéli a Szaharov-díjjal kitüntetett Guillermo Fariñas közelmúltbeli elrablását és önkényes fogva tartását, és közelmúltbeli szabadon bocsátása ellenére felszólít a rendszeres és tartós önkényes letartóztatások és zaklatások beszüntetésére; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli a kubai hatóságok által alkalmazott kínzást, embertelen, megalázó és rossz bánásmódot; szorgalmazza az ilyen esetek gyors és pártatlan kivizsgálását, valamint hogy az áldozatok családjai számára biztosítsák az azonnali hozzáférést, és hogy az áldozatok számára biztosítsák az általuk választott orvosi ellátást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólít a tisztességes eljáráshoz való jog és az igazságszolgáltatás függetlensége hitelesebb szavatolására, és biztosítékokat szorgalmaz arra, hogy a szabadságuktól megfosztott személyek független ügyvédhez fordulhassanak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a kubai hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az elnyomás politikájának, amely fenntartja a félelem kultúráját, és elfojtja a párbeszéd valamennyi formáját, valamint a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; elítéli a Kuba által folyamatosan alkalmazott elnyomó és megfélemlítő stratégiákat, amelyek célja a civil társadalom demokráciapárti kezdeményezéseinek akadályozása, például a 2021. november 15-re összehívott polgári felvonulásé, amelyre a fenyegetések, zaklatások, ostromok, őrizetbe vételek és a polgári lakosság elleni számos más elnyomó fellépés miatt végül nem került sor; hangsúlyozza, hogy az alapvető jogokat, például a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát mindig meg kell őrizni és tiszteletben kell tartani; felhívja a kubai hatóságokat, hogy a békés demonstrációk engedélyezésével mindenkor biztosítsák és garantálják a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát az országban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragaszkodik ahhoz, hogy a kubai hatóságok biztosítsák a lakosság gazdasági, szociális és kulturális jogainak tiszteletben tartását annak érdekében, hogy kielégítsék az élelmiszerekhez és gyógyszerekhez való jobb hozzáférés iránti igényüket, és hatékony választ adjanak a Covid19-világjárványra; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a kubai hatóságokat, hogy a kubai emberi jogi helyzet dokumentálása érdekében haladéktalanul engedjék be az országba az ENSZ véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadóját és az emberijog-védőkkel foglalkozó különleges ENSZ-előadót; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten felhívja a tagállamokat, az EKSZ-t és a kubai küldöttséget, hogy határozottan és nyilvánosan ítéljék el José Daniel Ferrer, Aymara Nieto, Maykel Castillo, Luis Manuel Otero, Luis Robles, Félix Navarro, Lorenzo Rosales Fajardo tiszteletes, Andy Dunier García Lorenzo és a 2021. július 11-i és november 15-i tüntetések nyomán bebörtönzött békés tüntetők százainak önkényes őrizetbe vételét és fogva tartását, és hozzanak meg minden szükséges intézkedést a demokrácia és az emberi jogok védelme érdekében; a leghatározottabban támogatja a külföldre kényszerített művészeket, valamint a kényszerű száműzetést elszenvedő kubai újságírókat, emberijog-védőket és társadalmi és politikai aktivistákat, például Yunior García Aguilerát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a kubai hatóságokat, hogy engedélyezzék egy uniós küldöttség és a tagállamok képviselői, valamint független emberi jogi szervezetek számára a belépést annak érdekében, hogy nyomon kövessék a bírósági tárgyalásokat, és meglátogassák a börtönbe került több száz, a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságához való joguk gyakorlása miatt őrizetbe vett aktivistát és egyszerű kubait, beleértve azokat is, akiket a büntető törvénykönyv egyéb rendelkezései, többek között például a „hatóság megsértése”, „ellenszegülés” és „bűncselekmény elkövetésére való felbujtás” vádjával tartanak jelenleg is fogva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a kubai kormányt, hogy hangolja össze emberi jogi politikáját a Kuba által aláírt chartákban, nyilatkozatokban és nemzetközi okmányokban meghatározott nemzetközi normákkal, és tegye lehetővé a civil társadalom és az ellenzéki politikai szereplők számára, hogy korlátozások nélkül aktívan részt vehessenek a politikai és társadalmi életben, ugyanakkor garantálja és valósítsa meg az alapvető szabadságokat; felhívja a kubai hatóságokat, hogy hallgassanak polgáraikra, és vegyenek részt egy demokratikus nemzeti folyamatban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítéli az EFE sajtóigazolványainak önkényes visszavonását és a nemzetközi és kubai tudósítók munkájának önkényes korlátozását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy határozottan támogatja a kubai emberi jogi aktivistákat és munkájukat; felhívja a tagállamok képviselőit, hogy a kubai hatóságoknál tett látogatások során vessék fel az emberi jogi aggályokat és fokozzák a valódi és független civil társadalom iránt kifejezett támogatásukat, és kubai látogatásaik során találkozzanak a Szaharov-díj kitüntetettjeivel annak érdekében, hogy biztosítsák az EU emberi jogi politikájának következetes belső és külső alkalmazását, ezáltal erősítve a civil társadalom független képviselőinek részvételét és javítva az emberijog-védők munkáját; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kubai és az európai független civil társadalom képviselőit kizárták a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás rendelkezései értelmében kötelező párbeszédből; sajnálatát fejezi ki az EKSZ és az Európai Parlament Kubával kapcsolatos álláspontjai és politikái közötti eltérések miatt, és határozottan felszólítja az EKSZ-t, hogy ne hagyja cserben a kubai civil társadalmat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mélységesen sajnálja, hogy a kubai hatóságok nem teszik lehetővé a Parlament, az európai parlamenti küldöttségek és egyes képviselőcsoportok számára a beutazást Kubába, jóllehet a Parlament megadta az egyetértését a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz; felhívja a hatóságokat, hogy haladéktalanul engedélyezzék az országba való belépést; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy valamennyi fél köteles teljesíteni a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás és a 2017. július 5-i állásfoglalás kötelező erejű rendelkezéseit; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy az Európai Unió és a kubai civil társadalom közötti, a támogatási lehetőségekről szóló párbeszédet csak független civil társadalmi szervezetekkel szabad folytatni, garantálva, hogy a pénzügyi támogatás ne járuljon hozzá a kubai rezsim finanszírozásához, és hogy a támogatás célja a kubai lakosság életszínvonalának javítása; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás elfogadása ellenére a demokrácia és az emberi jogok helyzete nem javult, hanem éppen ellenkezőleg, súlyosan romlott; emlékeztet, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás szerint Kubának tiszteletben kell tartania és meg kell szilárdítania a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok elveit; mélységes sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fent említett esetek mindegyike a megállapodás további és tartós megsértésének minősül; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismét felhívja a Tanácsot, hogy fogadjon el szankciókat azokkal szemben, akik felelősek az emberi jogok folyamatos megsértéséért Kubában; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás – az uniós nemzetközi megállapodások standard és lényeges elemeként – egy emberi jogi záradékot tartalmaz, amely az emberi jogokra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén lehetővé teszi a megállapodás felfüggesztését; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismét felhívja az Európai Uniót, hogy aktiválja a 85. cikk (3) bekezdésének b) pontját a vegyes bizottság azonnali ülésének a megállapodás kubai kormány általi – „különösen sürgős esetnek” minősülő – megsértése miatti összehívása céljából, ami a megállapodás felfüggesztéséhez vezethet a demokratikus elvek folyamatos, súlyos és érdemi megsértése, valamint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában meghatározott alapvető emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának hiánya – ami az 1. cikk (5) bekezdésében foglaltak szerint e megállapodás alapvető elemét képezik – és e mulasztás orvoslásának – az erre irányuló számos felhívás ellenére történő – elmulasztása miatt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást Kuba kormányának és Néphatalmi Nemzetgyűlésének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ emberi jogi főbiztosának és a Latin-amerikai és Karibi Államok Közössége tagországai kormányainak. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0389.

(2)  HL L 337. I, 2016.12.13., 1. o.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/124 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/124

---

P9_TA(2021)0511

Kényszermunka a Linglong gyárban és környezetvédelmi tiltakozások Szerbiában

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a szerbiai Linglong gyárban alkalmazott kényszermunkáról és környezetvédelmi tiltakozásokról (2021/3020(RSP))

(2022/C 251/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szerbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1), amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba, továbbá Szerbia tagjelölt státuszára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (1), amely 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba, továbbá Szerbia tagjelölt státuszára;

| — | tekintettel a Bizottság 2021. október 19-i, Szerbiáról szóló 2021. évi jelentésére (SWD(2021)0288), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2021. október 19-i, Szerbiáról szóló 2021. évi jelentésére (SWD(2021)0288),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (IMO) létrehozásáról szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (IMO) létrehozásáról szóló egyezményre,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (a továbbiakban: EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (a továbbiakban: EJEE),

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 144. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Szerbiát, csakúgy mint bármely olyan országot, amely az EU tagjává kíván válni, saját érdemei alapján kell megítélni a csatlakozáshoz szükséges kritériumok és közös értékek teljesítése, végrehajtása és betartása tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel Szerbiát, csakúgy mint bármely olyan országot, amely az EU tagjává kíván válni, saját érdemei alapján kell megítélni a csatlakozáshoz szükséges kritériumok és közös értékek teljesítése, végrehajtása és betartása tekintetében;

| B. | mivel a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság az EU sarokkövét jelentő olyan alapvető értékek, amelyek a bővítési, stabilizációs és társulási folyamatok központi elemét képezik; mivel az e területeken fennmaradó jelentős kihívások leküzdéséhez fenntartható reformokra van szükség; |
| --- | --- |

B.

mivel a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság az EU sarokkövét jelentő olyan alapvető értékek, amelyek a bővítési, stabilizációs és társulási folyamatok központi elemét képezik; mivel az e területeken fennmaradó jelentős kihívások leküzdéséhez fenntartható reformokra van szükség;

| C. | mivel Szerbiának visszafordíthatatlan eredményeket kell felmutatnia az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok értékeinek tiszteletben tartása, fenntartása és védelme terén; |
| --- | --- |

C.

mivel Szerbiának visszafordíthatatlan eredményeket kell felmutatnia az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok értékeinek tiszteletben tartása, fenntartása és védelme terén;

| D. | mivel a véleménynyilvánítás szabadsága és a média függetlensége továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amit kiemelten kell kezelni; |
| --- | --- |

D.

mivel a véleménynyilvánítás szabadsága és a média függetlensége továbbra is komoly aggodalomra ad okot, amit kiemelten kell kezelni;

| E. | mivel Szerbia növeli a legnagyobb kínai iparvállalatokkal kötött szerződések számát, és egyre több előjogot biztosít Kína számára, még akkor is, ha ezek ellentétesek az uniós joggal; mivel a külföldiek foglalkoztatásáról szóló, Belgrád és Peking közötti megállapodás lehetővé teszi a kínai munkajog Szerbiában történő alkalmazását; mivel 2021 márciusában sajtóbeszámolók érkeztek a 2018-ban Kelet-Szerbiában egy rézbányát felvásárló kínai Zijin Mining vállalatnak az alkalmazottaival szembeni rossz bánásmódról, akiket megfosztottak útlevelüktől és bizonytalan körülmények között helyezték el őket; |
| --- | --- |

E.

mivel Szerbia növeli a legnagyobb kínai iparvállalatokkal kötött szerződések számát, és egyre több előjogot biztosít Kína számára, még akkor is, ha ezek ellentétesek az uniós joggal; mivel a külföldiek foglalkoztatásáról szóló, Belgrád és Peking közötti megállapodás lehetővé teszi a kínai munkajog Szerbiában történő alkalmazását; mivel 2021 márciusában sajtóbeszámolók érkeztek a 2018-ban Kelet-Szerbiában egy rézbányát felvásárló kínai Zijin Mining vállalatnak az alkalmazottaival szembeni rossz bánásmódról, akiket megfosztottak útlevelüktől és bizonytalan körülmények között helyezték el őket;

| F. | mivel az észak-szerbiai Zrenjaninban működő Linglong Tire kínai abroncsgyártó vállalattal szemben súlyos vádak merültek fel 500 vietnámi munkavállaló munkakörülményeivel kapcsolatban; mivel e vádak között szerepel az emberi jogok megsértése, az emberkereskedelem és az emberi egészséget és életeket esetlegesen veszélyeztető körülmények; mivel a munkavállalók útlevelét elkobozták; mivel a Linglong Tire gyár munkavállalóinak szerződései olyan szabálytalanságokat tartalmaznak, amelyek arra utalnak, hogy a bérekkel, a szabadsággal és a munkaidővel kapcsolatban munkaerő-kizsákmányolásra került sor, ami ellentétes a szerb munkajog alkalmazandó szabályaival; |
| --- | --- |

F.

mivel az észak-szerbiai Zrenjaninban működő Linglong Tire kínai abroncsgyártó vállalattal szemben súlyos vádak merültek fel 500 vietnámi munkavállaló munkakörülményeivel kapcsolatban; mivel e vádak között szerepel az emberi jogok megsértése, az emberkereskedelem és az emberi egészséget és életeket esetlegesen veszélyeztető körülmények; mivel a munkavállalók útlevelét elkobozták; mivel a Linglong Tire gyár munkavállalóinak szerződései olyan szabálytalanságokat tartalmaznak, amelyek arra utalnak, hogy a bérekkel, a szabadsággal és a munkaidővel kapcsolatban munkaerő-kizsákmányolásra került sor, ami ellentétes a szerb munkajog alkalmazandó szabályaival;

| G. | mivel a közelmúltban Szerbiában széles körű környezetvédelmi tiltakozásokról számoltak be két törvény – a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvény, valamint a földkisajátításról szóló törvény – sietős elfogadásával összefüggésben; mivel ez utóbbi törvény olyan ellentmondásos külföldi beruházási projektek – például a Rio Tinto bánya – számára nyit teret, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a környezetre; mivel Szerbia polgárai éltek a békés gyülekezéshez való alapvető emberi jogukkal; mivel határozott állítások merültek fel arról, hogy a rendőri erők megsértették a polgárok életének, jogainak és szabadságainak védelmére, valamint a jogállamiság védelmére vonatkozó kötelezettségüket; mivel a rendőrség komoly erőszakot alkalmazott, és számos tüntetőt letartóztatott; mivel a tüntetőket azonosítatlan fegyveres csoportok, huligánok és buldózerek támadták meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a közelmúltban Szerbiában széles körű környezetvédelmi tiltakozásokról számoltak be két törvény – a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvény, valamint a földkisajátításról szóló törvény – sietős elfogadásával összefüggésben; mivel ez utóbbi törvény olyan ellentmondásos külföldi beruházási projektek – például a Rio Tinto bánya – számára nyit teret, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a környezetre; mivel Szerbia polgárai éltek a békés gyülekezéshez való alapvető emberi jogukkal; mivel határozott állítások merültek fel arról, hogy a rendőri erők megsértették a polgárok életének, jogainak és szabadságainak védelmére, valamint a jogállamiság védelmére vonatkozó kötelezettségüket; mivel a rendőrség komoly erőszakot alkalmazott, és számos tüntetőt letartóztatott; mivel a tüntetőket azonosítatlan fegyveres csoportok, huligánok és buldózerek támadták meg;

| H. | mivel a szerb kormány úgy határozott, hogy visszavonja a földkisajátításról szóló törvényt a parlamenti eljárásból, miután az elnök felülvizsgálatra visszaküldte azt; mivel a kormány széles körű nyilvános vitát követően elemezni és módosítani fogja a törvényt; mivel 2021. december 10-én a nemzetgyűlés elfogadta a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvény módosításait, amelyek az aláírások hitelesítésére és az aláírások ellenőrzésére vonatkozó díj eltörlésére vonatkoznak; |
| --- | --- |

H.

mivel a szerb kormány úgy határozott, hogy visszavonja a földkisajátításról szóló törvényt a parlamenti eljárásból, miután az elnök felülvizsgálatra visszaküldte azt; mivel a kormány széles körű nyilvános vitát követően elemezni és módosítani fogja a törvényt; mivel 2021. december 10-én a nemzetgyűlés elfogadta a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvény módosításait, amelyek az aláírások hitelesítésére és az aláírások ellenőrzésére vonatkozó díj eltörlésére vonatkoznak;

| I. | mivel a Linglong Tire gyár és a környezetvédelmi tiltakozások ügyével kapcsolatban egyaránt felmerültek a médiamunkások, aktivisták, civil társadalmi szervezetek és nem kormányzati szervezetek megfélemlítésére és fizikai bántalmazására vonatkozó állítások; |
| --- | --- |

I.

mivel a Linglong Tire gyár és a környezetvédelmi tiltakozások ügyével kapcsolatban egyaránt felmerültek a médiamunkások, aktivisták, civil társadalmi szervezetek és nem kormányzati szervezetek megfélemlítésére és fizikai bántalmazására vonatkozó állítások;

| J. | mivel a Szerbiával folytatott csatlakozási tárgyalások 4. témakörét 2021. december 14-én, kormányközi konferencián nyitották meg; |
| --- | --- |

J.

mivel a Szerbiával folytatott csatlakozási tárgyalások 4. témakörét 2021. december 14-én, kormányközi konferencián nyitották meg;

| 1. | mélységes aggodalmának ad hangot a kínai Linglong Tire gyár szerbiai építkezésén mintegy 500 vietnámi polgár állítólagos kényszermunkája, emberi jogaik megsértése és emberkereskedelem gyanúja miatt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a szerb hatóságokat, hogy alaposan vizsgálják ki az ügyet, és biztosítsák az alapvető emberi jogok, különösen a munkavállalói jogok tiszteletben tartását a gyárban, tájékoztassák az EU-t vizsgálataik eredményéről, és vonják felelősségre az elkövetőket; felhívja a szerb hatóságokat, hogy tegyék lehetővé a zrenjanini Linglong Tire gyárba, valamint a vietnámi munkavállalók elhelyezésére szolgáló létesítményekbe való szabad, tényleges és akadálytalan bejutást a nem kormányzati szervezetek, a civil társadalmi szervezetek, az uniós tisztviselők és más nemzetközi szervezetek tisztviselői számára; sürgeti az Európai Unió Szerb Köztársaságba delegált küldöttségét, hogy szorosan kövesse nyomon ezeket a folyamatokat és az 500 vietnámi munkavállaló sorsát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja Szerbiát, hogy javítsa az uniós munkajoggal való harmonizációt, fogadjon el új törvényt a sztrájkjogról, kezelje a be nem jelentett munkát, és módosítsa az ellenőrzések felügyeletéről szóló törvényt, hogy megfeleljen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Szerbia által ratifikált vonatkozó egyezményeinek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mély aggodalmát fejezi ki a környezetvédelem területén a korrupcióval és a jogállamisággal kapcsolatos súlyos problémák, az átláthatóság általános hiánya, valamint azon infrastrukturális projektek környezeti és társadalmi hatásvizsgálata miatt, amelyek többek között kínai beruházások és hitelek, valamint a Rio Tintóhoz hasonló multinacionális vállalatok révén indultak; ezzel összefüggésben tudomásul veszi a 4. témakör („Zöld menetrend és fenntartható összeköttetések”) megnyitását az uniós csatlakozási tárgyalások során; felhívja az EU-t és a szerb hatóságokat, hogy kövessék figyelemmel a környezetvédelmi tiltakozások során hangoztatott jogos aggodalmakat, és tárgyalásaik során sürgősen foglalkozzanak ezekkel a problémákkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalmát fejezi ki Kína növekvő befolyása miatt Szerbiában és a Nyugat-Balkánon; felhívja Szerbiát, hogy szigorítsa a kínai üzleti tevékenységekre vonatkozó megfelelőségi előírásokat; hangsúlyozza, hogy a szerb munkaügyi és környezetvédelmi jogszabályokat az országban működő kínai vállalatokra is alkalmazni kell; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mélységesen aggódik a szélsőséges és huligán csoportok által a békés környezetvédő tüntetők ellen alkalmazott egyre nagyobb erőszak miatt; sajnálatát fejezi ki a rendőrség által a tüntetőkkel szemben alkalmazott erőszak mértéke miatt; elítéli a huligánok békés tüntetőkkel szembeni erőszakos magatartását; határozottan elítéli a békés gyülekezéshez való alapvető jog megsértését; hangsúlyozza, hogy a gyülekezés szabadsága emberi jog; sürgeti a szerb hatóságokat, hogy megfelelően vizsgálják ki a tömeges tiltakozások közelmúltbeli eseteit, amelyek során a rendőrség állítólag túllépte hatáskörét, vagy nem védte meg a tüntetőket az erőszaktól, és nem védte meg a békés gyülekezéshez való emberi jogukat; felhívja a szerb hatóságokat, hogy nyilvánosan ítéljék el e huligánok tüntetőkkel szembeni fellépését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ezzel összefüggésben elítéli továbbá a huligán csoportok szerepét az elítélt háborús bűnös, Ratko Mladić belgrádi falfestményének védelmében, valamint az ehhez kapcsolódó olyan incidenseket, amelyek nyomán a huligánok és a rendőrség közötti szoros kapcsolatokra derült fény; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hatóságok nyilvánvalóan nem hajlandók gondoskodni a falfestmény végleges eltávolításáról, a bérlők kérései és a hivatalos önkormányzati határozatok ellenére; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmát fejezi ki a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvény, valamint a földkisajátításról szóló törvény módosításainak nyilvános megvitatására rendelkezésre álló idő és mozgástér korlátozottsága miatt; tudomásul veszi a földkisajátításról szóló törvény visszavonásáról és felülvizsgálatáról szóló határozatot, valamint a népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló törvény elfogadott módosításait; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatát fejezi ki a média elfogultságának hosszú távú trendje, valamint az állami tisztviselők, a rendőrség és a pártpolitikusok tevékenységei közötti határvonalak elmosódása miatt; sajnálatát fejezi ki a médiaszabadság romlása, a parlamenti ellenzék tagjait, a független értelmiségieket, az NGO-kat, az újságírókat és ismert személyeket sértő szóhasználat, megfélemlítés, sőt gyűlöletbeszéd előfordulásának növekedése miatt, amely többek között a kormányzó pártok tagjaira is jellemző, márpedig rendkívül fontos az utóbbiak felelősssége a média összes képviselőjével szembeni tiszteletteljes fellépés terén; sürgeti a szerb hatóságokat, hogy hozzanak azonnali intézkedéseket a véleménynyilvánítás szabadságának és a média függetlenségének biztosítása érdekében, továbbá gondoskodjanak az említett ügyek megfelelő kivizsgálásáról; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalommal állapítja meg, hogy a civil társadalmi szervezetek és a nem kormányzati szervezetek munkája olyan környezetben zajlik, amely nem nyitott a bírálatra; sajnálatát fejezi ki a szerbiai Egyesült Ellenzék vezetője, Marinika Tepić ellen etnikai származása alapján elkövetett közelmúltbeli támadások miatt, amelyekre egy kormány által támogatott televíziós csatornán került sor; felhívja a szerb hatóságokat, hogy lépjenek fel a civil társadalom és a független média mozgásterének szűkülésével szemben, és biztosítsák, hogy ezek minden korlátozástól mentesen működhessenek, beleértve e szervezetek megfélemlítését vagy büntethetővé tételét is; sürgeti a hatóságokat, hogy a lehető leghamarabb mozdítsák elő az összes civil társadalmi szervezet munkáját elősegítő légkör kialakulását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy erősítsék meg együttműködésüket a helyi civil társadalommal, nem kormányzati szervezetekkel és független médiával, és támogassák azokat; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja a demokratikus európai politikai alapítványok által a szerbiai demokratikus folyamatok megerősítése és a politikai vezetők új nemzedékének kinevelése terén végzett munkát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a szerb kormányt, hogy fáradozzon az eredményes és ellenőrizhető alapvető reformok megvalósításán, és hajtson végre strukturális reformokat, valamint foglalkozzon a jogállamiság, az alapvető jogok, a média szabadsága, a korrupció elleni küzdelem, továbbá a demokratikus intézmények és a közigazgatás működése terén fennálló hiányosságokkal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy Szerbia továbbra is stratégiai céljának tekinti az uniós tagság elérését, és hogy ez az újonnan megalakult kormány prioritásai között is szerepel; ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy a nyilvánosság előtt zajló vitákban aktívabban és egyértelműbben kommunikálják elkötelezettségüket az európai értékek iránt, és világos és egyértelmű kötelezettségvállalást vár Szerbiától az ország uniós csatlakozással kapcsolatos kötelezettségeinek látható és ellenőrizhető módon történő teljesítése iránt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elvárja, hogy a zöld menetrendről és a fenntartható összeköttetésekről szóló 4. témakörről (14., 15., 21. és 27. fejezet) szóló tárgyalások az uniós normák teljes körű végrehajtására irányuló megújult törekvést eredményezzenek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Szerbia elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL L 278., 2013.10.18., 16. o.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/127 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/127

---

P9_TA(2021)0512

Alapvető jogok és jogállamiság Szlovéniában, különös tekintettel az EPPO ügyészeinek késedelmes kinevezésére

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása az alapvető jogokról és jogállamiságról Szlovéniában, különös tekintettel az EPPO ügyészeinek késedelmes kinevezésére (2021/2978(RSP))

(2022/C 251/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), és különösen annak 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 86. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 86. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: a Charta),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel a Bizottság 2020. szeptember 30-i, 2020. évi jogállamisági jelentésére (COM(2020)0580) és a 2021. július 20-i,2021. évi jogállamisági jelentésre (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. szeptember 30-i, 2020. évi jogállamisági jelentésére (COM(2020)0580) és a 2021. július 20-i,2021. évi jogállamisági jelentésre (COM(2021)0700),

| — | tekintettel a Bizottság 2020. évi jogállamisági jelentéséről szóló, 2021. június 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2020. évi jogállamisági jelentéséről szóló, 2021. június 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet) (3),

| — | tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, 2020. október 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak az uniós értékek és a jogállamiság tiszteletben tartását vizsgáló eseti küldöttsége 2021. október 13–15-i szlovéniai látogatását követő, 2021. november 17-i küldöttségi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak az uniós értékek és a jogállamiság tiszteletben tartását vizsgáló eseti küldöttsége 2021. október 13–15-i szlovéniai látogatását követő, 2021. november 17-i küldöttségi jelentésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoportja által végzett munkára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságnak a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok nyomon követésével foglalkozó csoportja által végzett munkára,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2020. november 25-i plenáris vitájára a szlovéniai és észak-macedóniai médiába való magyar beavatkozásról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2020. november 25-i plenáris vitájára a szlovéniai és észak-macedóniai médiába való magyar beavatkozásról,

| — | tekintettel a Bizottság 2021. február 15-i, április 29-i és június 23-i, az igazságügyi miniszterhez intézett leveleire, amelyekben aggodalmát fejezte ki a két delegált európai ügyész kinevezésére irányuló, folyamatban lévő nemzeti eljárás véglegesítésével kapcsolatban, és aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a nemzeti eljárást nem követték megfelelően, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2021. február 15-i, április 29-i és június 23-i, az igazságügyi miniszterhez intézett leveleire, amelyekben aggodalmát fejezte ki a két delegált európai ügyész kinevezésére irányuló, folyamatban lévő nemzeti eljárás véglegesítésével kapcsolatban, és aggályokat fogalmazott meg azzal kapcsolatban, hogy a nemzeti eljárást nem követték megfelelően,

| — | tekintettel a Szlovén Köztársaság külügyminiszterének a jogérvényesülésért felelős biztoshoz intézett 2020. május 4-i levelére, amelyben reagál a Bizottság első éves jogállamisági jelentésének elkészítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szlovén Köztársaság külügyminiszterének a jogérvényesülésért felelős biztoshoz intézett 2020. május 4-i levelére, amelyben reagál a Bizottság első éves jogállamisági jelentésének elkészítésére,

| — | tekintettel a Szlovén Köztársaság miniszterelnökének az Európai Unió Tanácsa szlovén elnökségének előkészítéseként a Bizottság elnökéhez intézett 2021. február 23-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szlovén Köztársaság miniszterelnökének az Európai Unió Tanácsa szlovén elnökségének előkészítéseként a Bizottság elnökéhez intézett 2021. február 23-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékein alapul, és ezeket az értékeket valamennyi tagállam osztja, valamint mind az Uniónak, mind pedig az egyes tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk valamennyi politikájuk keretében; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUSZ 2. cikke szerint az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok tiszteletben tartásának értékein alapul, és ezeket az értékeket valamennyi tagállam osztja, valamint mind az Uniónak, mind pedig az egyes tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk valamennyi politikájuk keretében;

| B. | mivel a jogállamiság az EU alapját képező közös értékek egyike; mivel a Szerződések értelmében a Bizottság a Parlamenttel és a Tanáccsal együtt felelős a jogállamiság mint az Unió alapvető értéke tiszteletben tartásának, valamint az uniós jog, értékek és elvek tiszteletben tartásának és teljesítésének biztosításáért; |
| --- | --- |

B.

mivel a jogállamiság az EU alapját képező közös értékek egyike; mivel a Szerződések értelmében a Bizottság a Parlamenttel és a Tanáccsal együtt felelős a jogállamiság mint az Unió alapvető értéke tiszteletben tartásának, valamint az uniós jog, értékek és elvek tiszteletben tartásának és teljesítésének biztosításáért;

| C. | mivel egy eredményes, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság biztosításához, valamint az unióbeli polgárok alapvető jogainak és polgári szabadságjogainak védelméhez; |
| --- | --- |

C.

mivel egy eredményes, független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer elengedhetetlen a jogállamiság biztosításához, valamint az unióbeli polgárok alapvető jogainak és polgári szabadságjogainak védelméhez;

| D. | mivel 2017. október 12-én 22 tagállam – köztük Szlovénia – közötti megerősített együttműködés alapján elfogadták az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló (EU) 2017/1939 rendeletet, amely 2017. november 20-án lépett hatályba; mivel az Európai Unió független és decentralizált ügyészi hivatalaként az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozik az uniós költségvetést érintő bűncselekményekkel – például csalásokkal, korrupciós bűncselekményekkel, illetve határokon átnyúló súlyos héacsalásokkal – kapcsolatos nyomozások és vádhatósági eljárások lefolytatása, valamint az elkövetők bíróság elé állítása; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017. október 12-én 22 tagállam – köztük Szlovénia – közötti megerősített együttműködés alapján elfogadták az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló (EU) 2017/1939 rendeletet, amely 2017. november 20-án lépett hatályba; mivel az Európai Unió független és decentralizált ügyészi hivatalaként az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozik az uniós költségvetést érintő bűncselekményekkel – például csalásokkal, korrupciós bűncselekményekkel, illetve határokon átnyúló súlyos héacsalásokkal – kapcsolatos nyomozások és vádhatósági eljárások lefolytatása, valamint az elkövetők bíróság elé állítása;

| E. | mivel az Európai Ügyészség központi és nemzeti szinten egyaránt szerveződik; mivel a decentralizált szintet a részt vevő uniós országok delegált európai ügyészei teszik ki, akik a származási tagállamukban foglalkoznak az ügyekkel, valamint folytatják le a nyomozást és a bűnvádi eljárást; mivel a delegált európai ügyészek az Európai Ügyészség szerves részét képezik, és mint ilyenek, funkcionálisan és jogilag függetlenek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmények nyomozása és büntetőeljárás alá vonása során; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Ügyészség központi és nemzeti szinten egyaránt szerveződik; mivel a decentralizált szintet a részt vevő uniós országok delegált európai ügyészei teszik ki, akik a származási tagállamukban foglalkoznak az ügyekkel, valamint folytatják le a nyomozást és a bűnvádi eljárást; mivel a delegált európai ügyészek az Európai Ügyészség szerves részét képezik, és mint ilyenek, funkcionálisan és jogilag függetlenek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmények nyomozása és büntetőeljárás alá vonása során;

| F. | mivel az Európai Ügyészség 2021. június 1-jén átvette az (EU) 2017/1939 rendelet által rá ruházott nyomozási és vádemelési feladatokat; mivel 2021. június 1-ig tagállamonként legalább két delegált európai ügyészt kellett volna kinevezni; mivel Szlovénia – az utolsó részt vevő országként és jelentős késedelemmel – 2021. november 22-én jelölt ki két delegált ügyészt; mivel a szlovén kormány véleménye szerint ezek a jelölések a nemzeti kiválasztási eljárás befejezéséig csak ideiglenesek voltak; mivel az európai ügyészek ügyészi kollégiuma 2021. november 24-én ötéves időtartamra két delegált európai ügyészt nevezett ki Szlovéniából; mivel a tagállam az Európai Főügyész beleegyezése nélkül nem mentheti fel a delegált európai ügyészt, illetve nem kezdeményezhet vele szemben fegyelmi intézkedést az Európai Ügyészségről szóló rendelet szerinti feladataival összefüggő okokból; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Ügyészség 2021. június 1-jén átvette az (EU) 2017/1939 rendelet által rá ruházott nyomozási és vádemelési feladatokat; mivel 2021. június 1-ig tagállamonként legalább két delegált európai ügyészt kellett volna kinevezni; mivel Szlovénia – az utolsó részt vevő országként és jelentős késedelemmel – 2021. november 22-én jelölt ki két delegált ügyészt; mivel a szlovén kormány véleménye szerint ezek a jelölések a nemzeti kiválasztási eljárás befejezéséig csak ideiglenesek voltak; mivel az európai ügyészek ügyészi kollégiuma 2021. november 24-én ötéves időtartamra két delegált európai ügyészt nevezett ki Szlovéniából; mivel a tagállam az Európai Főügyész beleegyezése nélkül nem mentheti fel a delegált európai ügyészt, illetve nem kezdeményezhet vele szemben fegyelmi intézkedést az Európai Ügyészségről szóló rendelet szerinti feladataival összefüggő okokból;

| G. | mivel a két delegált ügyész Európai Ügyészségbe történő kinevezését követően az igazságügyi miniszter bejelentette a Miniszterelnöki Hivatal által kidolgozott és – gyorsított eljárásban, a szokásos szakértői konzultáció nélkül – elfogadott jogszabály-módosítást, amely mérlegelési jogkört biztosít az Igazságügyi Minisztériumnak, hogy jelölteket javasoljon abban az esetben, ha a nyilvános felhívásra nem jelentkezik elegendő számú jelölt, ezáltal hatásköröket ruházva át az Államügyészi Tanácsról a kormányra; |
| --- | --- |

G.

mivel a két delegált ügyész Európai Ügyészségbe történő kinevezését követően az igazságügyi miniszter bejelentette a Miniszterelnöki Hivatal által kidolgozott és – gyorsított eljárásban, a szokásos szakértői konzultáció nélkül – elfogadott jogszabály-módosítást, amely mérlegelési jogkört biztosít az Igazságügyi Minisztériumnak, hogy jelölteket javasoljon abban az esetben, ha a nyilvános felhívásra nem jelentkezik elegendő számú jelölt, ezáltal hatásköröket ruházva át az Államügyészi Tanácsról a kormányra;

| H. | mivel ugyanez a jogszabály-módosítás átmeneti rendelkezéseket ír elő, amelyek lehetővé tennék az Európai Ügyészséghez delegált ügyészek helyettesítését a jogszabály hatálybalépését követő három hónapon belül; |
| --- | --- |

H.

mivel ugyanez a jogszabály-módosítás átmeneti rendelkezéseket ír elő, amelyek lehetővé tennék az Európai Ügyészséghez delegált ügyészek helyettesítését a jogszabály hatálybalépését követő három hónapon belül;

| I. | mivel az ügyészek az igazságszolgáltatási rendszer szerves részét képezik, és kulcsszerepet játszanak a jogállamiság megőrzésében; mivel alapvető fontosságú, hogy az ügyészek függetlenek legyenek, és képesek legyenek feladataikat és felelősségeiket indokolatlan beavatkozás vagy nyomásgyakorlás nélkül ellátni; mivel Szlovéniában a jelenleg rendelkezésre álló 258 ügyészi álláshelyből csak 206 van betöltve; miközben legalább 15 megválasztott államügyész várja, hogy a kormány kinevezze őket; mivel a 2021. évi jogállamisági jelentés Szlovéniáról szóló országfejezetében a Bizottság megállapította, hogy az államügyészek kinevezése indokolatlanul késett; |
| --- | --- |

I.

mivel az ügyészek az igazságszolgáltatási rendszer szerves részét képezik, és kulcsszerepet játszanak a jogállamiság megőrzésében; mivel alapvető fontosságú, hogy az ügyészek függetlenek legyenek, és képesek legyenek feladataikat és felelősségeiket indokolatlan beavatkozás vagy nyomásgyakorlás nélkül ellátni; mivel Szlovéniában a jelenleg rendelkezésre álló 258 ügyészi álláshelyből csak 206 van betöltve; miközben legalább 15 megválasztott államügyész várja, hogy a kormány kinevezze őket; mivel a 2021. évi jogállamisági jelentés Szlovéniáról szóló országfejezetében a Bizottság megállapította, hogy az államügyészek kinevezése indokolatlanul késett;

| J. | mivel a tömegtájékoztatás szabadsága a működő demokrácia és a jogállamiság egyik pillére és garanciája; mivel a tömegtájékoztatás szabadsága, pluralizmusa és függetlensége, valamint az újságírók biztonsága alapvető elemei a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának, és elengedhetetlenek az EU és tagállamai demokratikus működéséhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a tömegtájékoztatás szabadsága a működő demokrácia és a jogállamiság egyik pillére és garanciája; mivel a tömegtájékoztatás szabadsága, pluralizmusa és függetlensége, valamint az újságírók biztonsága alapvető elemei a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának, és elengedhetetlenek az EU és tagállamai demokratikus működéséhez;

| K. | mivel Szlovénia világviszonylatban a 36. helyen (az EU-n belül az 18. helyen) áll a Riporterek Határok Nélkül 2021. évi sajtószabadság-indexében, a tavalyi 32. helyről négy helyet esve vissza a rangsorban (5); mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentése szerint ez azt jelenti, hogy az országban romlik a tömegtájékoztatás szabadsága és az újságírók védelme; mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa 2021. június 4-i feljegyzésében megjegyzi, hogy Szlovéniában „élénk a médiakörnyezet és a civil társadalom. A polgári és politikai jogok – beleértve a véleménynyilvánítás szabadságához és a békés gyülekezés szabadságához való jogot – általában jogilag és a valóságban is védelmet élveznek”; mivel az emberi jogi biztos megjegyzi továbbá, hogy „az elmúlt évben romlottak a tömegtájékoztatás szabadságát megalapozó feltételek Szlovéniában”, és hogy „az elmúlt 13 hónapban Szlovéniára vonatkozóan 13 figyelmeztetést tettek közzé az Európa Tanács platformján”; mivel ez az elmúlt évekhez képest jelentős növekedést jelent (6); |
| --- | --- |

K.

mivel Szlovénia világviszonylatban a 36. helyen (az EU-n belül az 18. helyen) áll a Riporterek Határok Nélkül 2021. évi sajtószabadság-indexében, a tavalyi 32. helyről négy helyet esve vissza a rangsorban (5); mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentése szerint ez azt jelenti, hogy az országban romlik a tömegtájékoztatás szabadsága és az újságírók védelme; mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa 2021. június 4-i feljegyzésében megjegyzi, hogy Szlovéniában „élénk a médiakörnyezet és a civil társadalom. A polgári és politikai jogok – beleértve a véleménynyilvánítás szabadságához és a békés gyülekezés szabadságához való jogot – általában jogilag és a valóságban is védelmet élveznek”; mivel az emberi jogi biztos megjegyzi továbbá, hogy „az elmúlt évben romlottak a tömegtájékoztatás szabadságát megalapozó feltételek Szlovéniában”, és hogy „az elmúlt 13 hónapban Szlovéniára vonatkozóan 13 figyelmeztetést tettek közzé az Európa Tanács platformján”; mivel ez az elmúlt évekhez képest jelentős növekedést jelent (6);

| L. | mivel a Szlovén Sajtóügynökség (STA) mint nemzeti és nyilvános információszolgáltató fontos szerepet játszik a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének garantálásában az országban; mivel az ügynökség függetlensége – politikai befolyástól való mentessége és stabil finanszírozása – kiemelkedő fontosságú az ügynökség által nyújtott közszolgáltatás szempontjából; mivel az STA-törvény 3. cikke egyértelműen kimondja, hogy az állam köteles biztosítani az STA intézményi autonómiáját, szerkesztői függetlenségét és a közszolgálati feladatainak ellátásához szükséges megfelelő finanszírozást; |
| --- | --- |

L.

mivel a Szlovén Sajtóügynökség (STA) mint nemzeti és nyilvános információszolgáltató fontos szerepet játszik a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének garantálásában az országban; mivel az ügynökség függetlensége – politikai befolyástól való mentessége és stabil finanszírozása – kiemelkedő fontosságú az ügynökség által nyújtott közszolgáltatás szempontjából; mivel az STA-törvény 3. cikke egyértelműen kimondja, hogy az állam köteles biztosítani az STA intézményi autonómiáját, szerkesztői függetlenségét és a közszolgálati feladatainak ellátásához szükséges megfelelő finanszírozást;

| M. | mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa szerint a vonatkozó szlovéniai jogszabályok nem foglalkoznak a médiatulajdonosok és a politikai pártok közötti összeférhetetlenséggel; mivel az átláthatóság hiánya és az, hogy az állami szervek nem kötelesek beszámolni az állam vagy az állami tulajdonú vállalatok által a médiában megjelenő hirdetésekre fordított összegekről, felveti az állami hirdetések politikai eszközként való lehetséges felhasználásának a kérdését; mivel a médiára és az audiovizuális szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata továbbra is várat magára; mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentése szerint javítaná a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát, ha elfogadnák a tömegtájékoztatásról szóló törvénynek a kormány által 2020 júliusában közzétett módosítástervezetét; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa szerint a vonatkozó szlovéniai jogszabályok nem foglalkoznak a médiatulajdonosok és a politikai pártok közötti összeférhetetlenséggel; mivel az átláthatóság hiánya és az, hogy az állami szervek nem kötelesek beszámolni az állam vagy az állami tulajdonú vállalatok által a médiában megjelenő hirdetésekre fordított összegekről, felveti az állami hirdetések politikai eszközként való lehetséges felhasználásának a kérdését; mivel a médiára és az audiovizuális szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata továbbra is várat magára; mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentése szerint javítaná a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát, ha elfogadnák a tömegtájékoztatásról szóló törvénynek a kormány által 2020 júliusában közzétett módosítástervezetét;

| N. | mivel az állami támogatás kifizetésére vonatkozó jogi kötelezettsége ellenére a szlovén kormány 2021-ben 312 napra visszatartotta az STA-tól a közszolgáltatásaihoz nyújtott finanszírozást; mivel a STA bírósághoz fordult a közszolgáltatásaiért járó kifizetés teljesítése érdekében; mivel 2021. november 8-én az STA és a Kormányzati Kommunikációs Hivatal (UKOM) közszolgáltatási szerződést írt alá 2021 novemberére és decemberére; mivel 2021. november 17-én az UKOM 676 000 eurót fizetett az STA közszolgáltatásáért a januártól áprilisig tartó időszakra; mivel ezen felül 140 000 eurót fizettek ki az STA augusztus hónapban nyújtott közszolgáltatásáért; mivel a közszolgáltatások finanszírozását illető legalább 507 000 EUR összegű követelés továbbra is kifizetetlen; |
| --- | --- |

N.

mivel az állami támogatás kifizetésére vonatkozó jogi kötelezettsége ellenére a szlovén kormány 2021-ben 312 napra visszatartotta az STA-tól a közszolgáltatásaihoz nyújtott finanszírozást; mivel a STA bírósághoz fordult a közszolgáltatásaiért járó kifizetés teljesítése érdekében; mivel 2021. november 8-én az STA és a Kormányzati Kommunikációs Hivatal (UKOM) közszolgáltatási szerződést írt alá 2021 novemberére és decemberére; mivel 2021. november 17-én az UKOM 676 000 eurót fizetett az STA közszolgáltatásáért a januártól áprilisig tartó időszakra; mivel ezen felül 140 000 eurót fizettek ki az STA augusztus hónapban nyújtott közszolgáltatásáért; mivel a közszolgáltatások finanszírozását illető legalább 507 000 EUR összegű követelés továbbra is kifizetetlen;

| O. | mivel a Szlovén Újságírók Szövetsége az STA-val együtt 385 132 EUR-t gyűjtött össze a 2021. évi, „#zaobSTAnek (7)” elnevezésű két közösségi finanszírozási kampánya során a csőd elkerülése érdekében, mivel komoly veszélybe került e szakmai és autonóm ügynökség túlélése és a mintegy 100 alkalmazott munkahelye; |
| --- | --- |

O.

mivel a Szlovén Újságírók Szövetsége az STA-val együtt 385 132 EUR-t gyűjtött össze a 2021. évi, „#zaobSTAnek (7)” elnevezésű két közösségi finanszírozási kampánya során a csőd elkerülése érdekében, mivel komoly veszélybe került e szakmai és autonóm ügynökség túlélése és a mintegy 100 alkalmazott munkahelye;

| P. | mivel a 2022. évi közszolgáltatási szerződésről jelenleg folynak a tárgyalások az STA és az UKOM között; mivel a sajtó- és médiaszabadság európai központja (ECPMF), az Európai Újságíró Szövetség (EFJ), a Free Press Unlimited (FPU), a Nemzetközi Sajtóintézet (IPI) és az OBC Transeuropa (OBCT) 2021. november 12-én közös nyilatkozatot írt (8) alá a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó gyorsreagálási mechanizmus keretében, amelyben figyelmeztetést adott ki az STA hosszú távú pénzügyi életképességét illetően, és aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az UKOM új felügyeleti jogköre az STA pénzügyi tevékenységei felett sértheti a szerkesztői függetlenséget, ugyanakkor hozzáteszi, hogy az aláírt megállapodás kereskedelmi feltételei gyengítik az STA üzleti modelljének fenntarthatóságát a jelenlegi szerződés feltételei szerint, mivel a törvény által előírt szerkesztői autonómia garantálása mellett a megfelelő és méltányos finanszírozás is létfontosságú; |
| --- | --- |

P.

mivel a 2022. évi közszolgáltatási szerződésről jelenleg folynak a tárgyalások az STA és az UKOM között; mivel a sajtó- és médiaszabadság európai központja (ECPMF), az Európai Újságíró Szövetség (EFJ), a Free Press Unlimited (FPU), a Nemzetközi Sajtóintézet (IPI) és az OBC Transeuropa (OBCT) 2021. november 12-én közös nyilatkozatot írt (8) alá a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó gyorsreagálási mechanizmus keretében, amelyben figyelmeztetést adott ki az STA hosszú távú pénzügyi életképességét illetően, és aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az UKOM új felügyeleti jogköre az STA pénzügyi tevékenységei felett sértheti a szerkesztői függetlenséget, ugyanakkor hozzáteszi, hogy az aláírt megállapodás kereskedelmi feltételei gyengítik az STA üzleti modelljének fenntarthatóságát a jelenlegi szerződés feltételei szerint, mivel a törvény által előírt szerkesztői autonómia garantálása mellett a megfelelő és méltányos finanszírozás is létfontosságú;

| Q. | mivel Szlovéniában továbbra is fokozódnak a prominens politikusok és közéleti személyiségek, köztük kormánytagok részéről az újságírókkal – különösen pedig a női újságírókkal – szembeni online zaklatások, fenyegetések és perek; mivel bejelentések érkeztek a szlovéniai médiába való politikai beavatkozás eseteiről; mivel az újságírók továbbra is akadályokba ütköznek a nyilvános információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

Q.

mivel Szlovéniában továbbra is fokozódnak a prominens politikusok és közéleti személyiségek, köztük kormánytagok részéről az újságírókkal – különösen pedig a női újságírókkal – szembeni online zaklatások, fenyegetések és perek; mivel bejelentések érkeztek a szlovéniai médiába való politikai beavatkozás eseteiről; mivel az újságírók továbbra is akadályokba ütköznek a nyilvános információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférés terén;

| R. | mivel nincsenek átlátható és egyértelmű elvek arra vonatkozóan, hogy a nemzeti, regionális és helyi kormányzatok hogyan osszák el a hirdetéseket a médiaorgánumok között; mivel a helyi média helyzete különösen nem átlátható; mivel a szlovéniai média gazdasági helyzete a Covid19-világjárvány során tovább romlott, és nem fogadtak el konkrét intézkedéseket a médiaorgánumokra gyakorolt hatás enyhítésére; |
| --- | --- |

R.

mivel nincsenek átlátható és egyértelmű elvek arra vonatkozóan, hogy a nemzeti, regionális és helyi kormányzatok hogyan osszák el a hirdetéseket a médiaorgánumok között; mivel a helyi média helyzete különösen nem átlátható; mivel a szlovéniai média gazdasági helyzete a Covid19-világjárvány során tovább romlott, és nem fogadtak el konkrét intézkedéseket a médiaorgánumokra gyakorolt hatás enyhítésére;

| S. | mivel az Európai Doktori Intézet által a tömegtájékoztatás szabadságának nyomon követéséről készített 2021. évi jelentés és a különböző érdekelt felek aggodalmukról számoltak be az RTV szlovén nemzeti műsorszolgáltató pénzügyi helyzetével és az arra gyakorolt politikai nyomással kapcsolatban; mivel az EFJ és a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó gyorsreagálási mechanizmus aggodalmának adott hangot a szlovén közszolgálati televíziócsatorna, az RTV Szlovénia hírműsorainak javasolt módosításai miatt, amelyek csökkenthetik a műsorszolgáltató képességét a nyilvánosság tájékoztatására és a hatalmi pozícióban lévők ellenőrzésére (9); |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Doktori Intézet által a tömegtájékoztatás szabadságának nyomon követéséről készített 2021. évi jelentés és a különböző érdekelt felek aggodalmukról számoltak be az RTV szlovén nemzeti műsorszolgáltató pénzügyi helyzetével és az arra gyakorolt politikai nyomással kapcsolatban; mivel az EFJ és a tömegtájékoztatás szabadságára vonatkozó gyorsreagálási mechanizmus aggodalmának adott hangot a szlovén közszolgálati televíziócsatorna, az RTV Szlovénia hírműsorainak javasolt módosításai miatt, amelyek csökkenthetik a műsorszolgáltató képességét a nyilvánosság tájékoztatására és a hatalmi pozícióban lévők ellenőrzésére (9);

| T. | mivel Szlovénia – egyes tagállamokkal együtt – még nem hajtotta végre az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (10) és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex (11) valamennyi részét, különösen a nemzeti médiapiaci szabályozó hatóság függetlenségére vonatkozó rendelkezéseket, valamint az erőszakra vagy gyűlöletre való uszítás elleni küzdelemre, illetve a biztonságosabb, méltányosabb és sokszínűbb audiovizuális környezet előmozdítására vonatkozó megerősített szabályokat; |
| --- | --- |

T.

mivel Szlovénia – egyes tagállamokkal együtt – még nem hajtotta végre az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv (10) és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex (11) valamennyi részét, különösen a nemzeti médiapiaci szabályozó hatóság függetlenségére vonatkozó rendelkezéseket, valamint az erőszakra vagy gyűlöletre való uszítás elleni küzdelemre, illetve a biztonságosabb, méltányosabb és sokszínűbb audiovizuális környezet előmozdítására vonatkozó megerősített szabályokat;

| U. | mivel továbbra is aggodalomra ad okot a független közintézményekre és a médiára gyakorolt nyomás, ideértve a lejárató kampányokat, a rágalmazást, a bűnügyi nyomozásokat, valamint a közéleti részvételt akadályozó stratégiai pereket, amelyeket prominens közéleti személyiségek és politikusok, köztük a kormány tagjai indítottak; mivel Szlovénia nem szüntette meg teljes mértékben a rágalmazás büntethetőségét, ami visszatartó hatással lehet a véleménynyilvánítás szabadságára és a közhivatalt betöltő személyek által elkövetett visszaélések bejelentésére, és öncenzúrához vezethet; |
| --- | --- |

U.

mivel továbbra is aggodalomra ad okot a független közintézményekre és a médiára gyakorolt nyomás, ideértve a lejárató kampányokat, a rágalmazást, a bűnügyi nyomozásokat, valamint a közéleti részvételt akadályozó stratégiai pereket, amelyeket prominens közéleti személyiségek és politikusok, köztük a kormány tagjai indítottak; mivel Szlovénia nem szüntette meg teljes mértékben a rágalmazás büntethetőségét, ami visszatartó hatással lehet a véleménynyilvánítás szabadságára és a közhivatalt betöltő személyek által elkövetett visszaélések bejelentésére, és öncenzúrához vezethet;

| V. | mivel a Covid19-világjárvány terjedése elleni küzdelmet célzó korlátozó intézkedéseket többnyire utasítások és rendeletek, s nem pedig jogszabályok és jogi aktusok formájában fogadták el; mivel az Alkotmánybíróság számos szlovén kormányrendeletet és a korlátozó intézkedésekhez kapcsolódó jogi rendelkezést alkotmányellenesnek nyilvánított, vagy azért, mert azok sértik az arányosság elvét, vagy azért, mert nem rendelkeznek jogalappal; |
| --- | --- |

V.

mivel a Covid19-világjárvány terjedése elleni küzdelmet célzó korlátozó intézkedéseket többnyire utasítások és rendeletek, s nem pedig jogszabályok és jogi aktusok formájában fogadták el; mivel az Alkotmánybíróság számos szlovén kormányrendeletet és a korlátozó intézkedésekhez kapcsolódó jogi rendelkezést alkotmányellenesnek nyilvánított, vagy azért, mert azok sértik az arányosság elvét, vagy azért, mert nem rendelkeznek jogalappal;

| W. | mivel a Bizottság a 2020. és 2021. évi jogállamisági jelentés Szlovéniáról szóló országfejezetében megállapította, hogy a Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács független és hatékony működésének fontos feltétele, hogy biztosítsák a megfelelő forrásokat ezen önkormányzó szervek számára; |
| --- | --- |

W.

mivel a Bizottság a 2020. és 2021. évi jogállamisági jelentés Szlovéniáról szóló országfejezetében megállapította, hogy a Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács független és hatékony működésének fontos feltétele, hogy biztosítsák a megfelelő forrásokat ezen önkormányzó szervek számára;

| X. | mivel rekordszámú ügyet nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz; mivel az Alkotmánybíróság számos ítéletét nem hajtották végre az előírt határidőn belül; |
| --- | --- |

X.

mivel rekordszámú ügyet nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz; mivel az Alkotmánybíróság számos ítéletét nem hajtották végre az előírt határidőn belül;

| Y. | mivel állítólagos politikai beavatkozásról számoltak be a nyomozó és bűnüldöző hatóságok, különösen a Nemzeti Nyomozó Iroda (NBI) működésébe; mivel 2020 októberében a Közigazgatási Bíróság az NBI korábbi igazgatója felmentésének jogellenességéről határozott, és mivel az ítélet ellen fellebbezés van folyamatban; mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentésének Szlovéniáról szóló országfejezete szerint nem jártak konkrét eredményekkel az NBI magas szinten elkövetett korrupciós ügyekkel kapcsolatos nyomozásai; |
| --- | --- |

Y.

mivel állítólagos politikai beavatkozásról számoltak be a nyomozó és bűnüldöző hatóságok, különösen a Nemzeti Nyomozó Iroda (NBI) működésébe; mivel 2020 októberében a Közigazgatási Bíróság az NBI korábbi igazgatója felmentésének jogellenességéről határozott, és mivel az ítélet ellen fellebbezés van folyamatban; mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentésének Szlovéniáról szóló országfejezete szerint nem jártak konkrét eredményekkel az NBI magas szinten elkövetett korrupciós ügyekkel kapcsolatos nyomozásai;

| Z. | mivel a kormány elfogadta a rendőrség szervezetéről és munkájáról szóló, 2021. november 13. óta hatályos új módosított törvényt, amely átmeneti rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azonnali hatállyal megszüntették magas rangú rendőrtisztek munkaviszonyát, és ezáltal mintegy 130 rendőrfőnök – köztük az egyenruhás és a bűnügyi rendőrség igazgatói, mind a nyolc rendőrségi igazgatóság igazgatója és 110 rendőrőrs parancsnoka – veszítette el állását; mivel a rendőrségi törvény módosításai megváltoztatják azokat az eljárásokat, amelyek egy ügy ügyész általi átvételének időpontját szabályozzák, ami hatással lehet az ügyészség függetlenségére; mivel 2021-ben az NBI három igazgatóját elbocsátották, és több jelentős változás történt a rendőrség magasabb pozícióit illetően, beleértve a Nemzeti Rendőrségi Egység igazgatójának jogellenes elbocsátását is; mivel a belügyminiszter és a rendőrség főigazgatója ezidáig nem hajtotta végre az erről a jogellenes elbocsátásról szóló, 82/2020–33. sz. határozatot (12); |
| --- | --- |

Z.

mivel a kormány elfogadta a rendőrség szervezetéről és munkájáról szóló, 2021. november 13. óta hatályos új módosított törvényt, amely átmeneti rendelkezéseket tartalmaz, amelyek azonnali hatállyal megszüntették magas rangú rendőrtisztek munkaviszonyát, és ezáltal mintegy 130 rendőrfőnök – köztük az egyenruhás és a bűnügyi rendőrség igazgatói, mind a nyolc rendőrségi igazgatóság igazgatója és 110 rendőrőrs parancsnoka – veszítette el állását; mivel a rendőrségi törvény módosításai megváltoztatják azokat az eljárásokat, amelyek egy ügy ügyész általi átvételének időpontját szabályozzák, ami hatással lehet az ügyészség függetlenségére; mivel 2021-ben az NBI három igazgatóját elbocsátották, és több jelentős változás történt a rendőrség magasabb pozícióit illetően, beleértve a Nemzeti Rendőrségi Egység igazgatójának jogellenes elbocsátását is; mivel a belügyminiszter és a rendőrség főigazgatója ezidáig nem hajtotta végre az erről a jogellenes elbocsátásról szóló, 82/2020–33. sz. határozatot (12);

| AA. | mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentésének Szlovéniáról szóló országfejezete szerint szűkült a civil társadalom mozgástere; mivel a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) elleni lejárató kampányokról számoltak be, különösen a közösségi média használata révén; mivel ezek a kampányok különösen a migránsokkal, a médiatudatossággal és az emberkereskedelemmel foglalkozó civil társadalmi szervezeteket érintették; mivel a nem kormányzati szervezetek szlovén nemzeti ernyőhálózata, a CNVOS adatai szerint csak azok a civil szervezetek jutnak sikeresen közpénzekhez, amelyek közérdekű tevékenységet folytató szervezetekként lettek elismerve; mivel a nem kormányzati szervezeteknek nyújtott finanszírozást a 2019. évi 372 millió EUR-ról 2020-ban 416 millió EUR-ra növelték, és mivel a kormány a világjárvány idején számos jogszabályi változtatást hajtott végre a nem kormányzati szervezetek támogatása érdekében (13); |
| --- | --- |

AA.

mivel a Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentésének Szlovéniáról szóló országfejezete szerint szűkült a civil társadalom mozgástere; mivel a nem kormányzati szervezetek (NGO-k) elleni lejárató kampányokról számoltak be, különösen a közösségi média használata révén; mivel ezek a kampányok különösen a migránsokkal, a médiatudatossággal és az emberkereskedelemmel foglalkozó civil társadalmi szervezeteket érintették; mivel a nem kormányzati szervezetek szlovén nemzeti ernyőhálózata, a CNVOS adatai szerint csak azok a civil szervezetek jutnak sikeresen közpénzekhez, amelyek közérdekű tevékenységet folytató szervezetekként lettek elismerve; mivel a nem kormányzati szervezeteknek nyújtott finanszírozást a 2019. évi 372 millió EUR-ról 2020-ban 416 millió EUR-ra növelték, és mivel a kormány a világjárvány idején számos jogszabályi változtatást hajtott végre a nem kormányzati szervezetek támogatása érdekében (13);

| AB. | mivel Szlovénia Legfelsőbb Bírósága jogellenesnek találta egy láncszerű visszaküldést elszenvedő menedékkérő esetében a szlovén rendőrség fellépéstét, és megállapította, hogy megsértették a kollektív kiutasítás és a kínzás tilalmát és a kérelmezőnek a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréshez való jogát (14); |
| --- | --- |

AB.

mivel Szlovénia Legfelsőbb Bírósága jogellenesnek találta egy láncszerű visszaküldést elszenvedő menedékkérő esetében a szlovén rendőrség fellépéstét, és megállapította, hogy megsértették a kollektív kiutasítás és a kínzás tilalmát és a kérelmezőnek a menekültügyi eljárásokhoz való hozzáféréshez való jogát (14);

| AC. | mivel a DRFMG küldöttsége 2021. október 13. és 15. között látogatást tett Szlovéniában, és arra a következtetésre jutott, hogy a közintézmények – különösen az Alkotmánybíróság, az adatvédelmi biztos és a legfőbb államügyész – összességében jól működnek; mivel ugyanakkor mély aggodalmának adott hangot az ezen állásfoglalásban tárgyalt egyéb kérdések miatt; |
| --- | --- |

AC.

mivel a DRFMG küldöttsége 2021. október 13. és 15. között látogatást tett Szlovéniában, és arra a következtetésre jutott, hogy a közintézmények – különösen az Alkotmánybíróság, az adatvédelmi biztos és a legfőbb államügyész – összességében jól működnek; mivel ugyanakkor mély aggodalmának adott hangot az ezen állásfoglalásban tárgyalt egyéb kérdések miatt;

| 1. | alapvető fontosságúnak tartja az EUSZ 2. cikkében meghatározott közös európai értékek maradéktalan tiszteletben tartásának biztosítását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mély aggodalmát fejezi ki a nyilvános vita színvonala, az ellenséges légkör, a bizalmatlanság és a mély polarizáció miatt Szlovéniában, ami megrendítette az állami szervekbe vetett és az egyes szervek közötti bizalmat; hangsúlyozza, hogy a prominens közéleti személyiségeknek és politikusoknak – köztük a kormány tagjainak – jó példával kell elöl járniuk, és tiszteletteljes, civilizált nyilvános vitát kell biztosítaniuk, amely mentes a megfélemlítéstől, a támadásoktól, a sértegetésektől és a zaklatástól; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy hat hónapos késedelmet követően 2021. november 24-én Szlovénia két delegált ügyészét kinevezték az európai ügyészek ügyészi kollégiumába, ami azt jelenti, hogy az Európai Ügyészséget teljes mértékben létrehozták, és hogy valamennyi részt vevő tagállam kinevezte a delegált ügyészeket; úgy véli, hogy a teljes körűen működő Európai Ügyészség alapvető fontosságú az uniós költségvetés integritásának védelme és az EU pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények büntetőeljárás alá vonásának biztosítása szempontjából; aggodalmát fejezi ki az államügyészekre vonatkozó jogszabályok Igazságügyi Minisztérium általjavasolt módosításai miatt, amelyek lehetővé tennék az ügyészek kinevezési kritériumainak visszamenőleges hatályú módosítását, és azzal a kockázattal járnának, hogy az Európai Ügyészség két újonnan kinevezett delegált szlovén ügyészét elbocsátják (15); felhívja Szlovénia kormányát, hogy az Európai Ügyészségről szóló rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban biztosítsa az Európai Ügyészség hatékony strukturális működését Szlovéniában; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a kormányt, hogy mielőbb zárja le a megerősítésre váró nemzeti ügyészek kinevezési eljárását; tudomásul veszi a Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács forrásainak növekedését, és hangsúlyozza ezen önkormányozó szervek pénzügyi autonómiájának és a számukra a megfelelő források biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi az STA-nak utalt állami kifizetések újraindítását; hangsúlyozza az ügynökség hosszú távú pénzügyi életképességének fontosságát ahhoz, hogy az ügynökség képes legyen önállóan ellátni feladatait; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a kormányt, hogy folytassa az STA állami finanszírozását – amelyre jogszabály is kötelezi –, és ezeket a kifizetéseket rendszeresen és a nemzeti joggal teljes összhangban teljesítse; felhívja a kormányt, hogy garantálja az ügynökség szerkesztői függetlenségét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy prominens közéleti személyiségek és politikusok, köztük kormánytagok támadásokat, lejárató kampányokat, rágalmazást követnek el, bűnügyi nyomozást vagy a közéleti részvételt akadályozó stratégiai pert folytatnak – különösen akkor, ha ezek hatóságoktól és köztisztviselőktől származnak –, és felszólítja az összes érintettet, hogy hagyjon fel az ilyen cselekményekkel; felhívja a szlovén kormányt, hogy biztosítson elegendő finanszírozást az RTV szlovén közszolgálati televízió számára, hagyjon fel a szerkesztői politikájára gyakorolt politikai beavatkozással és nyomásgyakorlással, és őrizze meg e műsorszolgáltató függetlenségét; felhívja a hatóságokat, hogy javítsák a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát, határozzanak meg egyértelmű szabályokat az állam vagy az állami tulajdonú vállalatok hirdetéseire fordított összegekre vonatkozóan, és biztosítsák, hogy a nyilvánosság és az újságírók megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a nyilvános információkhoz; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi a kormány által 2020 júliusában előterjesztett módosításokat, amelyeket 2021 végéig el kellett volna fogadni, és amelyek – elfogadásuk esetén – növelnék a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát; felhívja a szlovén kormányt, nemzetgyűlést és nemzeti tanácsot, hogy gyorsítsák fel a tömegmédiáról szóló törvénnyel kapcsolatos, függőben lévő tanácskozásaikat; hangsúlyozza továbbá, hogy egyértelmű szabályokra van szükség az állami hirdetések elosztására vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy a nyilvánosság és az újságírók ténylegesen hozzáférjenek a nyilvános információkhoz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmát fejezi ki a rendeleti úton, tehát parlamenti ellenőrzés nélkül történő kormányzás folytatódó gyakorlata miatt, és különösen aggódik a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben hozott jelenlegi rendkívüli intézkedések szükségessége és arányossága miatt; megjegyzi, hogy számos kormányrendeletnek nincs egyértelmű jogalapja, és azokat gyakran nem teszik közzé a Hivatalos Lapban; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy tovább javult a korrupció megelőzésére és leküzdésére szolgáló jogi és intézményi keret, ami különösen a korrupció megelőzésével foglalkozó – bár továbbra is korlátozott emberi erőforrásokkal működő – bizottság függetlenségét, szervezetét és működését javító jogalkotási módosításokban tükröződik, és ami megerősítette a lobbizásra, a visszaélést bejelentő személyek védelmére és a vagyonnyilatkozatokra vonatkozó jogi keretet; megjegyzi, hogy az előző stratégiát nagyrészt végrehajtották, de továbbra is aggodalommal tölti el a korrupcióellenes szabályok hatékony végrehajtásának hiánya, valamint az, hogy egyes intézkedések még mindig függőben vannak, és nem fogadtak el új tervet, továbbá aggályos az eredményes nyomozáshoz szükséges kapacitások megléte és a korrupciós ügyekben – különösen a magas szintű ügyekben – hozott ítéletek alacsony száma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a szlovén kormányt annak biztosítására, hogy a rendőrségi törvény módosításai semmilyen módon ne vezessenek indokolatlan politikai beavatkozáshoz, és ne érintsék a rendőri erők kapacitását és/vagy az ügyészség szerepét és függetlenségét; felhívja a szlovén kormányt, hogy biztosítson elegendő finanszírozást ahhoz, hogy a hatóságok teljes mértékben és indokolatlan akadályok nélkül végezhessék feladataikat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy a hatóságok fokozzák erőfeszítéseiket a menedékkérőket és migránsokat, a romákat, a „törölteket” (izbrisani) és a szegénységben élőket érintő jelentős emberi jogi problémák kezelése érdekében (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az emberi jogi ombudsman új A. besorolású nemzeti emberi jogi intézményének a párizsi elvekkel összhangban történő akkreditációját, a 2015 óta tartó, miután 2015 óta erőfeszítéseket tettek e státusz megszerzésére; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a szlovén alkotmányt, valamint az uniós és nemzetközi jogot és kötelezettségeket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy jogalkotási és közigazgatási gyakorlatában minden tagállamnak teljes mértékben meg kell felelnie az uniós jognak, és teljes mértékben tiszteletben kell tartania a jogállamiságot és a hatalmi ágak szétválasztásának elvét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja Szlovéniát, hogy haladéktalanul ültesse át nemzeti jogába az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet és az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexet; felhívja továbbá Szlovéniát, hogy ültesse át nemzeti jogába a visszaélést bejelentő személyekről szóló uniós irányelvet (17); |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a szlovén kormányt, hogy gyorsan és teljes körűen hajtsa végre az alkotmánybíróság határozatait; felhívja a szlovén kormányt, hogy biztosítson elegendő finanszírozást a Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság számára, és tartsa tiszteletben pénzügyi autonómiájukat annak érdekében, hogy ezek az önkormányzó szervek és független intézmények függetlenül és hatékonyan működhessenek; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak, valamint Szlovénia elnökének, kormányának és parlamentjének, továbbá a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0313.

(2)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.

(4)  HL C 395., 2021.9.29., 2. o.

(5)  https://rsf.org/en/ranking/2021

(6)  https://rm.coe.int/memorandum-on-freedom-of-expression-and-media-freedom-in-slovenia/1680a2ae85

(7)  https://www.zaobstanek.si/en

(8)  https://ipi.media/slovenia-mfrr-welcomes-end-to-sta-funding-crisis/

(9)  https://www.ecpmf.eu/slovenia-concerns-over-controversial-changes-to-rtv-programming/

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1808 irányelve (2018. november 14.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról (HL L 303., 2018.11.28., 69. o.).

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról (HL L 321., 2018.12.17., 36. o.).

(12)  https://www.24ur.com/novice/slovenija/spremembe-policija.html

(13)  https://www.cnvos.si/en/ngo-sector-slovenia/public-funding-aggregated-data/

(14)  https://www.sodnapraksa.si/?q=&advanceSerch=1&database[SOVS]=SOVS&database[IESP]=IESP&database[VDSS]=VDSS&database[UPRS]=UPRS&_submit=i%C5%A1%C4%8Di&doc_code=&task_code=23/2021&source2=&us_decision=&ecli=&meet_dateFrom=&meet_dateTo=&senat_judge=&areas=&institutes=&core_text=&decision=&description=&connection2=&publication=&rowsPerPage=20&page=0&id=2015081111448095

https://push-forward.org/novica/javno-pismo-ob-sodbi-vrhovnega-sodisca-glede-nezakonitosti-postopkov-slovenske-policije-na

(15)  https://www.gov.si/drzavni-organi/vlada/seje-vlade/gradiva-v-obravnavi/show/7833

(16)  https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-slovenia-from-20-to-23-march-2017-by-nils-muizn/1680730405

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/134 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/134

---

P9_TA(2021)0513

A nicaraguai helyzet

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a nicaraguai helyzetről (2021/3000(RSP))

(2022/C 251/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nicaraguáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a nicaraguai helyzetről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nicaraguáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen a nicaraguai helyzetről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által az EU nevében tett nyilatkozatokra, és különösen Nicaraguáról szóló 2021. november 8-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) által az EU nevében tett nyilatkozatokra, és különösen Nicaraguáról szóló 2021. november 8-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra (2) (EU–Közép-Amerika társulási megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásra (2) (EU–Közép-Amerika társulási megállapodás),

| — | tekintettel a Nicaraguában elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések miatti korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletekre és határozatokra, valamint a nicaraguai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2019/1720/KKBP határozat módosítására vonatkozó, az ilyen szankciók 2022. október 15-ig történő megújításáról szóló, 2021. október 11-i tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nicaraguában elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések és visszaélések miatti korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletekre és határozatokra, valamint a nicaraguai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2019/1720/KKBP határozat módosítására vonatkozó, az ilyen szankciók 2022. október 15-ig történő megújításáról szóló, 2021. október 11-i tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2021. június 22-i 47. ülésén 59 ország által tett, Nicaraguáról szóló együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2021. június 22-i 47. ülésén 59 ország által tett, Nicaraguáról szóló együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel Michelle Bachelet-nak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának az Emberi Jogi Tanács 2021. szeptember 13-i, 48. ülésén a nicaraguai emberi jogi helyzetről adott szóbeli tájékoztatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Michelle Bachelet-nak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának az Emberi Jogi Tanács 2021. szeptember 13-i, 48. ülésén a nicaraguai emberi jogi helyzetről adott szóbeli tájékoztatására,

| — | tekintettel az Amerikai Államok Szervezete (AÁSZ) Közgyűlésének a nicaraguai helyzetről szóló, 2021. november 12-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Államok Szervezete (AÁSZ) Közgyűlésének a nicaraguai helyzetről szóló, 2021. november 12-i állásfoglalására,

| — | tekintettel Biden amerikai elnök 2021. november 16-i, „A Nicaraguában a demokráciát fenyegető politikákért vagy intézkedésekért felelős személyek bevándorlóként és nem bevándorlóként való belépésének felfüggesztéséről szóló nyilatkozat” című elnöki fellépésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Biden amerikai elnök 2021. november 16-i, „A Nicaraguában a demokráciát fenyegető politikákért vagy intézkedésekért felelős személyek bevándorlóként és nem bevándorlóként való belépésének felfüggesztéséről szóló nyilatkozat” című elnöki fellépésére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának (IACHR) nyilatkozataira, és különösen 2021. november 10-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a nicaraguai választások során tapasztalt emberi jogi jogsértéseket, és 2021. november 20-i nyilatkozatára, amelyben megerősíti joghatóságát Nicaragua vonatkozásában, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Nicaragua úgy határozott, hogy az emberi jogok súlyos megsértése vonatkozásában felmondja az AÁSZ chartáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Amerikaközi Bizottságának (IACHR) nyilatkozataira, és különösen 2021. november 10-i nyilatkozatára, amelyben elítéli a nicaraguai választások során tapasztalt emberi jogi jogsértéseket, és 2021. november 20-i nyilatkozatára, amelyben megerősíti joghatóságát Nicaragua vonatkozásában, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Nicaragua úgy határozott, hogy az emberi jogok súlyos megsértése vonatkozásában felmondja az AÁSZ chartáját,

| — | tekintettel az AÁSZ-nak az Állandó Tanács 2021. november 29-i, a nicaraguai helyzetről tartott, tanácskozásának eredményéről szóló, 2021. december 8-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AÁSZ-nak az Állandó Tanács 2021. november 29-i, a nicaraguai helyzetről tartott, tanácskozásának eredményéről szóló, 2021. december 8-i állásfoglalására,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a Latin-Amerikában és a Karib-térségben a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosság részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről szóló, 2018. március 4-én Escazúban (Costa Rica) aláírt regionális megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Latin-Amerikában és a Karib-térségben a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosság részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésről szóló, 2018. március 4-én Escazúban (Costa Rica) aláírt regionális megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2021. november 7-én az Ortega-rezsim olyan választási folyamat látszatát keltő színjátékot rendezett Nicaraguában, amely nem volt sem szabad, sem tisztességes, azonban teljesen antidemokratikus, illegitim és csalással teli volt; |
| --- | --- |

A.

mivel 2021. november 7-én az Ortega-rezsim olyan választási folyamat látszatát keltő színjátékot rendezett Nicaraguában, amely nem volt sem szabad, sem tisztességes, azonban teljesen antidemokratikus, illegitim és csalással teli volt;

| B. | mivel Daniel Ortega, az országot 2007 óta irányító elnök a Legfelsőbb Választási Tanács szerint 65 %-os részvételi arány mellett a leadott szavazatok mintegy 75 %-ával ismét megválasztatta magát egy ötödik, egymást követően negyedik ciklusra; mivel a nicaraguai civil társadalmi szervezetek hitelt érdemlő megfigyelései szerint a részvételi arány jóval alacsonyabb volt: a távolmaradók arányát 81,5 % körülire teszik; |
| --- | --- |

B.

mivel Daniel Ortega, az országot 2007 óta irányító elnök a Legfelsőbb Választási Tanács szerint 65 %-os részvételi arány mellett a leadott szavazatok mintegy 75 %-ával ismét megválasztatta magát egy ötödik, egymást követően negyedik ciklusra; mivel a nicaraguai civil társadalmi szervezetek hitelt érdemlő megfigyelései szerint a részvételi arány jóval alacsonyabb volt: a távolmaradók arányát 81,5 % körülire teszik;

| C. | mivel Daniel Ortega utasította az összes nicaraguai hatóságot, hogy mozgósítsanak minden rendelkezésre álló erőforrást a választási folyamat eredményének befolyásolása érdekében; mivel 2021. május és november között a nicaraguai hatóságok minden hiteles választási versengést ellehetetlenítettek, és hét elnökjelölt és mintegy 40 ellenzéki vezető, diák- és vidéki vezetők, újságírók, emberijog-védők és üzletemberek szisztematikus önkényes bebörtönzése, zaklatása és megfélemlítése révén felszámolták a választási folyamat integritását; mivel az önkényesen letartóztatott személyek koholt, politikailag motivált és homályos büntetőjogi vádakkal szembesülnek, anélkül, hogy az eljárási garanciákat súlyosan sértő eljárások során bármilyen bizonyíték állt volna rendelkezésre, ami jól mutatja az igazságszolgáltatás függetlenségének hiányát; mivel a rezsim utasítására a Legfelsőbb Választási Tanács megvonta valamennyi független ellenzéki párt – ezen belül hét elnökjelöltnek készülő politikus – jogi személyiségét; |
| --- | --- |

C.

mivel Daniel Ortega utasította az összes nicaraguai hatóságot, hogy mozgósítsanak minden rendelkezésre álló erőforrást a választási folyamat eredményének befolyásolása érdekében; mivel 2021. május és november között a nicaraguai hatóságok minden hiteles választási versengést ellehetetlenítettek, és hét elnökjelölt és mintegy 40 ellenzéki vezető, diák- és vidéki vezetők, újságírók, emberijog-védők és üzletemberek szisztematikus önkényes bebörtönzése, zaklatása és megfélemlítése révén felszámolták a választási folyamat integritását; mivel az önkényesen letartóztatott személyek koholt, politikailag motivált és homályos büntetőjogi vádakkal szembesülnek, anélkül, hogy az eljárási garanciákat súlyosan sértő eljárások során bármilyen bizonyíték állt volna rendelkezésre, ami jól mutatja az igazságszolgáltatás függetlenségének hiányát; mivel a rezsim utasítására a Legfelsőbb Választási Tanács megvonta valamennyi független ellenzéki párt – ezen belül hét elnökjelöltnek készülő politikus – jogi személyiségét;

| D. | mivel civil társadalmi szervezetek a választások napján több mint 285 erőszakos politikai cselekmény és választási kényszerítés tényét rögzítették, többek között megfélemlítést, zaklatást, fenyegetést és zsarolást, amelyek főként tisztviselőket, közalkalmazottakat, diákokat és egészségügyi dolgozókat céloztak, hogy szavazásra kényszerítsék őket; mivel a nicaraguai rezsim megfosztotta a nicaraguai népet polgári és politikai jogaitól, valamint a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságától, betiltott számos civil társadalmi szervezetet, és nem tartotta tiszteletben a nicaraguai alkotmány, az Amerikaközi Demokratikus Charta és az ország által aláírt nemzetközi egyezmények szerinti, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

D.

mivel civil társadalmi szervezetek a választások napján több mint 285 erőszakos politikai cselekmény és választási kényszerítés tényét rögzítették, többek között megfélemlítést, zaklatást, fenyegetést és zsarolást, amelyek főként tisztviselőket, közalkalmazottakat, diákokat és egészségügyi dolgozókat céloztak, hogy szavazásra kényszerítsék őket; mivel a nicaraguai rezsim megfosztotta a nicaraguai népet polgári és politikai jogaitól, valamint a véleménynyilvánítás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságától, betiltott számos civil társadalmi szervezetet, és nem tartotta tiszteletben a nicaraguai alkotmány, az Amerikaközi Demokratikus Charta és az ország által aláírt nemzetközi egyezmények szerinti, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásait;

| E. | mivel a rezsim egyre gyakrabban veszi célba és támadja az újságírást, a sajtószabadságot és a tájékoztatáshoz való jogot; mivel hét nemzetközi médiaorgánumot is megakadályoztak abban, hogy belépjen az országba, ahonnan a csalárd választásokról kívántak tudósítani; mivel független újságírószövetségek legalább 52, független újságírók ellen 2021. október 25. és november 7. között elkövetett támadást jelentettek; mivel 2021. november 7-én csak hivatalos médiaorgánumokat akkreditáltak, megsértve ezzel a tájékoztatáshoz való jogot és a véleménynyilvánítás szabadságát, aminek következtében tovább fokozódott a cenzúra és a média elhallgattatása; mivel az elnyomás hasonló jelei tapasztalhatók többek között emberijog-védőkkel, környezetvédőkkel, női és LMBTIQ-aktivistákkal, társadalmi és politikai vezetőkkel, üzleti vezetőkkel, ügyvédekkel, valamint orvosi és a nem kormányzati szervezetek alkalmazottaival szemben; |
| --- | --- |

E.

mivel a rezsim egyre gyakrabban veszi célba és támadja az újságírást, a sajtószabadságot és a tájékoztatáshoz való jogot; mivel hét nemzetközi médiaorgánumot is megakadályoztak abban, hogy belépjen az országba, ahonnan a csalárd választásokról kívántak tudósítani; mivel független újságírószövetségek legalább 52, független újságírók ellen 2021. október 25. és november 7. között elkövetett támadást jelentettek; mivel 2021. november 7-én csak hivatalos médiaorgánumokat akkreditáltak, megsértve ezzel a tájékoztatáshoz való jogot és a véleménynyilvánítás szabadságát, aminek következtében tovább fokozódott a cenzúra és a média elhallgattatása; mivel az elnyomás hasonló jelei tapasztalhatók többek között emberijog-védőkkel, környezetvédőkkel, női és LMBTIQ-aktivistákkal, társadalmi és politikai vezetőkkel, üzleti vezetőkkel, ügyvédekkel, valamint orvosi és a nem kormányzati szervezetek alkalmazottaival szemben;

| F. | mivel 2021. november 3. és 7. között mintegy 35 önkényes fogva tartásról számoltak be az országban; mivel a fogva tartottak közül csak kilencet engedtek szabadon, 26-ot pedig még mindig börtönben tartanak; mivel ez összesen legalább 170 ember önkényes fogva tartását jelenti; mivel a csalárd választásokat megelőző napokban fokozódtak ezek az emberi jogi jogsértések, amelyeket állítólag főként rendőrök, önkormányzati tisztviselők, félállami szervezetek ügynökei és a milíciákat támogató szervezett polgári csoportok követtek el; |
| --- | --- |

F.

mivel 2021. november 3. és 7. között mintegy 35 önkényes fogva tartásról számoltak be az országban; mivel a fogva tartottak közül csak kilencet engedtek szabadon, 26-ot pedig még mindig börtönben tartanak; mivel ez összesen legalább 170 ember önkényes fogva tartását jelenti; mivel a csalárd választásokat megelőző napokban fokozódtak ezek az emberi jogi jogsértések, amelyeket állítólag főként rendőrök, önkormányzati tisztviselők, félállami szervezetek ügynökei és a milíciákat támogató szervezett polgári csoportok követtek el;

| G. | mivel az IACHR 2021. októberi jelentése megállapította, hogy Nicaraguában elnyomás, korrupció, választási csalás és strukturális büntetlenség révén a kormány rendőrállamot hozott létre, hogy elérje „hatalma korlátlan megőrzését, valamint kiváltságai és mentességei fenntartását”; |
| --- | --- |

G.

mivel az IACHR 2021. októberi jelentése megállapította, hogy Nicaraguában elnyomás, korrupció, választási csalás és strukturális büntetlenség révén a kormány rendőrállamot hozott létre, hogy elérje „hatalma korlátlan megőrzését, valamint kiváltságai és mentességei fenntartását”;

| H. | mivel számos nemzetközi szervezet és több mint 40 nemzet adott hangot annak, hogy kifogásolja és nem ismeri el demokratikusként a nicaraguai választásokat; |
| --- | --- |

H.

mivel számos nemzetközi szervezet és több mint 40 nemzet adott hangot annak, hogy kifogásolja és nem ismeri el demokratikusként a nicaraguai választásokat;

| I. | mivel a nicaraguai rezsim az elmúlt néhány évben egyre szigorúbb jogszabályokat fogadott el, amelyek intézményesítették az elnyomást, és legalizálták az országban az azok elfogadása óta elkövetett cselekményeket; mivel Nicaragua a félelem köztársaságává vált, és több mint 140 ezer állampolgár kényszerült arra, hogy száműzetésben és rendkívül nehéz társadalmi-gazdasági életkörülmények között keressen menedéket; |
| --- | --- |

I.

mivel a nicaraguai rezsim az elmúlt néhány évben egyre szigorúbb jogszabályokat fogadott el, amelyek intézményesítették az elnyomást, és legalizálták az országban az azok elfogadása óta elkövetett cselekményeket; mivel Nicaragua a félelem köztársaságává vált, és több mint 140 ezer állampolgár kényszerült arra, hogy száműzetésben és rendkívül nehéz társadalmi-gazdasági életkörülmények között keressen menedéket;

| J. | mivel a nicaraguai rezsim a bányavállalatoknak nyújtott koncessziók és a telepesek támogatása révén kiirtotta az erdőket és elpusztította az őslakos és afrikai származású lakosok területeit; mivel 2020-ban 12 vezető környezetvédőt öltek meg Nicaraguában – szemben a 2019. évi 5 halálesettel –, ami 2020-ban az egy főre jutó esetek tekintetében a legveszélyesebb hellyé tette az országot a föld- és környezetvédők számára; mivel a területi vitákkal összefüggésben és a Nicaraguában élő őslakos népekkel szemben 2020 januárja óta elkövetett gyilkosságok és agresszív cselekmények – köztük kilenc őslakos 2020. augusztus 23-i meggyilkolása és két nő szexuális zaklatása egy, a Sauniban folytatott aranybányászattal kapcsolatos földvitával kapcsolatos támadás során – továbbra is büntetlenül maradnak, különösen az Atlántico Norte autonóm régióban; |
| --- | --- |

J.

mivel a nicaraguai rezsim a bányavállalatoknak nyújtott koncessziók és a telepesek támogatása révén kiirtotta az erdőket és elpusztította az őslakos és afrikai származású lakosok területeit; mivel 2020-ban 12 vezető környezetvédőt öltek meg Nicaraguában – szemben a 2019. évi 5 halálesettel –, ami 2020-ban az egy főre jutó esetek tekintetében a legveszélyesebb hellyé tette az országot a föld- és környezetvédők számára; mivel a területi vitákkal összefüggésben és a Nicaraguában élő őslakos népekkel szemben 2020 januárja óta elkövetett gyilkosságok és agresszív cselekmények – köztük kilenc őslakos 2020. augusztus 23-i meggyilkolása és két nő szexuális zaklatása egy, a Sauniban folytatott aranybányászattal kapcsolatos földvitával kapcsolatos támadás során – továbbra is büntetlenül maradnak, különösen az Atlántico Norte autonóm régióban;

| 1. | elítéli az Ortega–Murillo-rezsim által 2021. november 7-én rendezett választási színjátékot, amely megsértette a hiteles, inkluzív, tisztességes és átlátható választásokra vonatkozó valamennyi nemzetközi demokratikus normát; nem tekinti legitimnek az elcsalt választások eredményeit, és ezért nem ismeri el a manipulált szavazás nyomán létrejött bármely intézményi hatóság demokratikus legitimitását; támogatja azokat a nyilatkozatokat, amelyek szerint e választás kiteljesítette Nicaragua autokrata rezsimmé alakulását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a nicaraguai hatóságokat, hogy támogassák és tartsák tiszteletben az emberi jogokat, és tegyék lehetővé a nicaraguai nép számára polgári és politikai jogaik gyakorlását; felszólít a választásoknak a nemzetközi normákkal és az Amerikaközi Demokratikus Charta normáival összhangban történő lebonyolítására annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljanak a nicaraguai nép demokratikus törekvései, és felszólít az országba való bejutás lehetővé tételére a nemzetközi szervezetek és a civil társadalmi szervezetek számára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismét szolidaritásáról biztosítja a nicaraguai lakosságot, és elítéli az erőszakot, a politikai ellenzék vezetőivel szembeni szisztematikus fellépést, a civil társadalmi szereplők, az emberijog-védők és a média, továbbá családtagjaik elnyomását, és különösen az így okozott haláleseteket, az ellenük elkövetett bűncselekmények széles körű büntetlenségét, valamint a nicaraguai rezsim tisztviselőinek folyamatos korruptságát; emlékeztet, hogy ezek a cselekmények egyértelműen sértik az emberi jogokat, a demokráciát és a jogállamiságot, és azt mutatják, hogy Daniel Ortega elnök, Rosario Murillo alelnök és nicaraguai rezsim tisztviselői továbbra sem képesek megvédeni ezeket az elveket és értékeket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismét felszólít az önkényesen fogva tartott összes politikai fogoly, ellenzéki aktivista, emberi jogi jogvédő, környezetvédő és újságíró azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátására és az ellenük indított jogi eljárások megszüntetésére; elítéli a rendőrség és a büntetés-végrehajtási hatóságok által ellenük elkövetett folyamatos pszichológiai és fizikai visszaéléseket, amelyeknek különösen a nők válnak áldozataivá, valamint a teljes elkülönítéssel járó fogva tartást, amikor egyeseket az ügyvédeikkel és családjukkal való kapcsolattartás és orvosi ellátás igénybevétele lehetősége nélkül tartanak fogva; emlékeztet, hogy Nicaraguának be kell tartania az ENSZ fogvatartottakkal való bánásmódra vonatkozó minimumszabályait (a Nelson Mandela-szabályokat), amelyek a nemzetközi jog értelmében továbbra is kötelezettségnek minősülnek; követeli, hogy a rezsim haladéktalanul szolgáljon bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy a bebörtönzöttek még életben vannak, és hogy jelenleg hol tartják őket fogva; elutasítja az Ortega-rezsim azon döntését, hogy befagyasztja a fogvatartottak ellen folytatott bírósági eljárásokat, ami határozatlan idejű előzetes letartóztatásukat eredményezi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | igazságszolgáltatást és számonkérést követel valamennyi áldozat számára, a nicaraguai jogszabályokkal, valamint a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal és kötelezettségekkel összhangban, pártatlan, alapos és független vizsgálatok révén; sürgeti a nicaraguai hatóságokat, hogy hajtsanak végre mélyreható strukturális reformokat a minimális jogi garanciák és a jogszerű eljárás biztosítása érdekében; elítéli továbbá az országban az emberijog-védők, valamint a nők és az őslakosok jogaiért küzdő aktivisták által növekvő mértékben elszenvedett erőszakot és megfélemlítést, ideértve a nőgyilkosságokat is; sürgeti a nicaraguai hatóságokat, hogy vessenek véget az elnyomásnak és az emberi jogok megsértésének, és állítsák helyre az emberi jogok – köztük a polgári és politikai jogok – teljes körű tiszteletben tartását, különösen az összes korlátozó és jogellenes törvény hatályon kívül helyezése és az emberijog-védők szervezetei jogi személyiségének visszaállítása révén; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák egy vizsgálati és elszámoltathatósági mechanizmus létrehozását az ENSZ Emberi Jogi Tanácsán belül; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy a mély nicaraguai politikai válságban az egyetlen megoldás az inkluzív és érdemi nemzeti párbeszéd, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nicaraguai rezsim folyamatosan kibújik kötelezettségei alól, és nem hajlandó részt venni egy ilyen párbeszédben; megjegyzi, hogy a szabad, tisztességes és átlátható választások megtartása, a jogállamiság és a szabadságjogok helyreállítása, az elnyomás és a félelem megszüntetése, az önkényesen fogva tartott politikai foglyok szabadon bocsátása, az önkényesen törölt politikai pártok jogállásának visszaállítása, a száműzöttek kirekesztés nélküli és teljes körű garanciák melletti visszatérése és a nemzetközi emberi jogi szervezetek visszatérése az országba elengedhetetlen feltétele a nicaraguai rezsimmel folytatott párbeszédnek; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a civil társadalom arra irányuló jelenlegi és jövőbeli erőfeszítéseit, hogy megteremtsék a demokratikus átmenethez vezető párbeszéd feltételeit, összhangban a 2019. márciusi megállapodásokban foglaltakkal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | támogatja az alelnök/főképviselő nyilatkozatát, amely további intézkedések meghozatala céljából fontolóra veszi az EU rendelkezésére álló valamennyi eszközt, beleértve azokat is, amelyek túlmutathatnak az egyedi korlátozásokon, ugyanakkor arra törekszik, hogy elkerüljön minden olyan intézkedést, amely növelheti a nicaraguai nép nehézségeit; üdvözli Rosario Murillo és több más személy felvételét a szankciók hatálya alá tartozó személyek 2022 októberéig megújított jegyzékébe; kéri, hogy Daniel Ortegát haladéktalanul vegyék fel a szankciók hatálya alá tartozó személyek listájára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a korrupció, amelyből az Ortega–Murillo család közvetlenül hasznot húz, valamint a nicaraguai rezsim patrimonializmusa, amely magában foglalja az ország természeti erőforrásainak elpusztítását is, a rezsim lényegéből fakad és igen kiterjedt, és az ország gazdasági és humanitárius összeomláshoz vezet; rámutat, hogy az EU-nak és tagállamainak folytatniuk kell a humanitárius segítségnyújtást a legkiszolgáltatottabbak támogatása érdekében, ugyanakkor alternatív intézkedéseket kell tanulmányozniuk a széles körben elterjedt korrupció kezelésére; e tekintetben felhívja az EU-t és tagállamait, hogy kövessék nyomon, hogy – többek között a multilaterális és pénzügyi intézményeken keresztül – elkülönített európai források ne járuljanak hozzá a rezsim korrupciójának fokozódásához; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megdöbbenését fejezi ki a környezetvédők fokozódó üldözése és kriminalizálása miatt Nicaraguában; elítéli a nicaraguai őslakosokkal szembeni folyamatos támadásokat és agresszív cselekményeket; felszólítja a nicaraguai kormányt, hogy teljesítse az escazúi megállapodásban vállalt kötelezettségeit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy egyfelől képviselőiken és nicaraguai nagykövetségeiken keresztül a helyszínen kísérjék szoros figyelemmel a helyzet alakulását, többek között a bírósági tárgyalások nyomon követésével, valamint a börtönben vagy házi őrizetben lévő rendszerkritikus személyek és ellenzéki vezetők meglátogatása révén, és könnyítsék meg a sürgősségi vízumok kiadását és biztosítsanak ideiglenes politikai menedéket az uniós tagállamokban; kiemeli és méltatja a nicaraguai civil társadalom, emberijog- és környezetvédők, valamint újságírók kulcsfontosságú szerepét; kéri, hogy az Európai Külügyi Szolgálat erősítse meg a civil társadalmi szervezetekkel és az emberijog-védőkkel folytatott rendszeres párbeszédet, és erősítse meg a nélkülözhetetlen munkájukat támogató mechanizmusokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nicaraguai külügyminiszter 2021. november 19-én felmondta az AÁSZ chartáját, és kiemeli, hogy ezzel a döntéssel megszűnik az ország hozzáférése az Amerikaközi Fejlesztési Banktól származó finanszírozáshoz, és e döntés azt is jelenti, hogy Nicaragua kilép az emberi jogok védelmére irányuló regionális mechanizmusaiból; emlékeztet arra, hogy annak ellenére, hogy felmondta a chartát, Nicaraguát továbbra is kötik az AÁSZ egyéb jogi eszközeiből, többek között az Emberi Jogok Amerikai Egyezményéből eredő kötelezettségei; hangsúlyozza, hogy akár két évig is eltarthat, mire a kilépés hatályba lép; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a nemzetközi közösséget és a hasonlóan gondolkodó demokratikus partnereket, hogy a többoldalú fórumokon összehangolt módon gyakoroljanak nyomást a nicaraguai rezsimre egy olyan a gyors átmenet segítése és előmozdítása érdekében, amelynek során a nicaraguai nép maradéktalanul visszanyerheti a demokratikus rendet és a népszuverenitást; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálja, hogy 2021. december 10-én a nicaraguai rezsim megszakította diplomáciai kapcsolatait a demokratikus Tajvannal, hogy a Kínai Népköztársaság totalitárius államának támogatását kérje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az EU–Közép-Amerika társulási megállapodás szerint Nicaraguának tiszteletben kell tartania és meg kell szilárdítania a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok elveit; megismétli kérését, hogy a jelenlegi körülmények fényében léptessék életbe a társulási megállapodás demokratikus záradékát; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten felszólít Alessio Casimirri Olaszországnak történő azonnali kiadatására; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Közép-amerikai Parlamentnek, a Limai Csoportnak és a Nicaraguai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0359.

(2)  HL L 346., 2012.12.15., 3. o.

(3)  HL L 361., 2021.10.12., 52. o.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/138 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/138

---

P9_TA(2021)0514

MeToo és zaklatás – következmények az uniós intézményekben

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása MeToo és zaklatás – következmények az uniós intézményekben (2021/2986(RSP))

(2022/C 251/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8., 10. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 3. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8., 10. és 19. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. és 23. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 21. és 23. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek az erőszak és zaklatás felszámolásáról szóló egyezményére (190. sz.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek az erőszak és zaklatás felszámolásáról szóló egyezményére (190. sz.),

| — | tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményére (isztambuli egyezmény), amelyet 2014. augusztus 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló Egyezményére (isztambuli egyezmény), amelyet 2014. augusztus 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

| — | tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. október 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló, 2019. november 28-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2021. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2020. május 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2021. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2020. május 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete által közzétett, a nemek közötti egyenlőség mutatójáról szóló, 2020. évi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete által közzétett, a nemek közötti egyenlőség mutatójáról szóló, 2020. évi jelentésre,

| — | tekintettel az európai ombudsman „A munkahelyi méltóság az uniós intézményekben és ügynökségekben” című, 2018. december 17-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman „A munkahelyi méltóság az uniós intézményekben és ügynökségekben” című, 2018. december 17-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának „Az európai parlamenti képviselők feladataik ellátása során tanúsított megfelelő magatartásáról szóló kódex” című, II. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának „Az európai parlamenti képviselők feladataik ellátása során tanúsított megfelelő magatartásáról szóló kódex” című, II. mellékletére,

| — | tekintettel Jogi Szolgálatának 2021. november 18-i, SJ-0328/21 (D(2021)24350) véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jogi Szolgálatának 2021. november 18-i, SJ-0328/21 (D(2021)24350) véleményére,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, „MeToo és zaklatás – következmények az uniós intézmények” című kérdésre (O-000074/2021 – B9-0045/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, „MeToo és zaklatás – következmények az uniós intézmények” című kérdésre (O-000074/2021 – B9-0045/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió alapvető értéke, amelyet az EUSZ 2. cikke is rögzít; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a szerződésekben és az Alapjogi Chartában rögzített alapvető jog; |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség az Unió alapvető értéke, amelyet az EUSZ 2. cikke is rögzít; mivel az egyenlő bánásmódhoz és a megkülönböztetésmentességhez való jog a szerződésekben és az Alapjogi Chartában rögzített alapvető jog;

| B. | mivel a szexuális zaklatás az uniós jogszabályok értelmében (7) a „szexuális természetű, nemkívánatos magatartás minden formája, amely szóbeli, nem szavakkal történő vagy fizikai módon valósul meg, olyan céllal vagy hatással, amely sérti az adott személy méltóságát és különösen amennyiben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt”; mivel a szexuális zaklatás a nők és lányok elleni erőszak egyik formája és a nemi alapú megkülönböztetés szélsőséges formája, amely aránytalanul sújtja a nőket és lányokat; mivel a nemi alapú erőszak a hatalom nők és férfiak közötti egyenlőtlen elosztásában, a szexizmusban és a nemi sztereotípiákban gyökerezik, amelyek a férfiak által a nők felett gyakorolt erőfölényhez és a nők megkülönböztetéséhez vezettek; mivel a szexuális zaklatás áldozatainak mintegy 90 %-a nő, és megközelítőleg 10 %-a férfi; |
| --- | --- |

B.

mivel a szexuális zaklatás az uniós jogszabályok értelmében (7) a „szexuális természetű, nemkívánatos magatartás minden formája, amely szóbeli, nem szavakkal történő vagy fizikai módon valósul meg, olyan céllal vagy hatással, amely sérti az adott személy méltóságát és különösen amennyiben megfélemlítő, ellenséges, megalázó, megszégyenítő vagy sértő környezetet teremt”; mivel a szexuális zaklatás a nők és lányok elleni erőszak egyik formája és a nemi alapú megkülönböztetés szélsőséges formája, amely aránytalanul sújtja a nőket és lányokat; mivel a nemi alapú erőszak a hatalom nők és férfiak közötti egyenlőtlen elosztásában, a szexizmusban és a nemi sztereotípiákban gyökerezik, amelyek a férfiak által a nők felett gyakorolt erőfölényhez és a nők megkülönböztetéséhez vezettek; mivel a szexuális zaklatás áldozatainak mintegy 90 %-a nő, és megközelítőleg 10 %-a férfi;

| C. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentése szerint felnőtt életében minden harmadik nőt érte már fizikai vagy szexuális erőszak; mivel az Unióban a nők 55 %-át érte már szexuális zaklatás; mivel az Unión belüli áldozatok 32 %-a szerint az elkövető egy felettes, kolléga vagy ügyfél volt; mivel a képesítést igénylő vagy felsővezetői posztokon lévő nők 75 %-át érte már szexuális zaklatás; mivel a szolgáltató ágazatban foglalkoztatott nők 61 %-át érte már szexuális zaklatás; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A nőkkel szembeni erőszak – az egész EU-ra kiterjedő felmérés” című, 2014. március 3-i jelentése szerint felnőtt életében minden harmadik nőt érte már fizikai vagy szexuális erőszak; mivel az Unióban a nők 55 %-át érte már szexuális zaklatás; mivel az Unión belüli áldozatok 32 %-a szerint az elkövető egy felettes, kolléga vagy ügyfél volt; mivel a képesítést igénylő vagy felsővezetői posztokon lévő nők 75 %-át érte már szexuális zaklatás; mivel a szolgáltató ágazatban foglalkoztatott nők 61 %-át érte már szexuális zaklatás;

| D. | mivel az internetes zaklatás – a nemi alapú online erőszak egyéb formáihoz hasonlóan – egyre gyakoribbá vált; mivel a nemi alapú online erőszakról szóló európai hozzáadott érték értékelés (8) becslései szerint az EU-ban a nők 4-7 %-át érte internetes zaklatás a felmérést megelőző 12 hónapban; |
| --- | --- |

D.

mivel az internetes zaklatás – a nemi alapú online erőszak egyéb formáihoz hasonlóan – egyre gyakoribbá vált; mivel a nemi alapú online erőszakról szóló európai hozzáadott érték értékelés (8) becslései szerint az EU-ban a nők 4-7 %-át érte internetes zaklatás a felmérést megelőző 12 hónapban;

| E. | mivel a MeToo mozgalom három évét követően sem történt elegendő előrelépés a szexuális zaklatás ügyének kezelése terén, és még sok tennivaló van az uniós intézményekben és azokon kívül is; |
| --- | --- |

E.

mivel a MeToo mozgalom három évét követően sem történt elegendő előrelépés a szexuális zaklatás ügyének kezelése terén, és még sok tennivaló van az uniós intézményekben és azokon kívül is;

| F. | mivel a kutatások azt mutatják, hogy a zaklatás sokkal elterjedtebb, mint azt általában gondolják, és lényegesen alacsonyabb számban jelentik be (9); mivel a zaklatás gyakran a nemi alapú megkülönböztetés mellett a megkülönböztetés egyéb formáihoz is kapcsolódik, amit metszetszemléletű megközelítéssel és minden szempontot figyelembe véve kell kezelni; |
| --- | --- |

F.

mivel a kutatások azt mutatják, hogy a zaklatás sokkal elterjedtebb, mint azt általában gondolják, és lényegesen alacsonyabb számban jelentik be (9); mivel a zaklatás gyakran a nemi alapú megkülönböztetés mellett a megkülönböztetés egyéb formáihoz is kapcsolódik, amit metszetszemléletű megközelítéssel és minden szempontot figyelembe véve kell kezelni;

| G. | mivel a munkahelyen elkövetett szexuális erőszak és zaklatás egészségügyi és biztonsági kérdés, amit ekképpen kell kezelni és megelőzni; |
| --- | --- |

G.

mivel a munkahelyen elkövetett szexuális erőszak és zaklatás egészségügyi és biztonsági kérdés, amit ekképpen kell kezelni és megelőzni;

| H. | mivel a szexuális zaklatás áldozatai gyakran a Parlament legkiszolgáltatottabb pozícióit betöltő alkalmazottai, köztük fiatal szakemberek, gyakornokok, akkreditált parlamenti asszisztensek és szerződéses alkalmazottak; |
| --- | --- |

H.

mivel a szexuális zaklatás áldozatai gyakran a Parlament legkiszolgáltatottabb pozícióit betöltő alkalmazottai, köztük fiatal szakemberek, gyakornokok, akkreditált parlamenti asszisztensek és szerződéses alkalmazottak;

| I. | mivel a szexuális zaklatás alacsony szintű bejelentésének egyik oka a tudatosság hiánya, amely néha a probléma súlyosságának gyenge ismeretén, az áldozatokat támogató csatornákkal kapcsolatos ismeretek hiányán vagy a kérdés érzékenységének érzékelésén, illetve a viktimizációtól vagy a munkahely elvesztésétől való félelemen alapul; |
| --- | --- |

I.

mivel a szexuális zaklatás alacsony szintű bejelentésének egyik oka a tudatosság hiánya, amely néha a probléma súlyosságának gyenge ismeretén, az áldozatokat támogató csatornákkal kapcsolatos ismeretek hiányán vagy a kérdés érzékenységének érzékelésén, illetve a viktimizációtól vagy a munkahely elvesztésétől való félelemen alapul;

| J. | mivel a MeToo mozgalom arra késztette az uniós intézményeket, hogy megtervezzék és elkezdjék belső szabályaik és eljárásaik kiigazítását a zaklatás jobb azonosítása, leküzdése és szankcionálása érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel a MeToo mozgalom arra késztette az uniós intézményeket, hogy megtervezzék és elkezdjék belső szabályaik és eljárásaik kiigazítását a zaklatás jobb azonosítása, leküzdése és szankcionálása érdekében;

| K. | mivel továbbra is elő kell mozdítani és tovább kell erősíteni a nemek közötti egyenlőséget és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének megvalósítását az EU-ban, többek között az intézmények vezetői pozícióiban is (10); |
| --- | --- |

K.

mivel továbbra is elő kell mozdítani és tovább kell erősíteni a nemek közötti egyenlőséget és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének megvalósítását az EU-ban, többek között az intézmények vezetői pozícióiban is (10);

| L. | mivel a visszaélést bejelentő személyek kulcsszerepet játszanak a szexuális és pszichológiai zaklatás, a hűtlen kezelés és a munkahelyi megkülönböztetés feltárásában; |
| --- | --- |

L.

mivel a visszaélést bejelentő személyek kulcsszerepet játszanak a szexuális és pszichológiai zaklatás, a hűtlen kezelés és a munkahelyi megkülönböztetés feltárásában;

| M. | mivel korábbi állásfoglalásaiban a Parlament számos intézkedést szorgalmazott a zéró tolerancia mint norma biztosítása érdekében, de ezek közül csak néhányat hajtottak végre teljes mértékben az EU-ban a szexuális zaklatás és bántalmazás elleni küzdelemről szóló állásfoglalásában megfogalmazott kérésekkel összhangban, ezért azokat nyomon kell követni; |
| --- | --- |

M.

mivel korábbi állásfoglalásaiban a Parlament számos intézkedést szorgalmazott a zéró tolerancia mint norma biztosítása érdekében, de ezek közül csak néhányat hajtottak végre teljes mértékben az EU-ban a szexuális zaklatás és bántalmazás elleni küzdelemről szóló állásfoglalásában megfogalmazott kérésekkel összhangban, ezért azokat nyomon kell követni;

| N. | mivel a Covid19-világjárvány és az Európai Parlament által a világjárvány során bevezetett új munkamódszerek csökkenthetik a fizikai zaklatás valószínűségét, ugyanakkor megnehezítették a zaklatás áldozatai számára, hogy jelentsék panaszaikat, és egy tanácsadóhoz forduljanak iránymutatásért és támogatásért; |
| --- | --- |

N.

mivel a Covid19-világjárvány és az Európai Parlament által a világjárvány során bevezetett új munkamódszerek csökkenthetik a fizikai zaklatás valószínűségét, ugyanakkor megnehezítették a zaklatás áldozatai számára, hogy jelentsék panaszaikat, és egy tanácsadóhoz forduljanak iránymutatásért és támogatásért;

Általános megjegyzések

| 1. | határozottan elítéli a nemi alapú erőszak minden formáját, beleértve a szexuális erőszakot és a zaklatás minden formáját, különösen a szexuális zaklatást; határozottan megerősíti a nemi alapú erőszak elleni küzdelem iránti, korábban kinyilvánított elkötelezettségét, valamint azt a meggyőződését, hogy a nemi alapú erőszak felszámolásának legjobb módja egy olyan átfogó irányelv, amely annak valamennyi formáját lefedi; ismételten felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul fejezze be az isztambuli egyezmény Unió általi megerősítését, széles körű, korlátozás nélküli csatlakozás alapján; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a munkahelyi zaklatás – és különösen a szexuális zaklatás – az emberi jogok megsértésének minősül, és súlyos támadást jelent egy személy pszichológiai és fizikai egészsége ellen, amely hatására nem érzik magukat biztonságban a munkahelyen, és egyes esetekben megakadályozza őket a munkájuk elvégzésében; megjegyzi, hogy a nők sokkal nagyobb valószínűséggel vannak kitéve szexuális zaklatásnak, mint a férfiak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a biztonságos munkakörnyezet megteremtésének kulcstényezője a megelőzés, amelyet tájékoztatás, figyelemfelkeltés és a zéró zaklatásra vonatkozó kampányok és politikák előmozdítása révén kell elérni, ugyanakkor formális és informális struktúrákat kell kiépíteni a zaklatási kérdések, különösen a szexuális zaklatás kérdéseinek kezelésére, valamint az áldozatoknak nyújtott tanácsadásra és pszichológiai segítségnyújtásra, illetve a rendőrségi kapcsolatok és a jogorvoslat nyújtóinak történő továbbirányítás kapcsán nyújtott tanácsadásra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismerését fejezi ki a Parlament által a MeToo kampány során tett erőfeszítésekért, amelyek hozzájárulnak a hallgatás megtöréséhez, és felhívják a figyelmet arra, hogy valamennyi alkalmazott számára jobb munkakörülményeket kell biztosítani; |
| --- | --- |

4.

Zéró tolerancia biztosítása a zaklatással szemben, amely a Parlament nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politikájának fontos eleme

| 5. | úgy véli, hogy a zéró zaklatásra vonatkozó politika bevezetése érdekében eddig tett erőfeszítések ellenére a Parlamentben még mindig előfordulnak szexuális zaklatási esetek, és az áldozatok nem mindig merik igénybe venni a meglévő csatornákat, ami azt jelenti, hogy fokozni kell a szexuális zaklatás megelőzésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli az Elnökség 2018. évi határozatát, amely meghatározza a zaklatás, különösen a szexuális zaklatás megelőzésére szolgáló eljárást és intézkedéseket, például a képviselők megfelelő magatartásáról szóló kódexet, amelyet 2019 januárjában beépítettek az eljárási szabályzatba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | üdvözli az európai Parlament nemek közötti egyenlőségre vonatkozó 2020. évi cselekvési tervének, valamint annak 2021. évi végrehajtási ütemtervének elfogadását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja azonban, hogy a szexuális zaklatás kezelésére irányuló intézkedések nem elég erősek, és nem foglalják magukban a korábbi állásfoglalásokban kért valamennyi intézkedést, és ezért:






  a) | felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy valamennyi hivatalos nyelven – vagy tolmácsolással – tegyék elérhetővé a zaklatás elleni képzést, és folytassanak az egyes küldöttségekre és képviselőcsoportokra irányuló tájékoztatási tevékenységeket; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy valamennyi hivatalos nyelven – vagy tolmácsolással – tegyék elérhetővé a zaklatás elleni képzést, és folytassanak az egyes küldöttségekre és képviselőcsoportokra irányuló tájékoztatási tevékenységeket;

| b) | felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy hozzák létre a zaklatás elleni képzéseken részt vett képviselők nyilvános listáját, amelyet a többi képviselő számára jó példaként közzé kell tenni az Európai Parlament honlapján; |
| --- | --- |

b)

felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy hozzák létre a zaklatás elleni képzéseken részt vett képviselők nyilvános listáját, amelyet a többi képviselő számára jó példaként közzé kell tenni az Európai Parlament honlapján;

| c) | ismételten határozottabb intézkedésekre szólít fel (11) a zaklatás minden formájának, különösen a szexuális zaklatás megelőzése érdekében, és felszólít kiemelten arra, hogy a kapott jogi tanácsadással összhangban valamennyi képviselő számára vezessenek be kötelező zaklatás elleni képzést, a lehető leghamarabb és az újonnan megválasztott képviselők mandátumának legelején, mivel a zaklatás megelőzésére irányuló önkéntes képzés elégtelennek bizonyult; |
| --- | --- |

c)

ismételten határozottabb intézkedésekre szólít fel (11) a zaklatás minden formájának, különösen a szexuális zaklatás megelőzése érdekében, és felszólít kiemelten arra, hogy a kapott jogi tanácsadással összhangban valamennyi képviselő számára vezessenek be kötelező zaklatás elleni képzést, a lehető leghamarabb és az újonnan megválasztott képviselők mandátumának legelején, mivel a zaklatás megelőzésére irányuló önkéntes képzés elégtelennek bizonyult;

| d) | felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy mérjék fel a lehetséges következményeket, például többek között a személyzet felvételének a képviselők parlamenti asszisztensi költségek megtérítéséhez való jogának megsértése nélkül történő korlátozásának lehetőségét, az ezen állásfoglalás 8. bekezdésének c) pontjában meghatározott kötelezettség be nem tartása esetén, ha egy képviselő megtagadja a kötelező zaklatás elleni képzésen való részvételt; |
| --- | --- |

d)

felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy mérjék fel a lehetséges következményeket, például többek között a személyzet felvételének a képviselők parlamenti asszisztensi költségek megtérítéséhez való jogának megsértése nélkül történő korlátozásának lehetőségét, az ezen állásfoglalás 8. bekezdésének c) pontjában meghatározott kötelezettség be nem tartása esetén, ha egy képviselő megtagadja a kötelező zaklatás elleni képzésen való részvételt;

| 9. | felszólít a figyelemfelkeltés javítására és a Parlament épületeiben dolgozó valamennyi személyre vonatkozó kötelező, rendszeres képzés bevezetésére a Parlament zéró zaklatásra vonatkozó politikájáról, amely eszközöket biztosít számukra a zaklatás valamennyi formájának felismeréséhez, beleértve különösen a szexuális zaklatást, és bejelentéséhez, valamint testre szabott tájékoztatást nyújt a rendelkezésre álló támogatási struktúrákról; hangsúlyozza, hogy ezeket a támogatási struktúrákat szélesebb körben ismertté és könnyebben hozzáférhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólít továbbá olyan intézkedések meghozatalára, amelyek védelmet nyújtanak a panaszosok, az áldozatok, a tanúk és a visszaélést bejelentő személyek viktimizációjával vagy megtorlásával szemben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Parlamentet, hogy továbbra is nyilvánosan ítélje el a szexuális zaklatást, és dolgozzon ki figyelemfelkeltő kampányt az Európai Parlamenten belüli zaklatás valamennyi formája elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli bizalmi személyek bevezetését a zaklatás – különösen a szexuális zaklatás – áldozatai számára, mivel ők értékes támogatási és tanácsadási forrást jelentenek, és felkéri a Parlament illetékes szerveit annak biztosítására, hogy mindenki számára hozzáférhetőek legyenek, és képesek legyenek minden szükséges segítséget megadni; hangsúlyozza a zaklatás elleni bizottságok tagjai és a bizalmi személyek átlátható kiválasztási eljárásának és a megbízatásukra vonatkozó időkeret fontosságát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri, hogy a Parlament illetékes szervei vezessenek be olyan szakmai mechanizmusokat, amelyek célja a szexuális zaklatás áldozatainak támogatása és segítése azáltal, hogy hozzáférhetőbbé és láthatóbbá teszik őket, és véget vetnek a megbélyegzésnek; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a viktimizációt, és felszólítja e szerveket annak biztosítására, hogy ne sérüljön az áldozatok szakmai előmenetele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | célzottabb képzést kér valamennyi vezetői szint számára a zéró zaklatásra vonatkozó politika mindennapi gyakorlataikba való beépítésében játszott intézményi szerepükről, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő csoportokra, például a gyakornokokra, az akkreditált parlamenti asszisztensekre és a szerződéses alkalmazottakra; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri a nemek közötti egyenlőség és a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének a Parlamenten belüli biztosítására irányuló eddigi erőfeszítéseket, beleértve a nemek közötti egyensúlyt a vezetői pozíciókban, és hangsúlyozza, hogy az ütemterv teljes körű végrehajtása és a Parlament nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervének javítása érdekében tervezett rendszeres felülvizsgálatok hozzájárulhatnak a kölcsönös tisztelet kultúrájának megteremtéséhez, a zaklatás minden formájának megelőzéséhez és ahhoz, hogy a Parlament figyelembe vegye a nemek közötti egyenlőség szempontjait; hangsúlyozza, hogy a hatékony végrehajtás biztosítása érdekében fontos felhívni a figyelmet a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervre és annak ütemtervére; kéri ezek közzétételét a Parlament honlapján; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tudomásul veszi a személyzet körében történő munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság, valamint az akkreditált parlamenti asszisztensek és európai parlamenti képviselők közötti panaszos ügyekben illetékes, munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság munkáját; teljes átláthatóságra szólít fel azzal kapcsolatban, hogy a Parlament hogyan kezeli a zaklatással kapcsolatos kérdéseket az érintettek személyazonosságának védelme mellett, és felkéri mindkét bizottságot, hogy évente készítsék el és tegyék közzé ellenőrzési jelentéseiket és kockázatértékeléseiket az Európai Parlament honlapján, vezessenek be ellenőrzési mechanizmusokat, és különösen tegyék közzé az akkreditált parlamenti asszisztensek és európai parlamenti képviselők közötti panaszos ügyekben illetékes, munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottság külső értékelését; ismételten kéri (12), hogy külső és átlátható módon kiválasztott ellenőrök végezzék el a jelenlegi rendszer hatékonyságának független értékelését, és szükség esetén a lehető leghamarabb, de még a jelenlegi jogalkotási ciklus vége előtt javasoljanak módosításokat a függetlenség és a nemek közötti egyensúly biztosítása, valamint a meglévő struktúrákon belüli összeférhetetlenségek elkerülése érdekében, és ezért:






  a) | kéri, hogy változtassák meg a két bizottság összetételét annak biztosítása érdekében, hogy a munkahelyi zaklatással kapcsolatos kérdések kezelésében bizonyított szakértelemmel rendelkező független szakértők, köztük orvosok, terapeuták és a zaklatással foglalkozó jogi szakértők szavazati joggal rendelkező hivatalos tagok legyenek; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

kéri, hogy változtassák meg a két bizottság összetételét annak biztosítása érdekében, hogy a munkahelyi zaklatással kapcsolatos kérdések kezelésében bizonyított szakértelemmel rendelkező független szakértők, köztük orvosok, terapeuták és a zaklatással foglalkozó jogi szakértők szavazati joggal rendelkező hivatalos tagok legyenek;

| b) | rámutat, hogy az európai parlamenti képviselők is lehetnek szexuális zaklatás áldozatai, és e tekintetben konkrét fellépésre szólít fel a Parlament illetékes szolgálatai és képviselőcsoportjai részéről; |
| --- | --- |

b)

rámutat, hogy az európai parlamenti képviselők is lehetnek szexuális zaklatás áldozatai, és e tekintetben konkrét fellépésre szólít fel a Parlament illetékes szolgálatai és képviselőcsoportjai részéről;

| c) | javasolja, hogy hozzanak létre egy független szakértőkből álló munkacsoportot, amelynek feladata, hogy megvizsgálja a szexuális zaklatás és bántalmazás helyzetét a Parlamentben, hogy értékelje a jelenlegi bizottságokat, az akkreditált parlamenti asszisztensek és európai parlamenti képviselők közötti panaszos ügyekben illetékes, munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottságot, valamint a zaklatások megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottságot, és javasoljon megfelelő változtatásokat; |
| --- | --- |

c)

javasolja, hogy hozzanak létre egy független szakértőkből álló munkacsoportot, amelynek feladata, hogy megvizsgálja a szexuális zaklatás és bántalmazás helyzetét a Parlamentben, hogy értékelje a jelenlegi bizottságokat, az akkreditált parlamenti asszisztensek és európai parlamenti képviselők közötti panaszos ügyekben illetékes, munkahelyi zaklatással és annak megelőzésével foglalkozó tanácsadó bizottságot, valamint a zaklatások megelőzésével foglalkozó és a Parlament személyzetének tanácsot nyújtó bizottságot, és javasoljon megfelelő változtatásokat;

| 17. | javasolja, hogy az európai ombudsman évente egyszer szolgáltasson adatokat a Parlament nemek közötti egyenlőséggel és sokféleséggel foglalkozó magas szintű munkacsoportjának az elé terjesztett, a Parlamentben történt állítólagos zaklatási ügyekkel kapcsolatos hivatali visszásságokra vonatkozó panaszokról; |
| --- | --- |

17.

Az uniós intézmények közötti együttműködés

| 18. | felhívja az összes uniós intézményt és ügynökséget, hogy rendszeresen osszák meg egymással a zaklatás elleni küzdelemmel kapcsolatos bevált gyakorlataikat, beleértve a zaklatás elleni politikákat, iránymutatásokat vagy a zaklatás kezelésére vonatkozó bármely új rendelkezést; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja az összes uniós intézményt, hogy vezessék be a bizalmi személyek vagy külső közvetítők hálózatát, amely iránymutatást és támogatást nyújt a szexuális zaklatás áldozatai számára, és ösztönzi a különböző uniós szervek bizalmi személyei közötti együttműködést, ami elengedhetetlen a megfelelő támogatás nyújtásához kevés alkalmazottal rendelkező kisebb szervek számára; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja az összes uniós intézményt, hogy ennek megfelelően értékeljék és igazítsák ki belső politikáikat annak érdekében, hogy ne csak az állandó személyzet, hanem a gyakornokok és a külső vállalkozók is használhassanak formális és informális struktúrákat arra, hogy felhívják a figyelmet a zaklatási ügyekre, és tanácsadási és pszichológiai segítséget kérjenek; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az Európai Parlament Kutatószolgálatát, hogy készíttessen tanulmányt a visszaélést bejelentő platformok munkahelyi hozzáadott értékéről és arról, hogy az hogyan alkalmazható az uniós intézményeken belül, amelynek eredményeit és ajánlásait az illetékes parlamenti bizottságokban folytatott eszmecserékkel egybekötött munkaértekezleten vagy meghallgatáson kell ismertetni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elegendő eszközt a zaklatási esetek kezelésére, elkerülve a másodlagos viktimizációt, és biztosítva az időben történő reagálást az uniós személyzeti szabályzat felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja az uniós ügynökségeket és szerveket, hogy igazítsák ki a zaklatás valamennyi formája, különösen a szexuális zaklatás elleni küzdelemre vonatkozó belső szabályaikat, és biztosítsák, hogy a nemek közötti egyenlőség alapelvét személyzetükben és vezetői szintjükben is alkalmazzák, figyelembe véve az új távmunkakörülményeket és a Covid19-világjárvány során levont tanulságokat is; felhívja a Bizottságot, hogy kövesse nyomon e zaklatás elleni szabályok és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervek végrehajtását a nemek közötti egyenlőség előmozdítása és további erősítése érdekében az uniós ügynökségekben és szervekben; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós ügynökségeknek és szerveknek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  HL L 204., 2006.7.26., 23. o.

(2)  HL C 346., 2018.9.27., 192. o.

(3)  HL C 232., 2021.6.16., 48. o.

(4)  HL C 323., 2021.8.11., 33. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0024.

(6)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0025.

(7)  2006/54/EK irányelv.

(8)  Az Európai Parlament „A nemi alapú erőszak elleni küzdelem: Az online erőszak (az európai hozzáadott érték értékelése)” című, 2021. márciusi tanulmánya.

(9)  Az európai ombudsman jelentése a munkahelyi méltóságról az uniós intézményeknél és ügynökségeknél.

(10)  A Bizottság „Az egyenlőség Uniója: a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia (2020–2025)” című közleménye.

(11)  Az EU isztambuli egyezményhez való csatlakozásáról és a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet célzó egyéb intézkedésekről szóló állásfoglalás, 16. cikk: „felkéri az Európai Parlament elnökét, az Elnökséget és a Parlament igazgatását, hogy folytassák a munkát annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament zaklatástól és szexizmustól mentes munkahely legyen, és a szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló, 2017. évi állásfoglalásban megfogalmazott kérésekkel összhangban hajtsák végre a következő intézkedéseket: (...) a munkahelyi tiszteletről és méltóságról szóló kötelező képzések bevezetése valamennyi európai parlamenti képviselő és a személyzet valamennyi kategóriája számára”; A szexuális zaklatás és bántalmazás ellen az Unióban folytatott küzdelemről szóló állásfoglalás, 17. cikk.

(12)  Az Európai Parlament 2021. évi pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló állásfoglalás, 55. cikk.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/144

---

P9_TA(2021)0515

Az ukrán határon és Ukrajna oroszok által megszállt területein kialakult helyzet

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása az ukrán határon és Ukrajna oroszok által megszállt területein kialakult helyzetről (2021/3010(RSP))

(2022/C 251/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ukrajnáról és Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajnáról és Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira és jelentéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Alapokmányára, az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint az Európa Tanács emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Alapokmányára, az ENSZ Tengerjogi Egyezményére, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, valamint az Európa Tanács emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményére,

| — | tekintettel az 1975. augusztus 1-jei Helsinki Záróokmányra és az azt követő dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1975. augusztus 1-jei Helsinki Záróokmányra és az azt követő dokumentumokra,

| — | tekintettel az új Európáért létrejött, 1990. november 19–21-i párizsi chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új Európáért létrejött, 1990. november 19–21-i párizsi chartára,

| — | tekintettel a 2014. szeptember 19-i minszki megállapodásokra és a 2015. február 12-én Minszkben elfogadott és aláírt, a minszki megállapodások végrehajtását célzó intézkedéscsomagra, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 17-i 2202(2015). számú határozatával teljes egészében jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. szeptember 19-i minszki megállapodásokra és a 2015. február 12-én Minszkben elfogadott és aláírt, a minszki megállapodások végrehajtását célzó intézkedéscsomagra, amelyet az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. február 17-i 2202(2015). számú határozatával teljes egészében jóváhagyott,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra és különösen annak a kül- és biztonságpolitika területén folytatott politikai párbeszédről és konvergenciáról szóló II. címére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra és különösen annak a kül- és biztonságpolitika területén folytatott politikai párbeszédről és konvergenciáról szóló II. címére (1),

| — | tekintettel az EU és Ukrajna között első ízben 2021. június 3-án megtartott, kiberbiztonságról szóló párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Ukrajna között első ízben 2021. június 3-án megtartott, kiberbiztonságról szóló párbeszédre,

| — | tekintettel az Antony Blinken amerikai külügyminiszter és Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter által 2021. november 10-én aláírt USA–Ukrajna stratégiai partnerségi chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Antony Blinken amerikai külügyminiszter és Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter által 2021. november 10-én aláírt USA–Ukrajna stratégiai partnerségi chartára,

| — | tekintettel Josep Borrell külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek a Külügyek Tanácsa 2021. december 13-i ülését követően tett nyilatkozatára, amely szerint az Ukrajna elleni bármely agresszió politikai, illetve jelentős gazdasági következményekkel jár Oroszország számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Josep Borrell külügyi és biztonságpolitikai főképviselőnek a Külügyek Tanácsa 2021. december 13-i ülését követően tett nyilatkozatára, amely szerint az Ukrajna elleni bármely agresszió politikai, illetve jelentős gazdasági következményekkel jár Oroszország számára,

| — | tekintettel Jens Stoltenberg NATO-főtitkárnak a NATO külügyminisztereinek 2021. november 30-i ülését követő nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jens Stoltenberg NATO-főtitkárnak a NATO külügyminisztereinek 2021. november 30-i ülését követő nyilatkozatára,

| — | tekintettel a G7-ek külügyminisztereinek Oroszországról és Ukrajnáról szóló, 2021. december 12-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek külügyminisztereinek Oroszországról és Ukrajnáról szóló, 2021. december 12-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Volodimir Zelenszkij ukrán elnöknek, Charles Michelnek, az Európai Tanács elnökének és Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének a 23. EU–Ukrajna csúcstalálkozót követő, 2021. október 12-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Volodimir Zelenszkij ukrán elnöknek, Charles Michelnek, az Európai Tanács elnökének és Ursula von der Leyennek, a Bizottság elnökének a 23. EU–Ukrajna csúcstalálkozót követő, 2021. október 12-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ-közgyűlés „A Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol ukrajnai város, valamint a Fekete-tenger és az Azovi-tenger egyes részei militarizálásának problémája” című, 2021. december 9-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-közgyűlés „A Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol ukrajnai város, valamint a Fekete-tenger és az Azovi-tenger egyes részei militarizálásának problémája” című, 2021. december 9-i határozatára,

| — | tekintettel a biztonsági garanciákról szóló, 1994. december 5-i budapesti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztonsági garanciákról szóló, 1994. december 5-i budapesti megállapodásra,

| — | tekintettel az ukrajnai válságra reagáló uniós politikára, ezen belül a 2014 óta hatályban lévő korlátozó intézkedésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ukrajnai válságra reagáló uniós politikára, ezen belül a 2014 óta hatályban lévő korlátozó intézkedésekre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ Alapokmányának és a nemzetközi jogi elveknek megfelelően az államoknak „nemzetközi érintkezéseik során más Állam területi épsége vagy politikai függetlensége ellen irányuló (...) fenyegetéstől vagy erőszak alkalmazásától tartózkodniok kell”; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Alapokmányának és a nemzetközi jogi elveknek megfelelően az államoknak „nemzetközi érintkezéseik során más Állam területi épsége vagy politikai függetlensége ellen irányuló (...) fenyegetéstől vagy erőszak alkalmazásától tartózkodniok kell”;

| B. | mivel az EU és Belarusz közötti határon kialakult válság közepette az Oroszországi Föderáció folyamatosan növelte katonai jelenlétét Ukrajna határai mentén – összesen mintegy 100 000 katonát felvonultatva –, valamint Ukrajna jelenleg orosz támogatású erők által elfoglalt donyecki és luhanszki területein, és jelentősen fokozta katonai tevékenységének mértékét a megszállt Krím félszigeten, valamint a Fekete-tenger medencéjében; mivel a katonai jelenlét e növelését közelmúltbeli kereskedelmi műholdfelvételek is megerősítették; mivel a közelmúltbeli jelenlét jelentősebbnek tekinthető a tavaszinál, amikor Oroszország legutóbb fokozta katonai jelenlétét; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Belarusz közötti határon kialakult válság közepette az Oroszországi Föderáció folyamatosan növelte katonai jelenlétét Ukrajna határai mentén – összesen mintegy 100 000 katonát felvonultatva –, valamint Ukrajna jelenleg orosz támogatású erők által elfoglalt donyecki és luhanszki területein, és jelentősen fokozta katonai tevékenységének mértékét a megszállt Krím félszigeten, valamint a Fekete-tenger medencéjében; mivel a katonai jelenlét e növelését közelmúltbeli kereskedelmi műholdfelvételek is megerősítették; mivel a közelmúltbeli jelenlét jelentősebbnek tekinthető a tavaszinál, amikor Oroszország legutóbb fokozta katonai jelenlétét;

| C. | mivel az Egyesült Államok hírszerzési jelentései szerint Oroszország ezúttal 2022 elejére akár 175 000 katonát is bevethet; mivel ezek az offenzív fejlemények egy többfrontos offenzív katonai agresszió előkészületeiként vagy erőszak alkalmazásával való fenyegetésként értelmezhetők a szomszédos Ukrajnával szemben azzal a céllal, hogy beavatkozzanak ez utóbbi szuverenitásába és politikai függetlenségébe, ami ellentétes az Oroszországi Föderáció nemzetközi kötelezettségeivel; mivel Aljakszandr Lukasenka bejelentette, hogy teljes mértékben támogatja Oroszországot egy Ukrajna elleni katonai fellépés esetén; |
| --- | --- |

C.

mivel az Egyesült Államok hírszerzési jelentései szerint Oroszország ezúttal 2022 elejére akár 175 000 katonát is bevethet; mivel ezek az offenzív fejlemények egy többfrontos offenzív katonai agresszió előkészületeiként vagy erőszak alkalmazásával való fenyegetésként értelmezhetők a szomszédos Ukrajnával szemben azzal a céllal, hogy beavatkozzanak ez utóbbi szuverenitásába és politikai függetlenségébe, ami ellentétes az Oroszországi Föderáció nemzetközi kötelezettségeivel; mivel Aljakszandr Lukasenka bejelentette, hogy teljes mértékben támogatja Oroszországot egy Ukrajna elleni katonai fellépés esetén;

| D. | mivel az ukrán határ közelében az orosz csapatok közelmúltbeli mozgását az orosz megbízottak és médiaorgánumok fokozott beavatkozása és dezinformációs kampányai kísérték az Unióban, Ukrajnában és magában Oroszországban; mivel e hibrid taktikák keretében többek között nőtt a NATO-t és Ukrajnát lejárató tartalmak száma, megkísérelték Ukrajnát és a NATO-t felelőssé tenni az esetleges jövőbeli orosz katonai eszkalációért, valamint hamis narratívákat terjesztettek, többek között személyesen Putyin elnök és Medvegyev volt elnök is; |
| --- | --- |

D.

mivel az ukrán határ közelében az orosz csapatok közelmúltbeli mozgását az orosz megbízottak és médiaorgánumok fokozott beavatkozása és dezinformációs kampányai kísérték az Unióban, Ukrajnában és magában Oroszországban; mivel e hibrid taktikák keretében többek között nőtt a NATO-t és Ukrajnát lejárató tartalmak száma, megkísérelték Ukrajnát és a NATO-t felelőssé tenni az esetleges jövőbeli orosz katonai eszkalációért, valamint hamis narratívákat terjesztettek, többek között személyesen Putyin elnök és Medvegyev volt elnök is;

| E. | mivel a minszki megállapodások elfogadása óta több mint hat év telt el, a Krím félsziget Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálása és az Oroszország által folytatott ukrajnai háború kezdete óta pedig több mint hét év; mivel több mint 14 000 ember vesztette életét a folytatódó konfliktus során; mivel a konfliktus eredményeképp közel kétmillió ember vált belső menekültté; mivel a konfliktus Ukrajnában és a környező régiókban továbbra is súlyosan érinti az orosz ellenőrzés alatt álló és az annektált területek lakosságának megélhetését; mivel Oroszország a konfliktusban részt vevő felek közé tartozik, és ezért nem léphet fel közvetítőként; |
| --- | --- |

E.

mivel a minszki megállapodások elfogadása óta több mint hat év telt el, a Krím félsziget Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálása és az Oroszország által folytatott ukrajnai háború kezdete óta pedig több mint hét év; mivel több mint 14 000 ember vesztette életét a folytatódó konfliktus során; mivel a konfliktus eredményeképp közel kétmillió ember vált belső menekültté; mivel a konfliktus Ukrajnában és a környező régiókban továbbra is súlyosan érinti az orosz ellenőrzés alatt álló és az annektált területek lakosságának megélhetését; mivel Oroszország a konfliktusban részt vevő felek közé tartozik, és ezért nem léphet fel közvetítőként;

| F. | mivel a 2015. februári minszki megállapodások végrehajtását célzó intézkedéscsomag végrehajtása terén komoly visszalépések történtek, különösen az Oroszországi Föderáció megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaival ellentétes egyoldalú intézkedései miatt; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2015. februári minszki megállapodások végrehajtását célzó intézkedéscsomag végrehajtása terén komoly visszalépések történtek, különösen az Oroszországi Föderáció megállapodások szerinti kötelezettségvállalásaival ellentétes egyoldalú intézkedései miatt;

| G. | mivel jelentések szerint a Wagner-csoport nevű orosz katonai magánvállalat alkalmazottai – kezdetben mintegy 250 harcossal, most pedig 2 500 fővel – 2014 óta jelen vannak Kelet-Ukrajnában az ottani oroszbarát szakadárok mellett; |
| --- | --- |

G.

mivel jelentések szerint a Wagner-csoport nevű orosz katonai magánvállalat alkalmazottai – kezdetben mintegy 250 harcossal, most pedig 2 500 fővel – 2014 óta jelen vannak Kelet-Ukrajnában az ottani oroszbarát szakadárok mellett;

| H. | mivel az ENSZ ukrajnai emberi jogi megfigyelő missziójának legutóbbi, 2021. december 1-jén közzétett jelentése a Donyec-medence konfliktusövezetében az ellenségeskedések fokozódásáról, az ukrán oldalon a polgári áldozatok számának növekedéséről és az infrastruktúrát ért károkról számolt be; mivel a jelentés azt is megállapította, hogy a Donyec-medence önkényesen kikiáltott köztársaságainak bíróságai továbbra is tisztességes eljárás nélkül ítélnek el polgári személyeket a konfliktussal kapcsolatos bűncselekményekért; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ ukrajnai emberi jogi megfigyelő missziójának legutóbbi, 2021. december 1-jén közzétett jelentése a Donyec-medence konfliktusövezetében az ellenségeskedések fokozódásáról, az ukrán oldalon a polgári áldozatok számának növekedéséről és az infrastruktúrát ért károkról számolt be; mivel a jelentés azt is megállapította, hogy a Donyec-medence önkényesen kikiáltott köztársaságainak bíróságai továbbra is tisztességes eljárás nélkül ítélnek el polgári személyeket a konfliktussal kapcsolatos bűncselekményekért;

| I. | mivel Ukrajna Oroszország által megszállt területein a donyecki és luhanszki régióban több mint 160 illegális börtön működik, amelyekben a konfliktus kezdete óta több mint 3 000 főt tartanak jogellenesen fogva, és a fogvatartottak kínzásoknak és embertelen bánásmódnak vannak kitéve; |
| --- | --- |

I.

mivel Ukrajna Oroszország által megszállt területein a donyecki és luhanszki régióban több mint 160 illegális börtön működik, amelyekben a konfliktus kezdete óta több mint 3 000 főt tartanak jogellenesen fogva, és a fogvatartottak kínzásoknak és embertelen bánásmódnak vannak kitéve;

| J. | mivel Oroszország továbbra is megszegi a tűzszünetet a Donyec-medencében, ahol 2 346 támadást indított az ukrán hadállások ellen, amelyek során 261 ukrajnai katona megsebesült, 65 pedig életét vesztette, köztük az ukrajnai fegyveres erők 29 katonája, akikkel a 2020. július 27. és 2021. december 2. közötti időszakban orvlövészek végeztek; |
| --- | --- |

J.

mivel Oroszország továbbra is megszegi a tűzszünetet a Donyec-medencében, ahol 2 346 támadást indított az ukrán hadállások ellen, amelyek során 261 ukrajnai katona megsebesült, 65 pedig életét vesztette, köztük az ukrajnai fegyveres erők 29 katonája, akikkel a 2020. július 27. és 2021. december 2. közötti időszakban orvlövészek végeztek;

| K. | mivel 2021 áprilisában az orosz védelmi minisztérium egyoldalúan lezárta a Kercsi-szoros körüli vizeket a más országokból származó nem kereskedelmi hajók előtt, akadályozva ezáltal az Azovi-tenger felé és felől közlekedő hajók szabad átjárását; mivel annak ellenére, hogy Oroszország bejelentette, hogy 2021 októberében feloldja a korlátozásokat, azok még mindig érvényben vannak; mivel ezek az akadályok negatív hatást gyakorolnak Ukrajna Azovi-tengeri kikötőire és a Fekete-tenger átmenő nemzetközi hajóforgalmára; |
| --- | --- |

K.

mivel 2021 áprilisában az orosz védelmi minisztérium egyoldalúan lezárta a Kercsi-szoros körüli vizeket a más országokból származó nem kereskedelmi hajók előtt, akadályozva ezáltal az Azovi-tenger felé és felől közlekedő hajók szabad átjárását; mivel annak ellenére, hogy Oroszország bejelentette, hogy 2021 októberében feloldja a korlátozásokat, azok még mindig érvényben vannak; mivel ezek az akadályok negatív hatást gyakorolnak Ukrajna Azovi-tengeri kikötőire és a Fekete-tenger átmenő nemzetközi hajóforgalmára;

| L. | mivel Putyin elnök 2021. november 15-én rendeletet írt alá egyszerűsített kereskedelmi szabályokról, amelyek lehetővé teszik az áruk bejutását Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójának azon területeire, illetve területeiről, amelyek ideiglenesen nem állnak a kormányzat ellenőrzése alatt; |
| --- | --- |

L.

mivel Putyin elnök 2021. november 15-én rendeletet írt alá egyszerűsített kereskedelmi szabályokról, amelyek lehetővé teszik az áruk bejutását Ukrajna Donyeck és Luhanszk régiójának azon területeire, illetve területeiről, amelyek ideiglenesen nem állnak a kormányzat ellenőrzése alatt;

| M. | mivel az Egyesült Államok és Ukrajna közötti stratégiai partnerség 2021. november 10-i chartája kimondja, hogy az Egyesült Államok és Ukrajna továbbra is számos érdemi intézkedést kíván folytatni az Ukrajna elleni közvetlen és hibrid külső agresszió megelőzése érdekében, és Oroszországot felelősségre kívánja vonni az ilyen agresszióért és a nemzetközi jog megsértéséért; |
| --- | --- |

M.

mivel az Egyesült Államok és Ukrajna közötti stratégiai partnerség 2021. november 10-i chartája kimondja, hogy az Egyesült Államok és Ukrajna továbbra is számos érdemi intézkedést kíván folytatni az Ukrajna elleni közvetlen és hibrid külső agresszió megelőzése érdekében, és Oroszországot felelősségre kívánja vonni az ilyen agresszióért és a nemzetközi jog megsértéséért;

| N. | mivel 2021. december 1-jén Putyin elnök jogilag kötelező garanciákat követelt a NATO-tól arra vonatkozóan, hogy az nem hajt végre további keleti bővítéseket; mivel Jens Stoltenberg NATO-főtitkár 2021. november 30-án, Ukrajna potenciális NATO-tagságára utalva, a NATO külügyminisztereinek ülését követően kijelentette, hogy Oroszországnak „nincs vétójoga, és nincs joga beavatkozni ebbe a folyamatba”; |
| --- | --- |

N.

mivel 2021. december 1-jén Putyin elnök jogilag kötelező garanciákat követelt a NATO-tól arra vonatkozóan, hogy az nem hajt végre további keleti bővítéseket; mivel Jens Stoltenberg NATO-főtitkár 2021. november 30-án, Ukrajna potenciális NATO-tagságára utalva, a NATO külügyminisztereinek ülését követően kijelentette, hogy Oroszországnak „nincs vétójoga, és nincs joga beavatkozni ebbe a folyamatba”;

| 1. | támogatja Ukrajna nemzetközileg elismert határain belüli függetlenségét, szuverenitását és területi integritását; ismételten határozottan támogatja az EU azon politikáját, hogy nem ismeri el a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol város jogellenes annektálását; elítéli Oroszország közvetlen és közvetett részvételét a kelet-ukrajnai fegyveres konfliktusban, valamint az e területeken és az annektált Krím félszigeten elkövetett folyamatos emberi jogi jogsértéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítéli az ukrán határ menti jelenlegi fokozott orosz katonai jelenlétet, és elutasítja ennek az orosz fél részéről elhangzó bármilyen indokolását; emlékeztet arra, hogy ilyen jelenlét idén a második alkalommal fordul elő; hangsúlyozza, hogy ezt a katonai jelenlétet a háborús retorika drámai növekedése kísérte az orosz oldalon; |
| --- | --- |

2.

| 3. | követeli, hogy az Oroszországi Föderáció haladéktalanul és teljes mértékben vonja vissza katonai erőit, hagyjon fel az Ukrajna területi integritása elleni fenyegetéssel, amely destabilizáló hatást gyakorol az egész régióra és azon túl, továbbá hagyjon fel minden olyan intézkedéssel, amely tovább súlyosbítja a konfliktust, és Oroszország nemzetközi kötelezettségeivel összhangban enyhítse a feszültségeket; hangsúlyozza a konfliktus békés politikai megoldásának szükségességét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az orosz katonai jelenlét növelése fenyegetést jelent Európa általános békéjére, stabilitására és biztonságára nézve, és felszólítja Oroszországot, hogy tartsa tiszteletben nemzetközi kötelezettségeit, például az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek (EBESZ) a katonai csapatmozgások átláthatóságára vonatkozó elveit és kötelezettségvállalásait, köztük a Bécsi Dokumentumot; sürgeti továbbá Oroszországot, hogy tegyen eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye szerinti kötelezettségének, és garantálja a hajózás szabadságát és a nemzetközi Kercsi-szoroson keresztül az Azovi-tenger kikötőibe történő áthaladást; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mély aggodalommal tölti el az Azovi-tenger, a Fekete-tenger és a balti-tengeri régió folyamatos militarizációja, kiváltképpen pedig a Kalinyingrádi terület és a jogellenesen megszállt Krím félsziget militarizálása, többek között a hozzáférés-gátlással/területmegtagadással (A2/AD) kapcsolatos képességek Oroszországi Föderáció általi fejlesztése, amely új S-400 légvédelmi rendszerek alkalmazását, valamint a hagyományos katonai erők példátlan méretű felvonultatását és a nukleáris fegyverek esetleges bevetésére irányuló, minden eddiginél komolyabb előkészületeket is magában foglalja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | szolidaritását fejezi ki Ukrajna népe iránt, amely 2014 óta rengeteget szenvedett a súlyos gazdasági válsággal kísért háborútól, és amely jelenleg az ország valamennyi polgárának életét fenyegető, teljes körű katonai offenzíva veszélyének vannak kitéve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megismétli, hogy az Ukrajnával folytatott uniós biztonsági párbeszédnek nagyratörőnek kell lennie, és hozzá kell járulnia a helyszínen felmerülő biztonsági kihívások egységes értékeléséhez; hangsúlyozza, hogy a baráti országoknak fokozniuk kell az Ukrajnának nyújtott katonai támogatásukat és a védelmi fegyverek biztosítását, ami összhangban van az ENSZ Alapokmányának 51. cikkével, amely lehetővé teszi az egyéni és kollektív önvédelmet; üdvözli az Európai Unió Tanácsának 2021. december 2-i határozatát, amely szerint az Európai Békekeret forrásaiból 31 millió EUR összegű csomagot biztosít Ukrajna számára a reziliencia és a védelmi képességek megerősítésének elősegítése érdekében; megjegyzi, hogy Ukrajna esetleges jövőbeli részvétele az állandó strukturált együttműködés (PESCO) projektjeiben jelentős mértékben javítaná – az uniós bevált módszerekkel és normákkal összhangban – Ukrajna nemzeti védelmi képességeit a társulási megállapodásban rögzítettek szerint; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az ukrán határon megfigyelhető orosz katonai jelenlét ismétlődő növelése eszközként szolgál arra, hogy Ukrajna kárára politikai engedményeket szerezzenek a Nyugattól; hangsúlyozza, hogy a szövetségek megválasztása egyetlen ország esetében sem függhet egy harmadik ország jóváhagyásától, és ezért elutasítja Oroszország minden arra irányuló kísérletét, hogy egyes országokat bevonjon a „befolyási övezetébe”, és így alakítsa jövőjüket; emlékeztet arra, hogy a Nyugat kompromisszumkész vagy békülékeny magatartását az orosz fél gyengeségnek tekintené, és csak felbátorítaná, hogy tovább fokozza agresszív megközelítését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy az orosz katonai jelenlét növelése egy szélesebb körű stratégia részét is képezi, amely magában foglalja a hibrid hadviselés elemeit is, amelyet Oroszország az Európai Unióval és hasonló gondolkodású partnereivel szemben alkalmaz káoszt és zűrzavart okozva a szomszédságában, a határain és az Európai Unión belül; megismétli, hogy Oroszország olyan fenyegetések együttesét alkalmazza, mint a katonai, digitális, energetikai fenyegetés és a félretájékoztatás, kihasználva az EU nyílt rendszerét annak gyengítésére; úgy véli, hogy az EU-nak tisztában kell lennie saját sebezhetőségével és a szomszédságbeli partnerei sebezhetőségével, és meg kell erősítenie a rezilienciáját annak érdekében, hogy hatékonyan fel tudjon lépni a hibrid támadásokkal szemben, és javítani tudja a partnerekkel – különösen a félretájékoztatással kapcsolatban – folytatott együttműködést, valamint fokoznia kell a békés konfliktusrendezésre irányuló képességeit, különös tekintettel a konfliktusövezetekben élő nők és kiszolgáltatott csoportok helyzetére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak készen kell állnia arra, hogy nagyon erőteljes figyelmeztetést küldjön az Oroszországi Föderációnak arra vonatkozóan, hogy a katonai ellenségeskedések nemcsak elfogadhatatlanok, hanem azoknak magas gazdasági és politikai áruk is lesz; üdvözli az EU és a G7-ek külügyminisztereinek legutóbbi nyilatkozatait, amelyekben határozottan támogatják az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni esetleges katonai agressziójával szembeni összehangolt nemzetközi fellépést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét annak biztosítására, hogy a Tanács továbbra is tájékoztatást kapjon az Oroszországi Föderáció katonai fellépéseiről, és továbbra is készen álljon arra, hogy mielőbb megállapodjon a további együttes fellépésről, különösen a súlyos gazdasági és pénzügyi szankcióknak az Egyesült Államokkal, a NATO-val és más partnerekkel szoros együttműködésben történő elfogadásáról az Oroszország által jelentett azonnali és hiteles fenyegetések kezelése érdekében, ahelyett, hogy a fellépés előtt újabb invázióra várna; hangsúlyozza, hogy az EU-nak és partnereinek egységes megközelítést kell alkalmazniuk az elrettentéssel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy minden intézkedést Ukrajnával együttműködve kell meghozni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az új szankciócsomagnak ki kell terjednie az esetleges invázió tervezésében részt vevő orosz tiszti karra és főtisztekre, valamint az orosz elnök közvetlen környezetére és az elnökhöz közeli oligarchákra, valamint családjaikra is; követeli, hogy az ilyen szankciók foglalják magukban az EU-ban található pénzügyi és tárgyi eszközök befagyasztását, valamint utazási tilalmakat és Oroszország kizárását a SWIFT fizetési rendszerből, ezáltal kizárva az orosz vállalatokat a nemzetközi pénzügyi piacról és megtiltva az orosz állampapírok elsődleges és másodlagos piacokon történő felvásárlását, továbbá hogy célozzák meg az orosz gazdaság fontos ágazatait, és zavarják meg a hírszerző szolgálatok és a katonaság finanszírozását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az Ukrajnát érő orosz támadás esetén az EU első és azonnali fellépésének meg kell szüntetnie az összes utazási lehetőséget, és meg kell szüntetnie az orosz diplomata-útlevéllel rendelkezők vízummentességét, az akkreditált diplomaták kivételével; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy az EU tegyen sürgős és hiteles lépéseket az orosz energiaimporttól való függőségének csökkentése érdekében, és felszólítja az EU-t, hogy a társulási megállapodással összhangban tanúsítson erősebb energetikai szolidaritást Ukrajnával az energetikai infrastruktúrák közötti kölcsönös összeköttetések bővítése révén; ezért sürgeti az uniós intézményeket és az összes tagállamot, hogy gondoskodjanak arról, hogy az Északi Áramlat 2 gázvezetéket ne helyezzék üzembe, függetlenül attól, hogy az megfelel-e az uniós földgázirányelv (2) rendelkezéseinek; megismétli az Északi Áramlat 2 projekthez kapcsolódó politikai, gazdasági és biztonsági kockázatokkal kapcsolatos hosszú távú, alapvető aggályait; hangsúlyozza, hogy le kell állítani a Roszatom által épített vitatott atomerőművek építését; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak többek között egy globális korrupcióellenes szankciós mechanizmus létrehozása, valamint a pénzmosás elleni hatályos irányelvek következetes végrehajtása és érvényesítése révén biztosítaniuk kell, hogy többé ne fogadjanak tisztázatlan eredetű orosz vagyonokat és beruházásokat; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fokozzák a Kreml EU-n belüli azon stratégiai beruházásainak megfékezésére irányuló erőfeszítéseit, amelyek célja a felforgatás, a demokratikus folyamatok és intézmények aláásása és a korrupció terjesztése, valamint hogy teremtsenek nagyobb fokú átláthatóságot, különösen az orosz elit által az EU-ban letétbe helyezett vagy elköltött pénzeszközök tekintetében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aláhúzza annak fontosságát, hogy határozott intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy megakadályozzák Oroszországot az érvényben lévő uniós szankciók kijátszásában; úgy véli, hogy e célból az EU-nak felül kell vizsgálnia és aktualizálnia kell alkalmazandó rendeleteit a számos joghézag megszüntetése érdekében, hogy a szankciókat hatékonyabbá tegye, és valóban növelje Oroszország ellenséges fellépéseinek árát; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy 2021. december 16-i ülésén vitassa meg és értékelje alaposan az európai biztonságot az Oroszországi Föderáció részéről fenyegető veszélyekre adandó lehetséges reakciókat, és folytassa az Oroszországgal kapcsolatos átfogó uniós stratégiáról szóló korábbi megbeszéléseit; felszólítja az EU-t és az európai partnereket, hogy vitassák meg az európai biztonságra vonatkozó hosszú távú terveket annak érdekében, hogy közösen kezeljék a kontinenst fenyegető jövőbeli katonai fenyegetéseket; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy folyamatosan gyengülnek a nemzetközi biztonsági és fegyverzet-ellenőrzési architektúra alappillérei, amelyek ki vannak téve Oroszország manipulációnak és ismételt jogsértéseinek; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot e tekintetben, hogy mindezeknek megfelelően a stratégiai iránytűben is tekintse Oroszországot az európai kontinensre nézve jelentős fenyegetésnek, amint azt a NATO vitacsoportja által készített jelentés is megállapítja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy hagyjon fel az olyan egyoldalú intézkedésekkel, amelyek ellentétesek a minszki megállapodások keretében tett kötelezettségvállalásokkal, és akadályozzák azok további végrehajtását, súlyosbítják a kelet-ukrajnai konfliktust, és nemzetközi szinten kétségeket ébresztenek az Oroszországi Föderáció azon politikai akaratával és képességével kapcsolatban, hogy eleget tegyen kötelezettségvállalásainak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sürgeti Oroszországot és az Oroszország által támogatott szeparatistákat, hogy tartsák be a tűzszüneti megállapodást; felszólítja Oroszországot, hogy konstruktívan vegyen részt a normandiai négyek csoportban és a háromoldalú összekötő csoportban, és hajtsa végre nemzetközi kötelezettségeit, különösen a minszki megállapodásokból és az ENSZ tengerjogi egyezményéből eredőeket; felszólít az illegálisan fogva tartott és bebörtönzött ukrán állampolgárok azonnali szabadon bocsátására; ösztönzi a Tanácsot, hogy terjessze ki a szankciók körét az „útlevélkiadási” politikára és a jogellenes krími választások szervezésére, valamint az ukrajnai Donyeck és Luhanszk régió kormányzati ellenőrzésen kívül álló területein élő lakosságnak a 2021. szeptemberi parlamenti (Állami Duma-) választásokon való részvételének lehetővé tételére vonatkozó döntésre, továbbá hogy növelje az árat, amelyet Oroszországnak kell fizetnie a minszki megállapodások végrehajtásának és a normandiai négyek tárgyalásainak akadályozásáért; felkéri a Nemzetközi Büntetőbíróságot, hogy vizsgálja ki az orosz fél és szövetségesei által a Krím félszigeten és Kelet-Ukrajnában elkövetett bűncselekményeket; kiemeli a Nemzetközi Bíróság és az egyetemes joghatósági ügyek szerepét e tekintetben; úgy véli, hogy a Donyecki és Luhanszki úgynevezett Népköztársaság de facto hatóságainak politikai és katonai vezetését az EU globális emberi jogi szankciórendszere keretében szankcionálni kell; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EBESZ ukrajnai különleges megfigyelő missziója korlátozások nélkül folytathassa munkáját 2022 márciusán, jelenlegi megbízatásának várható lejártán túl is; határozottan elítéli Oroszország lépéseit, amelyek megakadályozzák az EBESZ különleges megfigyelő misszióját feladatai ellátásában azzal, hogy interferenciával zavarja a misszió pilóta nélküli légi járműveinek működését, a megfigyelőket pedig nem engedi belépni a megszállt területekre; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Oroszország úgy határozott, a gukovói és donyecki orosz ellenőrzőpontokról kizárja az EBESZ megfigyelő misszióját; |
| --- | --- |

20.

| 21. | határozottan támogatja Ukrajna arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bíróság elé állítsa a háborús bűncselekményeket elkövető orosz zsoldosokat, és sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák erre irányuló együttműködésüket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | újra kijelenti, hogy támogatja a maláj légitársaság MH17-es járata tragikus lelövésének – amely háborús bűncselekménynek is minősülhet – körülményeit vizsgáló nemzetközi nyomozást, és ismételten felszólít arra, hogy állítsák bíróság elé a felelősöket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | elítéli, hogy Putyin elnök aláírta az egyszerűsített kereskedelmi szabályokról szóló rendeletet, amely lehetővé teszi az áruknak az ukrán Donyeck és Luhanszk régió ideiglenesen nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeire való bejutását, illetve az onnan való kijutását, és felszólítja Oroszországot, hogy vonja vissza azt; kiemeli, hogy az ilyen egyoldalú intézkedések sértik Ukrajna szuverenitását és területi integritását, többek között a vámellenőrzés tekintetében, továbbá növelhetik a feszültségeket és a továbbiakban is fenntarthatják a status quo-t, miközben akadályozzák a jövőbeli reintegrációs folyamatot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a Krímmel foglalkozó nemzetközi platform létrehozását és tevékenységét; úgy véli, hogy ez fontos eszköz abban, hogy a Krím félsziget jogellenes annektálásának kérdése továbbra is kiemelt helyen szerepeljen a nemzetközi napirenden; elégedettségének ad hangot amiatt, hogy az EU határozottan támogatja ezt a kezdeményezést, és felhívja az EU-t, hogy továbbra is járuljon hozzá a paltform konzultációs és koordinációs formátumának fejlesztéséhez; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi szervezetektől és az emberi jogok védelmezőitől továbbra is megtagadják a Krímbe való bejutást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja az orosz népet, hogy ne higgyen a Nyugatot az orosz nép és az orosz állam ellenségeként ábrázoló, mindenhol jelen lévő hivatalos propagandának; emlékeztet arra, hogy a demokrácia és a szabadság csak a korrupt orosz elitet fenyegeti, a népet nem; kifejezi azon óhaját, hogy párbeszédet kezdjen és jövőbeli kapcsolatokat építsen ki egy demokratikus Oroszországgal; emlékeztet arra, hogy a „Kreml mindenekelőtt” agresszív kül- és belpolitika áldozata az orosz nép; |
| --- | --- |

25.

| 26. | támogatja az ukrajnai hatóságok azon erőfeszítéseit, amelyek az országnak a társulási megállapodás, valamint a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség előírásaival összhangban történő megreformálását célozzák; felhívja az uniós intézményeket, hogy az EUSZ 49. cikkével összhangban tartsanak fenn hiteles, hosszú távú perspektívát Ukrajna uniós csatlakozása tekintetében, csakúgy, mint bármely európai állam esetében; hangsúlyozza, hogy ezek az erőfeszítések elengedhetetlenek ahhoz, hogy Ukrajna rezilensebbé váljon, és hatékonyabban tudjon fellépni a jelenlegi és jövőbeli orosz agresszióval szemben; |
| --- | --- |

26.

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, Ukrajna elnökének, kormányának és parlamentjének, valamint az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/73/EK irányelve (2009. július 13.) a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 94. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/150 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/150

---

P9_TA(2021)0516

A kimberley-i folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtása

Az Európai Parlament 2021. december 16-i állásfoglalása a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról (2021/2885(RSP))

(2022/C 251/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerére (KPCS), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerére (KPCS),

| — | tekintettel a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2021)0115), amelynek célja a későbbi módosításoknak az egyértelműség érdekében történő átdolgozása, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásáról szóló, 2002. december 20-i 2368/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és a nyers gyémántok nemzetközi kereskedelmében a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2021)0115), amelynek célja a későbbi módosításoknak az egyértelműség érdekében történő átdolgozása,

| — | tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról szóló, 2021. június 9-i (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) létrehozásáról szóló, 2021. június 9-i (EU) 2021/947 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról szóló kérdésre (O-000073/2021 – B9-0044/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásáról szóló kérdésre (O-000073/2021 – B9-0044/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 136. cikkének (5) bekezdésére és 132. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| A. | mivel a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerét (KPCS) 2003-ban az ENSZ által elrendelt tanúsítási rendszerként hozták létre a polgárháborúkat tápláló, konfliktusövezetből származó gyémántok kereskedelmének megállítása érdekében; mivel a KPCS háromoldalú struktúrával rendelkezik, amely magában foglalja a kormányokat mint döntéshozókat, a nemzetközi gyémántipar képviselőit, és megfigyelőként a civil társadalom képviselőit; mivel a KPCS-ben az összesen 82 országot képviselő 56 tag abszolút konszenzussal hozza meg döntéseit, és ezek között az EU és 27 tagállama egyetlen résztvevőnek számít; |
| --- | --- |

A.

mivel a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerét (KPCS) 2003-ban az ENSZ által elrendelt tanúsítási rendszerként hozták létre a polgárháborúkat tápláló, konfliktusövezetből származó gyémántok kereskedelmének megállítása érdekében; mivel a KPCS háromoldalú struktúrával rendelkezik, amely magában foglalja a kormányokat mint döntéshozókat, a nemzetközi gyémántipar képviselőit, és megfigyelőként a civil társadalom képviselőit; mivel a KPCS-ben az összesen 82 országot képviselő 56 tag abszolút konszenzussal hozza meg döntéseit, és ezek között az EU és 27 tagállama egyetlen résztvevőnek számít;

| B. | mivel a KPCS fogalommeghatározása szerint a konfliktusövezetből származó gyémánt „a lázadó mozgalmak vagy azok szövetségesei által a törvényes kormányok megdöntésére irányuló konfliktusok finanszírozására felhasznált nyers gyémánt”; mivel a KPCS saját megítélése szerint hatékony volt a konfliktusokban szerepet játszó, eredetileg meghatározott gyémántok kereskedelmének szinte teljes leállításában, és jelenleg a nyers gyémántok kereskedelmének kevesebb mint 1 %-át teszi ki, szemben a 2003-as 15 %-kal; |
| --- | --- |

B.

mivel a KPCS fogalommeghatározása szerint a konfliktusövezetből származó gyémánt „a lázadó mozgalmak vagy azok szövetségesei által a törvényes kormányok megdöntésére irányuló konfliktusok finanszírozására felhasznált nyers gyémánt”; mivel a KPCS saját megítélése szerint hatékony volt a konfliktusokban szerepet játszó, eredetileg meghatározott gyémántok kereskedelmének szinte teljes leállításában, és jelenleg a nyers gyémántok kereskedelmének kevesebb mint 1 %-át teszi ki, szemben a 2003-as 15 %-kal;

| C. | mivel az erőforrásokban gazdag, konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben továbbra is előfordulnak emberi jogi visszaélések, és ezen belül a gyermekmunka, a kényszermunka, verések, a kínzás, a szexuális erőszak, az erőszakos eltüntetések, a kényszerkilakoltatások és áttelepítések, az illegális földfoglalások, valamint a rituális vagy kulturális szempontból jelentőséggel bíró területek elpusztítása; |
| --- | --- |

C.

mivel az erőforrásokban gazdag, konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekben továbbra is előfordulnak emberi jogi visszaélések, és ezen belül a gyermekmunka, a kényszermunka, verések, a kínzás, a szexuális erőszak, az erőszakos eltüntetések, a kényszerkilakoltatások és áttelepítések, az illegális földfoglalások, valamint a rituális vagy kulturális szempontból jelentőséggel bíró területek elpusztítása;

| D. | mivel a KPCS mint globális kezdeményezés 2003-as hatálybalépése óta a konfliktusok jellege és a helyi valóság megváltozott; mivel a KPCS nem veszi figyelembe azokat a helyzeteket, amikor az állami vagy magánszférabeli biztonsági erők, vállalatok, bűnözők vagy fegyveres csoportok széles körű vagy szisztematikus erőszakot alkalmaznak a gyémánttermeléssel kapcsolatos gazdasági érdekeik védelme érdekében; mivel jelenleg nem lehet eleget tenni a fogyasztók azon óhajának, hogy biztosak legyenek a gyémánt eredetét és etikus jellegét illetően; mivel ez a természetes gyémánt iránti kereslet csökkenését és ennek következtében a törvényes gyémántiparra és a kézműves bányászokra gyakorolt negatív következményeket eredményez; mivel a KPCS-hez hasonló mechanizmusokat rendszeresen felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy megfeleljenek a fogyasztói elvárásoknak és a vállalati társadalmi felelősségvállalással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

D.

mivel a KPCS mint globális kezdeményezés 2003-as hatálybalépése óta a konfliktusok jellege és a helyi valóság megváltozott; mivel a KPCS nem veszi figyelembe azokat a helyzeteket, amikor az állami vagy magánszférabeli biztonsági erők, vállalatok, bűnözők vagy fegyveres csoportok széles körű vagy szisztematikus erőszakot alkalmaznak a gyémánttermeléssel kapcsolatos gazdasági érdekeik védelme érdekében; mivel jelenleg nem lehet eleget tenni a fogyasztók azon óhajának, hogy biztosak legyenek a gyémánt eredetét és etikus jellegét illetően; mivel ez a természetes gyémánt iránti kereslet csökkenését és ennek következtében a törvényes gyémántiparra és a kézműves bányászokra gyakorolt negatív következményeket eredményez; mivel a KPCS-hez hasonló mechanizmusokat rendszeresen felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy megfeleljenek a fogyasztói elvárásoknak és a vállalati társadalmi felelősségvállalással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeknek;

| E. | mivel az EU azon munkálkodik, hogy kiterjessze a konfliktusövezetből származó gyémántok KPCS alapokmányában szereplő eredeti fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az magában foglalja az emberi jogi visszaéléseket, de a döntéshozatali folyamat konszenzusos jellege, valamint egyes jelentős termelő, kereskedő és fogyasztó országok ellenállása miatt mindeddig nem sikerült eredményt elérnie e téren; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU azon munkálkodik, hogy kiterjessze a konfliktusövezetből származó gyémántok KPCS alapokmányában szereplő eredeti fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az magában foglalja az emberi jogi visszaéléseket, de a döntéshozatali folyamat konszenzusos jellege, valamint egyes jelentős termelő, kereskedő és fogyasztó országok ellenállása miatt mindeddig nem sikerült eredményt elérnie e téren;

| F. | mivel a Gyémánt Világtanács garanciarendszere egy ágazatokon átívelő önkéntes önszabályozói program, amely az ellátási láncon keresztül nyomon követi a kimberleyi folyamattal tanúsított gyémántokat, a vágott és csiszolt kövek kereskedelmére is kiterjedően; |
| --- | --- |

F.

mivel a Gyémánt Világtanács garanciarendszere egy ágazatokon átívelő önkéntes önszabályozói program, amely az ellátási láncon keresztül nyomon követi a kimberleyi folyamattal tanúsított gyémántokat, a vágott és csiszolt kövek kereskedelmére is kiterjedően;

| 1. | hangsúlyozza, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a konfliktusövezetből származó gyémántok fogalommeghatározását, hogy az magában foglalja a gyémánttermeléshez kapcsolódó konfliktusok emberi jogi, valamint szociális és környezeti szempontjait annak biztosítása érdekében, hogy az uniós piacra érkező gyémántok ne kapcsolódjanak semmilyen, lázadó csoportok, kormányok vagy magánvállalatok által elkövetett emberi jogi visszaéléshez vagy környezeti bűncselekményhez; hangsúlyozza, hogy a KPCS-nek a nyers gyémántokon kívül a vágott és csiszolt kövekre is vonatkoznia kell; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólít a KPCS erőteljesebb végrehajtására annak biztosítása érdekében, hogy a konfliktusövezetből származó gyémántok ne kerüljenek be a jogszerű ellátási láncokba; kéri, hogy erősítsék meg, jobban kövessék nyomon és ténylegesen hajtsák végre a részt vevő államok belső ellenőrzéseit; sürgeti a KPCS részes feleit, hogy hozzanak létre független nyomon követési mechanizmust, mivel a partneri felülvizsgálati látogatások ajánlásai nem kötelező erejűek, és gyakran nem orvosolják a belső ellenőrzések végrehajtásának hiányosságait, vagy nem vezetnek érdemi változtatáshoz a KPCS minimumkövetelményeinek való meg nem felelés eseteiben; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mély aggodalmát fejezi ki a kimberleyi folyamat ülésszakközi ülésén a civil társadalmi megfigyelők elhallgattatására tett kísérletekről szóló közelmúltbeli jelentések miatt; megismétli, hogy a civil társadalom központi szerepet játszik a KPCS háromoldalú struktúrájában, és felszólít a civil társadalmi képviselők szólásszabadságának teljes körű tiszteletben tartására; fontosnak tartja a konfliktusövezetből származó ásványok és gyémántok területén tevékenykedő civil társadalmi szervezetek megbízható finanszírozását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a legitim gyémántipar KPCS melletti elkötelezettségét és a Gyémánt Világtanács garanciarendszerének létrehozását; megjegyzi, hogy a munkahelyteremtés és a bányászati közösségek jövedelme a gyémántágazat stabil, átlátható és felelős ellátási láncaitól függ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy alapvető fontosságú, hogy a gyémántokat a gyémántszállítmányokat kísérő dokumentumokon túl is nyomon lehessen követni a bányától a piacig; teljes mértékben támogatja az új technológiák, például a blokklánc-technológia használatára vonatkozó elképzeléseket a nyomonkövethetőség javítása érdekében; üdvözli a kimberleyi folyamat tanúsítványainak digitalizálására irányuló munkát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az ellátási lánc egészében foglalkozzanak a gyémántokkal kapcsolatos konfliktusok és erőszak kiváltó okaival; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t annak biztosítására, hogy a béke, stabilitás és konfliktusmegelőzés tematikus program keretében elegendő forrást különítsenek el kapacitásépítésre a természeti erőforrásokkal való fenntartható és konfliktusérzékeny gazdálkodás támogatása érdekében, valamint hogy támogassák a kimberleyi folyamatnak és a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekre vonatkozó egyéb hasonló kezdeményezéseknek való megfelelést a bányászati közösségek megélhetésének javítása és a kisüzemi bányászat fokozása érdekében; kéri, hogy azok, akik földrajzi forrásokat különítenek el, vegyék figyelembe a kapacitásépítési és konfliktusmegelőzési tevékenységeket is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az Uniót, hogy továbbra is globális vezetőként vegyen részt a felelős beszerzési kezdeményezések végrehajtásában, például a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ásványok felelősségteljes ellátási lánca tekintetében követendő kellő gondosságról szóló OECD-útmutatásban, valamint az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó, frissített iránymutatásában; megismétli, hogy a felelős beszerzésnek és a kellő gondosságnak összhangban kell lennie az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja az Uniót, hogy jó példával járjon elöl és folytassa értékközpontú kereskedelmi menetrendjének végrehajtását annak érdekében, hogy pozitív változásokat idézzen elő az Unión kívüli országokban; e tekintetben megjegyzi, hogy a gyémántok kereskedelmére vonatkozó uniós szabályoknak a legnagyobb ambíciószintet kell tükrözniük; felhívja az EU-t, hogy vegyen fontolóra további önálló intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az emberi jogi visszaélésekhez kapcsolódó nyers, vágott és csiszolt gyémántokat ne hozhassák forgalomba az uniós piacon, továbbá a KPCS hiányosságainak leküzdése céljából; |
| --- | --- |

8.

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere jelenlegi elnökének és alelnökének. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 28. o.

(2)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

(3)  HL L 209., 2021.6.14., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2021. december 13., hétfő

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/153

---

P9_TA(2021)0484

Egészségügyi technológiaértékelés ***II

Az Európai Parlament 2021. december 13-i jogalkotási állásfoglalása az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10531/3/2021 – C9-0422/2021 – 2018/0018(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2022/C 251/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10531/3/2021 – C9-0422/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10531/3/2021 – C9-0422/2021),

| — | tekintettel a cseh képviselőház, a német Bundestag, a francia szenátus és a lengyel Szejm által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cseh képviselőház, a német Bundestag, a francia szenátus és a lengyel Szejm által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. május 23-i és 2021. április 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2018. május 23-i és 2021. április 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0051) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2018)0051) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 67. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A9-0334/2021),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a jogi aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL C 283., 2018.8.10., 28. o. és HL C 286., 2021.7.16., 95. o.

(2)  HL C 449., 2020.12.23., 638. o.

---

2021. december 14., kedd

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/154

---

P9_TA(2021)0485

A Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens ***I

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2019/216 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0313 – C9-0228/2021 – 2021/0146(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0313), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0313),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0228/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2021. december 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2021. december 8-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0333/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0333/2021),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0146

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra az (EU) 2019/216 rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/111 rendelettel.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/155

---

P9_TA(2021)0486

Az ifjúság európai éve (2022) ***I

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az ifjúság európai évéről (2022) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0634 – C9-0379/2021 – 2021/0328(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0634),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 165. cikkének (4) bekezdésére, valamint 166. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0379/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 165. cikkének (4) bekezdésére, valamint 166. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0379/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. december 8-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottságnak az ifjúság európai évéről (2022) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra vonatkozó költségvetési egyeztetés eredményéről szóló, 2021. november 17-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottságnak az ifjúság európai évéről (2022) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra vonatkozó költségvetési egyeztetés eredményéről szóló, 2021. november 17-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0322/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére (A9-0322/2021),

| A. | mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában fognak közzétenni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában fognak közzétenni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2021)0328

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra az ifjúság európai évéről (2022) szóló (EU) 2021/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2021/2316 határozattal.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata az ifjúság európai évének (2022) finanszírozásáról – (EU) 2021/2316 határozat

Az Európai Parlament és a Tanács egyetért abban, hogy az ifjúság európai évének (2022) végrehajtására vonatkozó minimális működési költségvetés 8 millió EUR legyen. Ebből az összegből 3 millió EUR az Európai Szolidaritási Testület 2022. évi éves költségvetéséből, 5 millió EUR pedig az Erasmus+ program 2022. évi éves költségvetéséből fog származni.

A társjogalkotók továbbá elkötelezettek amellett, hogy 2022 után is érezhető legyen az európai év tartós hatása. A költségvetési hatóság hatásköreinek sérelme nélkül, az EUMSZ 314. cikkével összhangban a 2022 utáni bármely kiegészítő finanszírozást a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül kell meghatározni.

A Bizottság nyilatkozata az ifjúság európai évének (2022) finanszírozásáról – (EU) 2021/2316 határozat

A Bizottság tudomásul veszi a társjogalkotók azon megállapodását, hogy 8 millió EUR összegű minimális működési költségvetést vezetnek be az ifjúság európai évének (2022) végrehajtására, nem érintve annak lehetőségét, hogy e 8 millió EUR összeget egyéb releváns uniós programokból és eszközökből származó hozzájárulásokkal kiegészítsék.

Emellett a Bizottság az év során feltérképezi és rendszeresen frissíti az uniós programok és eszközök által az ifjúság európai évének végrehajtásához nyújtott lehetséges és tényleges hozzájárulásokat, valamint beszámol a tevékenységekről. Az uniós programokból származó hozzájárulások felhasználása terén elért eredményeket rendszeresen be fogják mutatni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezeket a hozzájárulásokat kiegészítő jellegűnek és a 8 millió EUR összegű minimális működési költségvetést meghaladó összegnek kell tekinteni.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/158 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/158

---

P9_TA(2021)0487

Közös nyomozócsoportok: hozzáigazítás a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz ***I

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 16. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0005/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 16. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0005/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. november 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. november 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0236/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0236/2021),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0008

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra a 2002/465/IB tanácsi kerethatározatnak a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/211 irányelvvel.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/159 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/159

---

P9_TA(2021)0488

Büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozat: hozzáigazítás a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz***I

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 2014/41/EU irányelvnek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 16. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0006/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 16. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0006/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. november 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. november 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0237/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0237/2021),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0009

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 14-én került elfogadásra a 2014/41/EU irányelvnek a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós szabályokhoz való hozzáigazítása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/228 irányelvvel.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/160 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/160

---

P9_TA(2021)0490

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele a Horvátországnak történő segítségnyújtás érdekében

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról a Horvátországnak a 2020. december 28-tól kezdődő földrengésekkel kapcsolatban nyújtandó támogatás céljából (COM(2021)0963 – C9-0403/2021 – 2021/0359(BUD))

(2022/C 251/24)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0963 – C9-0403/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0963 – C9-0403/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 10. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 10. pontjára,

| — | tekintettel a horvátországi földrengések következményeinek enyhítéséről szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a horvátországi földrengések következményeinek enyhítéséről szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a Szolidaritási Alapból származó uniós pénzeszközök tagállamok általi, természeti katasztrófák esetén történő felhasználásának hatékonyságáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szolidaritási Alapból származó uniós pénzeszközök tagállamok általi, természeti katasztrófák esetén történő felhasználásának hatékonyságáról szóló, 2021. október 20-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0343/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0343/2021),

| 1. | legmélyebb szolidaritásáról és együttérzéséről biztosítja a földrengések minden érintettjét és családjait, továbbá a kárenyhítést szolgáló erőfeszítésekben részt vevő horvátországi nemzeti, regionális és helyi hatóságokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a határozatot, amely az Unió polgáraival és a 2020. december 28. és 2021. február 21. közötti földrengések által sújtott horvátországi régiókkal való szolidaritásának kézzelfogható és látható formája; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy sürgősen pénzügyi támogatást kell felszabadítani az Európai Unió Szolidaritási Alapján (EUSZA) keresztül annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás időben eljusson az érintett régiókhoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálja, hogy Horvátország pénzügyi támogatás iránti 2021. március 18-i kérelme és a Bizottság 2021. október végi igénybevételre irányuló javaslata között jelentős idő telt el; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a jövőben gyorsan mozgósítsák az Európai Unió Szolidaritási Alapját, hogy segítséget nyújtsanak a rászoruló embereknek és régióknak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiemeli, hogy az EUSZA a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret első évében jelentős nyomás alatt állt, hogy a természeti katasztrófák természetüknél fogva kiszámíthatatlanok, és hogy az éghajlatváltozás miatt számuk és súlyosságuk idővel valószínűleg növekedni fog, és kezelésük egyre költségesebb lesz; ezért hangsúlyozza, hogy egyre jobban aggódik az EUSZA rendelkezésére álló erőforrásoknak a 2021–2027 közötti időszakban tapasztalható szűkössége miatt; úgy véli, hogy a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék (SEAR) teljes finanszírozási összege és elosztási szabályai nem biztosítják az EUSZA optimális hatékonyságát, és kéri a SEAR felülvizsgálatát a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret következő felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0023.

(5)  Elfogadott szöveg, P9_TA(2021)0429.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről a Horvátországnak a 2020. december 28-tól kezdődő földrengésekkel kapcsolatban nyújtandó támogatás céljából

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/49 határozattal.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/163

---

P9_TA(2021)0491

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Olaszország EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása az Olaszország EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0935 – C9-0399/2021 – 2021/0337(BUD))

(2022/C 251/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0935 – C9-0399/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0935 – C9-0399/2021),

| — | tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0345/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0345/2021),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkezett változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkezett jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkezett változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkezett jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak;

| B. | mivel 2021. július 15-én Olaszország az olaszországi Szardínia NUTS 2 szintű régiójában (ITG2) a Porto Industriale di Cagliari SpA vállalatnál a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 52. gazdasági ágazatban (Raktározás, szállítást kiegészítő tevékenység) 190 munkavállaló elbocsátását követően a 2020. szeptember 1-jétől2021. január 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

B.

mivel 2021. július 15-én Olaszország az olaszországi Szardínia NUTS 2 szintű régiójában (ITG2) a Porto Industriale di Cagliari SpA vállalatnál a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 52. gazdasági ágazatban (Raktározás, szállítást kiegészítő tevékenység) 190 munkavállaló elbocsátását követően a 2020. szeptember 1-jétől2021. január 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt;

| C. | mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, eltérve a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumoktól, amelyek szerint a támogatás feltétele legalább 200 munkavállaló elbocsátása egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a tevékenységeknek a vállalkozás beszállítóinál és a továbbfeldolgozó vállalatoknál történő megszűnését és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is. |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, eltérve a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumoktól, amelyek szerint a támogatás feltétele legalább 200 munkavállaló elbocsátása egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a tevékenységeknek a vállalkozás beszállítóinál és a továbbfeldolgozó vállalatoknál történő megszűnését és/vagy a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is.

| D. | mivel annak ellenére, hogy a négy hónapos referencia-időszakban kevesebb mint 200 elbocsátás történt, a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjától való eltérés engedélyezhető, mivel az elbocsátásokra kis munkaerőpiacon került sor, ahol az egy főre jutó GDP 2018-ban 21 600 euró volt, szemben a 31 000 eurós európai átlaggal (4), és amelyet súlyosan érintett a 2008-as válság (5) és a világjárvány okozta válság is (6); |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy a négy hónapos referencia-időszakban kevesebb mint 200 elbocsátás történt, a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjától való eltérés engedélyezhető, mivel az elbocsátásokra kis munkaerőpiacon került sor, ahol az egy főre jutó GDP 2018-ban 21 600 euró volt, szemben a 31 000 eurós európai átlaggal (4), és amelyet súlyosan érintett a 2008-as válság (5) és a világjárvány okozta válság is (6);

| E. | mivel a cagliari kikötőben 2011 és 2018 között csökkent a tevékenység, 2018-ban pedig 90 %-kal csökkent a forgalom az Olaszország többi részével való szárazföldi összeköttetés hiánya, valamint a konténermennyiségek és -műveletek a Földközi-tenger medencéjének szélein található csomópontokra való fokozatos áthelyeződése miatt; |
| --- | --- |

E.

mivel a cagliari kikötőben 2011 és 2018 között csökkent a tevékenység, 2018-ban pedig 90 %-kal csökkent a forgalom az Olaszország többi részével való szárazföldi összeköttetés hiánya, valamint a konténermennyiségek és -műveletek a Földközi-tenger medencéjének szélein található csomópontokra való fokozatos áthelyeződése miatt;

| F. | mivel 2019-ben a Contship Italia Group, a Porto Industriale di Cagliari S.p.A egyetlen részvényese, a konténerterminál koncessziós jogosultja úgy döntött, hogy beszünteti tevékenységét Cagliariban, és önként felszámolja Porto Industriale di Cagliari SpA nevű leányvállalatát, és mivel három határidőhosszabbítás ellenére sem találtak új koncessziós jogosultat, ami 2020 szeptemberében a még a vállalat alkalmazásában álló 190 munkavállaló elbocsátásához vezetett; |
| --- | --- |

F.

mivel 2019-ben a Contship Italia Group, a Porto Industriale di Cagliari S.p.A egyetlen részvényese, a konténerterminál koncessziós jogosultja úgy döntött, hogy beszünteti tevékenységét Cagliariban, és önként felszámolja Porto Industriale di Cagliari SpA nevű leányvállalatát, és mivel három határidőhosszabbítás ellenére sem találtak új koncessziós jogosultat, ami 2020 szeptemberében a még a vállalat alkalmazásában álló 190 munkavállaló elbocsátásához vezetett;

| G. | mivel az EGAA-támogatás éves maximális összege (2018-as árakon számítva) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően 186 millió EUR; |
| --- | --- |

G.

mivel az EGAA-támogatás éves maximális összege (2018-as árakon számítva) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően 186 millió EUR;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 1 493 407 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami az 1 756 950 EUR-t kitevő összes kiadás 85 %-a, és amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 1 686 750 EUR-t, továbbá az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokra szánt 70 200 EUR-t foglalja magában (7); |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy az olasz hatóságok 2021. július 15-én nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2021. október 28-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a kérelem 190 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a Porto Industriale di Cagliari SpA vállalatnál szűnt meg a tevékenysége; megállapítja továbbá, hogy Olaszország előrejelzése szerint az összes támogatható kedvezményezett részt fog venni az intézkedésekben (célzott kedvezményezettek); |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az elbocsátások várhatóan jelentős társadalmi hatást gyakorolnak a szardíniai gazdaságra, amelyet a Covid19-válság is jelentősen sújtott, és ahol 2020-ban 4,6 %-kal csökkent a foglalkoztatottak száma, szemben az Olaszország egészére jellemző 2,0 %-os csökkenéssel (8); megállapítja továbbá, hogy egy másik folyamatban lévő EGAA-kérelem az Air Italy Szardínia területén történő elbocsátásaira vonatkozik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a világjárvány miatt a munkajövedelemmel nem rendelkező szardíniai háztartások száma 2020-ban 16,5 %-ra nőtt (2019-hez képest +3,5 százalékpont); |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy az elbocsátott munkavállalók többsége 30 és 54 év közötti (98,4 %), felső középfokú vagy posztszekunder végzettséggel (83,7 %) rendelkező férfi (90,5 %); |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy Olaszország 2020. október 8-án kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a célzott kedvezményezetteknek, és hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka ezért 2020. október 8-tól a finanszírozási határozat hatálybalépésétől számított 24. hónap végéig fog tartani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy a munkavállalóknak és az önálló vállalkozóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: általános tájékoztatás és pályaorientáció, karrierfejlesztési tanácsadás, álláskeresési támogatás, mentorálás az új munkahelyhez való alkalmazkodáshoz, vállalkozásalapításhoz nyújtott tanácsadás, vállalkozásalapításhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulás, képzés, valamint ösztönzők és konkrét költségekhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy az összehangolt csomagon belül lehetőség van különleges, korlátozott időre szóló intézkedésekre, többek között gyermekgondozási támogatások kifizetésére az EGAA-rendelet 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint annak érdekében, hogy megkönnyítsék az álláskeresők részvételét a javasolt tevékenységekben és munkába állásukat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a képzés középpontjában a zöld gazdaság, a kék gazdaság, a személyes szolgáltatások, az egészségügyi és szociális szolgáltatások, a kulturális örökség előmozdítása és kulturális tevékenységek állnak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtásával összefüggésben Olaszországban 2021. január 18-tól kezdődően merültek fel adminisztratív kiadások, és hogy az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint az ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2021. január 18-tól a finanszírozási határozat hatálybalépését követő 31. hónap végéig támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy az intézkedéseket az olasz nemzeti fenntartható fejlődési stratégiával (SNSvS) (9) összhangban tervezték meg, és hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját Szardínia régió, az ASPAL (10), Cagliari önkormányzata, a cagliari kikötői hatóság és a szakszervezetek közötti konzultáció keretében dolgozták ki; megjegyzi, hogy a szociális partnereket teljes mértékben bevonták az intézkedési csomag megtervezésébe és finomhangolásába; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós forrásból vagy pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartoznak, a teljes kiegészítő jelleg biztosítása érdekében pedig nem léphet az EGAA-támogatásban részesülők juttatásainak vagy jogainak helyébe sem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy valamennyi eljárási követelmény teljesült; |
| --- | --- |

15.

| 16. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(5)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/regional-innovation-monitor/base-profile/sardinia

(6)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

(7)  Az EGAA-rendelet 7. cikke (5) bekezdésének megfelelően.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

(9)  Strategia Nazionale per lo Sviluppo sostenibile (SNSvS).

(10)  Regionális állami foglalkoztatási szolgálatok.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Olaszország EGF/2021/003 IT/Porto Canale referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/48 határozattal.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/167 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/167

---

P9_TA(2021)0492

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Olaszország EGF/2021/002 IT/Air Italy referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2021. december 14-i állásfoglalása az Olaszország EGF/2021/002 IT/Air Italy referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0936 – C9-0400/2021 – 2021/0338(BUD))

(2022/C 251/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0936 – C9-0400/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0936 – C9-0400/2021),

| — | tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0346/2021),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak;

| B. | mivel 2021. július 15-én Olaszország az olaszországi Szardínia NUTS 2 szintű régiójában (ITG2) az Air Italy SpA vállalkozásnál a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 51. gazdasági ágazatban (légi szállítás) 466 munkavállaló elbocsátását követően a 2020. szeptember 1-jétől2021. január 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/002 IT/Air Italy referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

B.

mivel 2021. július 15-én Olaszország az olaszországi Szardínia NUTS 2 szintű régiójában (ITG2) az Air Italy SpA vállalkozásnál a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 51. gazdasági ágazatban (légi szállítás) 466 munkavállaló elbocsátását követően a 2020. szeptember 1-jétől2021. január 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/002 IT/Air Italy referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt;

| C. | mivel a kérelem 466 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg az Air Italy SpA vállalkozásnál, míg 145 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, ami miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg, és így ők is támogatható kedvezményezetteknek minősülnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelem 466 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg az Air Italy SpA vállalkozásnál, míg 145 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, ami miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg, és így ők is támogatható kedvezményezetteknek minősülnek;

| D. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumokon alapul, amelyek a támogatást legalább 200 elbocsátott munkavállaló tevékenységének megszűnéséhez kötik egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumokon alapul, amelyek a támogatást legalább 200 elbocsátott munkavállaló tevékenységének megszűnéséhez kötik egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban;

| E. | mivel az Air Italy a Meridiana Fly és az Air Italy összeolvadásával történt létrejötte óta számos nehézséggel szembesült (4), amelyek 2018-ban 160 millió EUR, 2019-ben pedig 230 millió EUR összegű veszteséget okoztak; |
| --- | --- |

E.

mivel az Air Italy a Meridiana Fly és az Air Italy összeolvadásával történt létrejötte óta számos nehézséggel szembesült (4), amelyek 2018-ban 160 millió EUR, 2019-ben pedig 230 millió EUR összegű veszteséget okoztak;

| F. | mivel 2020. február 11-én az Air Italy részvényesei jóváhagyták az önkéntes végelszámolást és az összes tevékenység 2020. február 25-től történő megszüntetését; |
| --- | --- |

F.

mivel 2020. február 11-én az Air Italy részvényesei jóváhagyták az önkéntes végelszámolást és az összes tevékenység 2020. február 25-től történő megszüntetését;

| G. | mivel az Air Italy 1 453 alkalmazottjára vonatkozó csoportos létszámleépítési eljárást 2020 szeptemberéig felfüggesztették a Covid19-világjárvány miatt (5); |
| --- | --- |

G.

mivel az Air Italy 1 453 alkalmazottjára vonatkozó csoportos létszámleépítési eljárást 2020 szeptemberéig felfüggesztették a Covid19-világjárvány miatt (5);

| H. | mivel az EGAA-támogatás éves maximális összege (2018-as árakon számítva) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (6) 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően 186 millió EUR; |
| --- | --- |

H.

mivel az EGAA-támogatás éves maximális összege (2018-as árakon számítva) a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendelet (6) 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően 186 millió EUR;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 3 874 640 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami a 4 558 400 EUR-t kitevő összes kiadás 85 %-a, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 4 376 000 EUR-t, továbbá az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokra (7) szánt 182 400 EUR-t foglalja magában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy az olasz hatóságok 2021. július 15-én nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2021. október 28-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a támogatható és megcélzott kedvezményezettek száma összesen 611, és rámutat, hogy a támogatásra jogosult személyek közel fele nő (48,11 %); |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet, hogy az elbocsátások társadalmi hatásai várhatóan jelentősek lesznek a szardíniai gazdaságra, amelyet a Covid19-válság is jelentősen sújtott, és ahol 2020-ban 4,6 %-kal csökkent a foglalkoztatottak száma, szemben az Olaszország egészére jellemző 2,0 %-os csökkenéssel (8); megállapítja továbbá, hogy egy másik folyamatban lévő EGAA-kérelem a Porto Canale Szardínia területén történő elbocsátásaira vonatkozik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a világjárvány miatt a munkajövedelemmel nem rendelkező szardíniai háztartások száma 2020-ban 16,5 %-ra nőtt (2019-hez képest +3,5 százalékpont); |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy az elbocsátott munkavállalók többsége felső középfokú vagy posztszekunder végzettséggel rendelkezik (93,3 %), és 30 és 54 év közötti (69,23 %); megjegyzi, hogy a második legnagyobb korcsoport, az 54 év felettiek (30,77 %) további kihívásokkal szembesülhetnek a munkaerőpiacra való visszailleszkedés során; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy Olaszország 2020. november 4-én kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a célzott kedvezményezetteknek, és hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka ezért 2020. november 4-től a finanszírozási határozat hatálybalépésétől számított 24. hónap végéig fog tartani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet, hogy a munkavállalóknak nyújtandó személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: általános tájékoztatás és pályaorientáció, álláskeresési támogatás, képzés, vállalkozásalapításhoz nyújtott tanácsadás, vállalkozásalapításhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulás, valamint ösztönzők és konkrét költségekhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy az összehangolt csomagon belül lehetőség van különleges, korlátozott időre szóló intézkedésekre, többek között gyermekgondozási támogatások kifizetésére az EGAA-rendelet 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint annak érdekében, hogy megkönnyítsék az álláskeresők részvételét a javasolt tevékenységekben és munkába állásukat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az Európai Unió társadalmi felelőssége, hogy az európai zöld megállapodással összhangban az elbocsátott munkavállalók számára biztosítsa az ökológiai és igazságos átalakuláshoz szükséges képesítéseket, különösen a jelenleg rendkívül szén-dioxid-intenzív ágazatokban releváns képesítésekkel rendelkező munkavállalók esetében; üdvözli ezért, hogy a képzés középpontjában a zöld gazdaság, a kék gazdaság, a személyes szolgáltatások, az egészségügyi és szociális szolgáltatások, a kulturális örökség előmozdítása és kulturális tevékenységek állnak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtásával összefüggésben Olaszországnál 2020. november 4-től kezdődően merültek fel adminisztratív kiadások, és hogy az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint az ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2020. november 4-től a finanszírozási határozat hatálybalépését követő 31. hónap végéig támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy az intézkedéseket az olasz nemzeti fenntartható fejlődési stratégiával (SNSvS) összhangban tervezték meg, és hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját megvitatták az ASPAL-lal, a regionális foglalkoztatási szolgálatokkal, Szardínia Régióval és az érintett szakszervezetekkel; megjegyzi, hogy a szociális partnereket teljes mértékben bevonták az intézkedések megtervezésébe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedésekre más uniós forrásból vagy pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartoznak, a teljes kiegészítő jelleg biztosítása érdekében pedig nem léphet az EGAA-támogatásban részesülők juttatásainak vagy jogainak helyébe sem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy valamennyi eljárási követelmény teljesült; |
| --- | --- |

15.

| 16. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak; |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  Ilyenek például a kontinentális Olaszország és Szardínia közötti útvonalakkal kapcsolatban az Alitaliával fennálló jogviták: www.quifinanza.it/soldi/air-italy; az, hogy három amerikai légitársaság ellenezte az Air Italy által az Egyesült Államok és Európa között közlekedő közvetlen járatok számának növelését: https://www.politico.com/f/?id=0000016a-26c5-d80c-a7ea-7fc56fae0000; vagy a három új Boeing 737 Max felszállási tilalma biztonsági hibák miatt: www.quifinanza.it/soldi/air-italy.

(5)  Decreto Legge 17 marzo 2020, n.18. art. 46.

(6)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(7)  Az EGAA-rendelet 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

(8)  Banca d’Italia. L'economia della Sardegna. Rapporto annuale, giugno 2021.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Olaszország „EGF/2021/002 IT/Air Italy” referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/51 határozattal.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/171 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/171

---

P9_TA(2021)0493

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Spanyolország EGF/2021/004 ES/Aragón referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása Spanyolország EGF/2021/004 ES/Aragón automotive kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2021)0683 – C9-0404/2021 – 2021/0356(BUD))

(2022/C 251/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0683 – C9-0404/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0683 – C9-0404/2021),

| — | tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére vonatkozó ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0344/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0344/2021),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkezett változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkezett jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkezett változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkezett jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak;

| B. | mivel Spanyolország a spanyolországi Aragónia NUTS 2 szintű régiójában (ES24) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 29. gazdasági ágazatban (Közúti gépjármű, pótkocsi, félpótkocsi gyártása) 592 munkavállaló elbocsátását követően a 2020. november 1-jétől2021. május 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/004 ES/Aragón automotive referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt; |
| --- | --- |

B.

mivel Spanyolország a spanyolországi Aragónia NUTS 2 szintű régiójában (ES24) a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 29. gazdasági ágazatban (Közúti gépjármű, pótkocsi, félpótkocsi gyártása) 592 munkavállaló elbocsátását követően a 2020. november 1-jétől2021. május 1-jéig tartó referencia-időszakra vonatkozóan EGF/2021/004 ES/Aragón automotive referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránt;

| C. | mivel a kérelem 592 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg ötven vállalkozásnál (4), míg 460 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, ami miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg, és így ők is támogatható kedvezményezetteknek minősülnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelem 592 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg ötven vállalkozásnál (4), míg 460 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, ami miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt szűnt meg, és így ők is támogatható kedvezményezetteknek minősülnek;

| D. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozási kritériumon alapul, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy hat hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoknál legalább 200 munkavállaló tevékenysége szűnjön meg; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozási kritériumon alapul, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy hat hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoknál legalább 200 munkavállaló tevékenysége szűnjön meg;

| E. | mivel a Covid19-világjárvány, a Spanyolországban 2020 második negyedévében végrehajtott szigorú korlátozó intézkedések (5) és a félvezetők azt követő hiánya (6) hátrányosan érintette az ország gépjárműiparát, így 2021 januárja és júniusa között Spanyolországban gyártott járművek száma (1,2 millió darab) még mindig 21,6 %-kal alacsonyabb volt, mint 2019 azonos időszakában (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a Covid19-világjárvány, a Spanyolországban 2020 második negyedévében végrehajtott szigorú korlátozó intézkedések (5) és a félvezetők azt követő hiánya (6) hátrányosan érintette az ország gépjárműiparát, így 2021 januárja és júniusa között Spanyolországban gyártott járművek száma (1,2 millió darab) még mindig 21,6 %-kal alacsonyabb volt, mint 2019 azonos időszakában (7);

| F. | mivel Aragóniában a gépjárműipar a nettó foglalkoztatás 2,42 %-át és a regionális GDP mintegy 6 %-át teszi ki (8), és a regisztrált munkanélküliek aránya jelenleg 26 %-kal magasabb, mint a világjárvány előtt (2021 júniusában 75 578 álláskereső volt, szemben a 2019. júniusi 60 000 fővel) (9); |
| --- | --- |

F.

mivel Aragóniában a gépjárműipar a nettó foglalkoztatás 2,42 %-át és a regionális GDP mintegy 6 %-át teszi ki (8), és a regisztrált munkanélküliek aránya jelenleg 26 %-kal magasabb, mint a világjárvány előtt (2021 júniusában 75 578 álláskereső volt, szemben a 2019. júniusi 60 000 fővel) (9);

| G. | mivel az EGAA éves maximális összege a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2018-as árakon számítva) 186 millió EUR; |
| --- | --- |

G.

mivel az EGAA éves maximális összege a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2018-as árakon számítva) 186 millió EUR;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy teljesülnek az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek, és hogy Spanyolország az említett rendelet értelmében jogosult 1 404 863 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordítandó 1 600 280 EUR, valamint az EGAA végrehajtásához kapcsolódó (10)52 500 EUR összegének, azaz az 1 652 780 EUR összköltségnek a 85 %-a; megállapítja, hogy valamennyi eljárási követelmény teljesült; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2021. július 26-án nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2021. november 8-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a kérelem összesen 1 052 munkavállalót érint, akiket a spanyol gépjárműágazatban bocsátottak el; sajnálja, hogy Spanyolország előrejelzése szerint az összes támogatható kedvezményezettből csak 320 fog részt venni az intézkedésekben (célzott kedvezményezettek); arra ösztönzi a helyi hatóságokat, hogy proaktívabban motiválják az elbocsátott személyeket a javasolt intézkedésekben való részvételre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat, hogy a megcélzott kedvezményezettek egyharmada nő (34,1 %), és csaknem 40 %-uk 54 évesnél idősebb (39,7 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az elbocsátások várhatóan jelentős társadalmi hatással lesznek Aragónia gazdaságára, ahol az álláskeresők 60 %-a nő, 49 %-a pedig 50 évnél idősebb (11); ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az elbocsátások különösen a munkavállalók azon két kategóriáját érintik, akik már eleve hátrányos helyzetben vannak a regionális munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy Spanyolország 2021. október 15-én kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a célzott kedvezményezetteknek, és hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka ezért 2021. október 15-től a finanszírozási határozat hatálybalépésértől számított 24. hónap végéig fog tartani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a munkavállalóknak és az önálló vállalkozóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: általános tájékoztató és üdvözlő ülések, pályaorientációs tanácsadás, intenzív munkakeresési támogatás, horizontális, át- és továbbképzési tanfolyamok, valamint pénzügyi ösztönzők; mivel a megcélzott kedvezményezettek 34,1 %-a nő, arra ösztönzi a hatóságokat, hogy jobban összpontosítsanak a nők érdekeit szem előtt tartó programokra és fellépésekre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a tervezett intézkedéseket a toxikus anyagoktól mentes anyagcikluson alapuló spanyol körforgásos gazdasági stratégiával összhangban kell végrehajtani, és hogy a képzési intézkedéseknek az EGAA-rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban meg kell felelniük a digitális ipari korszakban és az erőforrás-hatékony gazdaságban szükséges készségek terjesztése követelményének; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy az EGAA végrehajtásával összefüggésben a spanyol hatóságoknál 2021. október 1-jétől kezdődően merültek fel igazgatási kiadások, és hogy az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint az ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2021. október 1-től a finanszírozási határozat hatálybalépését követő 31. hónap végéig támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját a szociális partnerekkel (UGT (12), CCOO (13), CEPYME (14) és CEOE (15)) egyeztetve dolgozták ki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a spanyol hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedések más uniós alapokból vagy pénzügyi eszközökből nem részesülnek támogatásban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartoznak, a teljes kiegészítő jelleg biztosítása érdekében pedig nem léphet az EGAA-támogatásban részesülők juttatásainak vagy jogainak helyébe sem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  Adieconti S.L., Lear Corporation Asientos S.L., Adient Automotive S.L., Lecitrailer Post Venta Zaragoza S.L., Adient Seating Spain S.L., Lecitrailer S.A., Af Aftermarket Iberica S.L. , Magna Automotive Spain S.A.U., Android Industries Zaragoza S.L., Mahle Behr Spain S.A., Arcelormital Tailored Blanks Zaragoza S.L., Majorel Sp Solutions S.A.U, Carrocerías Moncayo S.L., Mann-Hummel Iberica S.A., Carrocerías Vicam S.L., Modulos Ribera Alta S.L.U., Carrocerías Vicente Salomon Sanz S.L., Opel España S.L.U., Casting Ros S.A., Proma Hispania S.A.Ad, Celulosa Fabril S.A., Remolques Jalon S.L., Cooper Estándar Automotive España Slu, Rhenus Automotive Systems Zaragoza, Copo Aragón S.L.U., Rigual S.A., Copo Zaragoza S.A., Ronal Iberica S.A. Unipersonal, Dana Automoción S.A., Schmitz Cargobull Iberica S.A., Faurecia Automotive España S.A., Seguridad De Servicio Movil S.L., Faurecia Sistemas de Escape, Talleres Emilio Montañes S.A., Flexngate Aragón S.L., Ti Group Automotive Systems S.A., Gestamp Aragón S.A., Traf Automotions S.L., Gestamp Manufacturing Autochasis S.L., Tristone Flowtech Spain S.A., Icer Brakes S.A., Union Tecnológica del Automóvil S.L., Ilunion Servicios Industriales Aragón S.L., Valeo Térmico S.A., Ilunion Servicios Industriales S.L., Zanini Epila S.L., Insonorizantes Pelzer S.A., ZF-Aftermarket Ibérica SL., Kdk-Dongkook Automotive Spain S.A. és Zfoam España SL.

(5)  A Confemetal és az Anfac adatai szerint a világjárvány jelentős hatást gyakorolt a spanyolországi gépjárműiparban működő vállalkozások tevékenységére és forgalmára, ami 2020-ban az értékesítés (32,3 %), a termelés (18,9 %) és a forgalom (11,3 %) csökkenését eredményezte 2019-hez képest. https://anfac.com/wp-content/uploads/2021/07/Informe-Anual-ANFAC-2020.pdf

(6)  2021 elején az előrejelzések azt mutatták, hogy a chipválság mintegy 60 milliárd EUR veszteséget fog eredményezni a gépjárműiparban. Ezt az összeget felfelé, több mint 90 milliárd euróra módosították: https://www.consultancy.eu/news/6273/global-chip-shortage-costs-automotive-sector-90-billion

(7)  https://cincodias.elpais.com/cincodias/2021/07/22/companias/1626961844_041144.html

(8)  https://caaragon.com/

(9)  https://www.facebook.com/GobAragon/posts/6537004519658572

(10)  Az EGAA-rendelet 7. cikke (5) bekezdésének megfelelően.

(11)  http://www.aragon.es/iaest (regisztrált munkanélküliség, 2021. június).

(12)  http://www.ugt.es

(13)  https://www.ccoo.es

(14)  https://www.cepyme.es

(15)  https://www.ceoe.es

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Spanyolország EGF/2021/004 ES/Aragon automotive kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/50 határozattal.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/175 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/175

---

P9_TA(2021)0494

Kiszámíthatóság a tagállamok számára, valamint a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásakor alkalmazandó vitarendezési eljárások *

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a 609/2014/EU, Euratom rendeletnek a tagállamok számára a kiszámíthatóság fokozása, valamint a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásakor alkalmazandó vitarendezési eljárások pontosítása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0327 – C9-0257/2021 – 2021/0161(NLE))

(Konzultáció)

(2022/C 251/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0327), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0327),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkének (2) bekezdésére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikkének (2) bekezdésére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0257/2021),

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről és a 2014/335/EU, Euratom határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2020. december 14-i (EU, Euratom) 2020/2053 tanácsi határozatra (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás kiszámításáról, az említett saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről, valamint a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló saját forrás egyes vonatkozásairól szóló, 2021. április 30-i (EU, Euratom) 2021/770 tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás kiszámításáról, az említett saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről, valamint a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló saját forrás egyes vonatkozásairól szóló, 2021. április 30-i (EU, Euratom) 2021/770 tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 609/2014/EU, Euratom rendeletnek a tagállamok számára a kiszámíthatóság fokozása, valamint a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásakor alkalmazandó vitarendezési eljárások pontosítása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatról szóló, 2/2021. számú véleményére (COM(2021) 327 final, 2021. június 25., 2021/0161 (NLE)) (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 609/2014/EU, Euratom rendeletnek a tagállamok számára a kiszámíthatóság fokozása, valamint a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásakor alkalmazandó vitarendezési eljárások pontosítása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatról szóló, 2/2021. számú véleményére (COM(2021) 327 final, 2021. június 25., 2021/0161 (NLE)) (4),

| — | tekintettel a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás kiszámításáról, az említett saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről, valamint a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló saját forrás egyes vonatkozásairól szóló tanácsi rendelet tervezetéről szóló, 2021. március 25-i jogalkotási állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem újrafeldolgozott műanyag csomagolási hulladékon alapuló saját forrás kiszámításáról, az említett saját forrás rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről, valamint a bruttó nemzeti jövedelmen alapuló saját forrás egyes vonatkozásairól szóló tanácsi rendelet tervezetéről szóló, 2021. március 25-i jogalkotási állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0347/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0347/2021),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) szilárd és stabil alapot biztosít ugyan az EU finanszírozási mechanizmusa számára, de a saját források rendelkezésre bocsátására vonatkozó rendelkezéseit a tagállamok számára biztosítandó kiszámíthatóság fokozása érdekében
  , illetve vitarendezési eljárások bevezetése céljából
  javítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) szilárd és stabil alapot biztosít ugyan az EU finanszírozási mechanizmusa számára, de a saját források rendelkezésre bocsátására vonatkozó rendelkezéseit a tagállamok számára biztosítandó kiszámíthatóság fokozása érdekében
  , illetve vitarendezési eljárások bevezetése céljából
  javítani kell.

| (1) | A 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) szilárd és stabil alapot biztosít ugyan az EU finanszírozási mechanizmusa számára, de a saját források rendelkezésre bocsátására vonatkozó
  egyes
  rendelkezéseit a tagállamok számára biztosítandó kiszámíthatóság fokozása érdekében javítani kell. |
| --- | --- |

(1)

A 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet (11) szilárd és stabil alapot biztosít ugyan az EU finanszírozási mechanizmusa számára, de a saját források rendelkezésre bocsátására vonatkozó
  egyes
  rendelkezéseit a tagállamok számára biztosítandó kiszámíthatóság fokozása érdekében javítani kell.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A rendszer arányosságának biztosítása és az elrettentő hatás fenntartása érdekében a 609/2014/EU, Euratom rendelet 16 százalékpontra korlátozza a kamatlábak alapkamat feletti növekedését. Ez az 16 százalékpontos felső határ csak azon esetekben alkalmazandó, amely az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelet

   (12)

  hatálybalépését követően vált ismertté. Következésképpen a 2016/804 rendelet hatálybalépése előtt már ismert azon esetek, amelyekben különösen magas összegű kamatokról van szó, nem részesülhetnek e korlátozásban, függetlenül attól, hogy a kamat összegét már közölték-e a tagállamokkal. Ezekben az esetekben a tagállamoknak továbbra is olyan kamatösszegeket kell fizetniük, amelyek nem arányosak az esedékes tőkeösszeggel. A 609/2014/EU, Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseinek egyértelművé tétele és egyszerűsítése érdekében a növekedés 16 százalékpontra való korlátozását minden olyan kamatösszegre alkalmazni kell, amelyről az adott tagállamot e rendelet hatálybalépése előtt nem értesítették. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A rendszer arányosságának biztosítása és az elrettentő hatás fenntartása érdekében a 609/2014/EU, Euratom rendelet 16 százalékpontra korlátozza a kamatlábak alapkamat feletti növekedését. Ez az 16 százalékpontos felső határ csak azon esetekben alkalmazandó, amely az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelet

   (12)

  hatálybalépését követően vált ismertté. Következésképpen a 2016/804 rendelet hatálybalépése előtt már ismert azon esetek, amelyekben különösen magas összegű kamatokról van szó, nem részesülhetnek e korlátozásban, függetlenül attól, hogy a kamat összegét már közölték-e a tagállamokkal. Ezekben az esetekben a tagállamoknak továbbra is olyan kamatösszegeket kell fizetniük, amelyek nem arányosak az esedékes tőkeösszeggel. A 609/2014/EU, Euratom rendelet vonatkozó rendelkezéseinek egyértelművé tétele és egyszerűsítése érdekében a növekedés 16 százalékpontra való korlátozását minden olyan kamatösszegre alkalmazni kell, amelyről az adott tagállamot e rendelet hatálybalépése előtt nem értesítették.

törölve

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Amennyiben a tagállamok és a Bizottság nem értenek egyet a tradicionális saját források rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban, az átláthatóság javítása és a tagállamok védelemhez való jogának tisztázása érdekében a 609/2014/EU, Euratom rendeletben hivatalossá kell tenni és be kell vezetni a felülvizsgálati eljárást. Ezenkívül be kell vezetni a fenntartással történő befizetés jelenlegi gyakorlatát tükröző rendelkezéseket is, lehetővé téve, hogy a tagállamok az EUMSZ 268. cikkével és 340. cikkének (2) bekezdésével összhangban jogalap nélküli gazdagodásra irányuló keresetet indítsanak a Bizottsággal szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Amennyiben a tagállamok és a Bizottság nem értenek egyet a tradicionális saját források rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban, az átláthatóság javítása és a tagállamok védelemhez való jogának tisztázása érdekében a 609/2014/EU, Euratom rendeletben hivatalossá kell tenni és be kell vezetni a felülvizsgálati eljárást. Ezenkívül be kell vezetni a fenntartással történő befizetés jelenlegi gyakorlatát tükröző rendelkezéseket is, lehetővé téve, hogy a tagállamok az EUMSZ 268. cikkével és 340. cikkének (2) bekezdésével összhangban jogalap nélküli gazdagodásra irányuló keresetet indítsanak a Bizottsággal szemben.

törölve

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont – b pont

609/2014/EU, Euratom rendelet

10b cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a cikk a következő (7) bekezdéssel egészül ki:

törölve

| | „(7)
     
  Amennyiben az érintett tagállam és a Bizottság nem tud megállapodni az e cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett héaalapú saját források egyes kiigazításairól, a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a 13b. cikkel összhangban vizsgálja felül értékelését.”; |
| --- | --- |

„(7)
     
  Amennyiben az érintett tagállam és a Bizottság nem tud megállapodni az e cikk (2) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett héaalapú saját források egyes kiigazításairól, a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a 13b. cikkel összhangban vizsgálja felül értékelését.”;

Módosítás 5

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

609/2014/EU, Euratom rendelet

12 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az (5) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

az (5) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

az (5) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

| | „Az első és a második albekezdés szerinti teljes növekedés nem haladhatja meg a 16 százalékpontot. A növekedés 16 százalékpontra történő korlátozása minden olyan esetben alkalmazandó, amelyben a kamat összegét... [dátum beillesztése – e (módosító) rendelet hatálybalépése] előtt nem közölték a tagállammal. A megnövelt kamatlábat a késedelem teljes időtartamára alkalmazni kell.”; |
| --- | --- |

„Az első és a második albekezdés szerinti teljes növekedés nem haladhatja meg a 16 százalékpontot. A növekedés 16 százalékpontra történő korlátozása minden olyan esetben alkalmazandó, amelyben a kamat összegét... [dátum beillesztése – e (módosító) rendelet hatálybalépése] előtt nem közölték a tagállammal. A megnövelt kamatlábat a késedelem teljes időtartamára alkalmazni kell.”;

Módosítás 6

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont – c pont

609/2014/EU, Euratom rendelet

13 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

a cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

a cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

törölve

törölve

| | „(5)
     
  Amennyiben a tagállam és a Bizottság nem tud egyetérteni az e cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett indokokkal, a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a 13b. cikkel összhangban vizsgálja felül értékelését”; |
| --- | --- |

„(5)
     
  Amennyiben a tagállam és a Bizottság nem tud egyetérteni az e cikk (2) bekezdésének első albekezdésében említett indokokkal, a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a 13b. cikkel összhangban vizsgálja felül értékelését”;

Módosítás 7

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

609/2014/EU, Euratom rendelet

13b cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13b. cikk | törölve |
| Felülvizsgálati eljárás | |
| (1)
     
  A tagállam és a Bizottság közötti, a 13. cikk (5) bekezdésében említett nézeteltérés, vagy az Unió költségvetésébe befizetendő tradicionális saját források egyéb összegeit illető nézeteltérés esetén a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a kézhezvételtől számított három hónapon belül vizsgálja felül értékelését. A tagállam és a Bizottság közötti, a 10b. cikk (7) bekezdésében említett nézeteltérés esetén a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a kézhezvételtől számított két hónapon belül vizsgálja felül értékelését. A 10b. cikk (7) bekezdésében említett esetek kivételével a kérelemben meg kell indokolni a kért felülvizsgálatot, és csatolni kell az alátámasztó dokumentumokat. A kérelem és az azt követő eljárás nem változtatja meg a tagállamok azon kötelezettségét, hogy az Unió költségvetésének rendelkezésére bocsássák az esedékes saját forrásokat. | |
| (2)
     
  A Bizottság az (1) bekezdésben előírt kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül közli a tagállammal a kérelemben foglalt indokokkal kapcsolatos észrevételeit. Amennyiben a Bizottság további információ kérését tartja szükségesnek, a hat hónapos határidő a kért kiegészítő információ kézhezvételének időpontjától kezdődik. Az érintett tagállam három hónapon belül megadja a kiegészítő információt. A tagállam és a Bizottság közötti, a 10b. cikk (7) bekezdésében említett nézeteltérés esetén a Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül közli a tagállammal a kérelemben megadott indokokkal kapcsolatos észrevételeit. | |
| (3)   
  Amennyiben a tagállam nem tud további releváns információt szolgáltatni a felülvizsgálati eljáráshoz, felkérheti a Bizottságot, hogy a rendelkezésre álló információk alapján válaszoljon. A hat hónapos határidő ebben az esetben a kérelem kézhezvételétől kezdődik. | |
| (4)
     
  Amennyiben egy tagállam megsemmisítés iránti keresetet nyújt be a Bizottság által az 1553/89/EGK, Euratom rendelet 9. cikkének (1a) bekezdése alapján elfogadott határozat ellen, és a Bizottság még nem válaszolt az ugyanazon héakorrekcióra vonatkozó felülvizsgálati eljárás keretében, a Bizottság az Európai Unió Bíróságának jogerős ítéletéig felfüggeszti a felülvizsgálati eljárást. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13b. cikk

13b. cikk

törölve

törölve

Felülvizsgálati eljárás

Felülvizsgálati eljárás

(1)
     
  A tagállam és a Bizottság közötti, a 13. cikk (5) bekezdésében említett nézeteltérés, vagy az Unió költségvetésébe befizetendő tradicionális saját források egyéb összegeit illető nézeteltérés esetén a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a kézhezvételtől számított három hónapon belül vizsgálja felül értékelését. A tagállam és a Bizottság közötti, a 10b. cikk (7) bekezdésében említett nézeteltérés esetén a tagállam kérheti a Bizottságot, hogy a kézhezvételtől számított két hónapon belül vizsgálja felül értékelését. A 10b. cikk (7) bekezdésében említett esetek kivételével a kérelemben meg kell indokolni a kért felülvizsgálatot, és csatolni kell az alátámasztó dokumentumokat. A kérelem és az azt követő eljárás nem változtatja meg a tagállamok azon kötelezettségét, hogy az Unió költségvetésének rendelkezésére bocsássák az esedékes saját forrásokat.

(2)
     
  A Bizottság az (1) bekezdésben előírt kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül közli a tagállammal a kérelemben foglalt indokokkal kapcsolatos észrevételeit. Amennyiben a Bizottság további információ kérését tartja szükségesnek, a hat hónapos határidő a kért kiegészítő információ kézhezvételének időpontjától kezdődik. Az érintett tagállam három hónapon belül megadja a kiegészítő információt. A tagállam és a Bizottság közötti, a 10b. cikk (7) bekezdésében említett nézeteltérés esetén a Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül közli a tagállammal a kérelemben megadott indokokkal kapcsolatos észrevételeit.

(3)   
  Amennyiben a tagállam nem tud további releváns információt szolgáltatni a felülvizsgálati eljáráshoz, felkérheti a Bizottságot, hogy a rendelkezésre álló információk alapján válaszoljon. A hat hónapos határidő ebben az esetben a kérelem kézhezvételétől kezdődik.

(4)
     
  Amennyiben egy tagállam megsemmisítés iránti keresetet nyújt be a Bizottság által az 1553/89/EGK, Euratom rendelet 9. cikkének (1a) bekezdése alapján elfogadott határozat ellen, és a Bizottság még nem válaszolt az ugyanazon héakorrekcióra vonatkozó felülvizsgálati eljárás keretében, a Bizottság az Európai Unió Bíróságának jogerős ítéletéig felfüggeszti a felülvizsgálati eljárást.

---

(1)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

1

(2)  HL L 424., 2020.12.15., 1. o.

2

(3)  HL L 165., 2021.5.11., 15. o.

3

(4)  HL C 402. I, 2021.10.5., 1. o.

4

(5)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0104.

5

(11)  A Tanács 609/2014/EU, Euratom rendelete (2014. május 26.) a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről (HL L 168., 2014.6.7., 39. o.).

11

(11)  A Tanács 609/2014/EU, Euratom rendelete (2014. május 26.) a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről (HL L 168., 2014.6.7., 39. o.).

11

(12)  
  A Tanács (EU, Euratom) 2016/804 rendelete (2016. május 17.) a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról (HL L 132., 2016.5.21., 85. o.).

12

A Tanács (EU, Euratom) 2016/804 rendelete (2016. május 17.) a tradicionális, a héa- és a GNI-alapú saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról, valamint a készpénzigények teljesítését célzó intézkedésekről szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet módosításáról (HL L 132., 2016.5.21., 85. o.).

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/181 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/181

---

P9_TA(2021)0495

Az EU és az Amerikai Egyesült Államok közötti légiközlekedési megállapodás ***

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06385/2021 – C9-0368/2021 – 2010/0112(NLE))

(Egyetértés)

(2022/C 251/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06385/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06385/2021),

| — | tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (1) (09913/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (1) (09913/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0368/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0368/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A9-0335/2021),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 223., 2010.8.25., 3. o.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/182

---

P9_TA(2021)0496

EK–Gabon halászati partnerségi megállapodás: végrehajtási jegyzőkönyv ***

Az Európai Parlament 2021. december 14-i jogalkotási állásfoglalása a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyvének (2021–2026) az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (09172/2021 – C9-0253/2021 – 2021/0127(NLE))

(Egyetértés)

(2022/C 251/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (09172/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (09172/2021),

| — | tekintettel a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyvére (2021–2026) (09171/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gaboni Köztársaság és az Európai Közösség között létrejött halászati partnerségi megállapodás végrehajtási jegyzőkönyvére (2021–2026) (09171/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésének, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjának és 218. cikke (7) bekezdésének értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésének, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontja v. alpontjának és 218. cikke (7) bekezdésének értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0253/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0316/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A9-0316/2021),

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Gaboni Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/183 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/183

---

P9_TA(2021)0497

Nemzetközi közbeszerzési eszköz ***I

Az Európai Parlament 2021. december 14-én elfogadott módosításai a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió belső közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0034 – C9-0018/2016 – 2012/0060(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/31)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

A rendelet címe

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Módosított javaslat
  AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió
  belső
  közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmadik országbeli
  gazdasági szereplőknek,
  áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós
  gazdasági szereplők,
  áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosított javaslat
  AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmadik országbeli áruknak és szolgáltatásoknak az Unió
  belső
  közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a harmadik országbeli
  gazdasági szereplőknek,
  áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési piacához való hozzáféréséről, valamint az uniós
  gazdasági szereplők,
  áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési piacokhoz való hozzáféréséről szóló tárgyalásokat támogató eljárásokról

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A WTO felülvizsgált többoldalú Kormányzati Beszerzési Megállapodása csak korlátozott piacra jutást határoz meg az uniós vállalatoknak a harmadik országok közbeszerzési piacaira és csak azon WTO-tagok korlátozott számára vonatkozik, amelyek a megállapodás részes felei. A felülvizsgált Kormányzati Beszerzési Megállapodást az Unió 2013 decemberében kötötte. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A WTO felülvizsgált többoldalú Kormányzati Beszerzési Megállapodása csak korlátozott piacra jutást határoz meg az uniós vállalatoknak a harmadik országok közbeszerzési piacaira és csak azon WTO-tagok korlátozott számára vonatkozik, amelyek a megállapodás részes felei. A felülvizsgált Kormányzati Beszerzési Megállapodást az Unió 2013 decemberében kötötte.

törölve

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A WTO keretében és kétoldalú kapcsolatai révén az Unió a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében szorgalmazza az Unió és kereskedelmi partnerei nemzetközi közbeszerzési piacainak erőteljes megnyitását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A WTO keretében és kétoldalú kapcsolatai révén az Unió a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében szorgalmazza az Unió és kereskedelmi partnerei nemzetközi közbeszerzési piacainak erőteljes megnyitását.

| (6) | A WTO keretében és kétoldalú kapcsolatai révén az Unió a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében szorgalmazza az Unió és kereskedelmi partnerei nemzetközi közbeszerzési piacainak erőteljes megnyitását. |
| --- | --- |

(6)

A WTO keretében és kétoldalú kapcsolatai révén az Unió a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében szorgalmazza az Unió és kereskedelmi partnerei nemzetközi közbeszerzési piacainak erőteljes megnyitását.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A WTO többoldalú Kormányzati Beszerzési Megállapodása és azok az uniós kereskedelmi megállapodások, amelyek közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, csak az e megállapodásokban részes harmadik országok közbeszerzési piacaihoz biztosítanak hozzáférést az uniós gazdasági szereplők számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A WTO többoldalú Kormányzati Beszerzési Megállapodása és azok az uniós kereskedelmi megállapodások, amelyek közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, csak az e megállapodásokban részes harmadik országok közbeszerzési piacaihoz biztosítanak hozzáférést az uniós gazdasági szereplők számára.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Ha
  az érintett
  ország a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodásának aláírója vagy az Európai Unióval közbeszerzési rendelkezéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodást kötött, a Bizottságnak az adott
  megállapodásban
  meghatározott konzultációs mechanizmust és/vagy vitarendezési eljárásokat kell alkalmaznia, ha a korlátozó gyakorlatok az
  érintett
  ország által az Unió felé tett piacrajutási kötelezettségvállalások által érintett közbeszerzéssel kapcsolatosak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Ha
  az érintett
  ország a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodásának aláírója vagy az Európai Unióval közbeszerzési rendelkezéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodást kötött, a Bizottságnak az adott
  megállapodásban
  meghatározott konzultációs mechanizmust és/vagy vitarendezési eljárásokat kell alkalmaznia, ha a korlátozó gyakorlatok az
  érintett
  ország által az Unió felé tett piacrajutási kötelezettségvállalások által érintett közbeszerzéssel kapcsolatosak.

| (7) | Ha
  egy harmadik
  ország a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodásának aláírója vagy az Európai Unióval közbeszerzési rendelkezéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodást kötött, a Bizottságnak az adott
  megállapodásokban
  meghatározott konzultációs mechanizmust és/vagy vitarendezési eljárásokat kell alkalmaznia, ha a korlátozó gyakorlatok az
  adott harmadik
  ország által az Unió felé tett piacrajutási kötelezettségvállalások által érintett közbeszerzéssel kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(7)

Ha
  egy harmadik
  ország a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodásának aláírója vagy az Európai Unióval közbeszerzési rendelkezéseket tartalmazó kereskedelmi megállapodást kötött, a Bizottságnak az adott
  megállapodásokban
  meghatározott konzultációs mechanizmust és/vagy vitarendezési eljárásokat kell alkalmaznia, ha a korlátozó gyakorlatok az
  adott harmadik
  ország által az Unió felé tett piacrajutási kötelezettségvállalások által érintett közbeszerzéssel kapcsolatosak.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa közbeszerzési és koncessziós piacát a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy az eddiginél nagyobb mértékben megnyissa ezeket a piacokat. Ennek eredményeképpen az Unió számos kereskedelmi partnere korlátozó közbeszerzési gyakorlatokat alkalmaz az uniós gazdasági szereplőkkel szemben. E korlátozó közbeszerzési gyakorlatok miatt jelentős kereskedelmi lehetőségek vesznek el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa közbeszerzési és koncessziós piacát a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy az eddiginél nagyobb mértékben megnyissa ezeket a piacokat. Ennek eredményeképpen az Unió számos kereskedelmi partnere korlátozó közbeszerzési gyakorlatokat alkalmaz az uniós gazdasági szereplőkkel szemben. E korlátozó közbeszerzési gyakorlatok miatt jelentős kereskedelmi lehetőségek vesznek el.

| (8) | Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa közbeszerzési és koncessziós piacát a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy az eddiginél nagyobb mértékben megnyissa ezeket a piacokat. Ennek eredményeképpen az Unió számos kereskedelmi partnere korlátozó közbeszerzési gyakorlatokat alkalmaz az uniós gazdasági szereplőkkel szemben. E korlátozó közbeszerzési gyakorlatok miatt jelentős kereskedelmi lehetőségek vesznek el. |
| --- | --- |

(8)

Számos harmadik ország vonakodik attól, hogy megnyissa közbeszerzési és koncessziós piacát a nemzetközi verseny előtt, illetve hogy az eddiginél nagyobb mértékben megnyissa ezeket a piacokat. Ennek eredményeképpen az Unió számos kereskedelmi partnere korlátozó közbeszerzési gyakorlatokat alkalmaz az uniós gazdasági szereplőkkel szemben. E korlátozó közbeszerzési gyakorlatok miatt jelentős kereskedelmi lehetőségek vesznek el.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve

   (16)

  csupán néhány rendelkezésben foglalkozik az Unió közbeszerzési politikájának külső dimenziójával, különösen a 85. és 86. cikkében. E rendelkezések hatálya korlátozott, és azokat helyettesíteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve

   (16)

  csupán néhány rendelkezésben foglalkozik az Unió közbeszerzési politikájának külső dimenziójával, különösen a 85. és 86. cikkében. E rendelkezések hatálya korlátozott, és azokat helyettesíteni kell.

törölve

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az Európai Parlament és a Tanács 654/2014/EU rendelete (17) szabályokat és eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében az Uniót megillető jogok gyakorlását.
  Nincsenek szabályok és eljárások
  az említett nemzetközi megállapodások hatálya alá nem tartozó áruk és szolgáltatások kezelésére vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az Európai Parlament és a Tanács 654/2014/EU rendelete (17) szabályokat és eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében az Uniót megillető jogok gyakorlását.
  Nincsenek szabályok és eljárások
  az említett nemzetközi megállapodások hatálya alá nem tartozó áruk és szolgáltatások kezelésére vonatkozóan.

| (10) | Az Európai Parlament és a Tanács 654/2014/EU rendelete (4) szabályokat és eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében az Uniót megillető jogok gyakorlását. Az említett nemzetközi megállapodások hatálya alá nem tartozó
  gazdasági szereplők,
  áruk és szolgáltatások kezelésére vonatkozóan
  nincsenek ilyen szabályok és eljárások
  . |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Parlament és a Tanács 654/2014/EU rendelete (4) szabályokat és eljárásokat határoz meg annak érdekében, hogy biztosítsa az Unió által kötött nemzetközi kereskedelmi megállapodások keretében az Uniót megillető jogok gyakorlását. Az említett nemzetközi megállapodások hatálya alá nem tartozó
  gazdasági szereplők,
  áruk és szolgáltatások kezelésére vonatkozóan
  nincsenek ilyen szabályok és eljárások
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az
  uniós
  és harmadik
  országbeli
  gazdasági
  szereplők
  ,
  ajánlatkérő szervek
  és
  ajánlatkérők jogbiztonsága érdekében
  az
  Unió által
  a 
  közbeszerzés
  és
  koncessziók területén
  harmadik
  országokkal szemben tett nemzetközi piacrajutási kötelezettségvállalásoknak
  az
  EU jogrendjében is meg kell jelenniük
  ,
  biztosítva ezáltal azok hatékony alkalmazását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az
  uniós
  és harmadik
  országbeli
  gazdasági
  szereplők
  ,
  ajánlatkérő szervek
  és
  ajánlatkérők jogbiztonsága érdekében
  az
  Unió által
  a 
  közbeszerzés
  és
  koncessziók területén
  harmadik
  országokkal szemben tett nemzetközi piacrajutási kötelezettségvállalásoknak
  az
  EU jogrendjében is meg kell jelenniük
  ,
  biztosítva ezáltal azok hatékony alkalmazását
  .

| (11) | Az
  Unió által a közbeszerzés
  és
  koncessziók területén
  harmadik
  országokkal szemben tett nemzetközi piacrajutási kötelezettségvállalások megkövetelik többek között a szóban forgó országokból származó
  gazdasági
  szereplőkkel való egyenlő bánásmódot. Következésképpen az e rendelet alapján elfogadott intézkedések csak az olyan országokból származó gazdasági szereplőkre, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozhatnak, amelyek nem részesei a WTO többoldalú Kormányzati Beszerzési Megállapodásának vagy az Unióval kötött olyan két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásoknak
  ,
  amelyek magukban foglalnak a közbeszerzési
  és
  koncessziós piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, vagy pedig az olyan országokból származókra, amelyek részesei ilyen megállapodásoknak, de csak az e megállapodásokkal nem érintett árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozó közbeszerzési eljárások tekintetében. Függetlenül
  az
  e rendelet alapján elfogadott intézkedések alkalmazásától és
  a 
  harmadik országbeli ajánlattevők
  és
  áruk uniós közbeszerzési piacon való részvételéről szóló, 2019. július 24-i európai bizottsági közleménnyel

   (1a)

  , valamint a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az olyan
  harmadik
  országokból származó gazdasági szereplők, amelyek nem kötöttek
  az
  Unió közbeszerzési piacának megnyitásáról szóló megállapodást, vagy amelyek árui, szolgáltatásai és építési beruházásai nem tartoznak ilyen megállapodás hatálya alá
  ,
  nem rendelkeznek garantált hozzáféréssel az uniós közbeszerzési eljárásokhoz, és azokból kizárhatók
  . |
| --- | --- |

(11)

Az
  Unió által a közbeszerzés
  és
  koncessziók területén
  harmadik
  országokkal szemben tett nemzetközi piacrajutási kötelezettségvállalások megkövetelik többek között a szóban forgó országokból származó
  gazdasági
  szereplőkkel való egyenlő bánásmódot. Következésképpen az e rendelet alapján elfogadott intézkedések csak az olyan országokból származó gazdasági szereplőkre, árukra vagy szolgáltatásokra vonatkozhatnak, amelyek nem részesei a WTO többoldalú Kormányzati Beszerzési Megállapodásának vagy az Unióval kötött olyan két- vagy többoldalú kereskedelmi megállapodásoknak
  ,
  amelyek magukban foglalnak a közbeszerzési
  és
  koncessziós piacokhoz való hozzáférésre vonatkozó kötelezettségvállalásokat, vagy pedig az olyan országokból származókra, amelyek részesei ilyen megállapodásoknak, de csak az e megállapodásokkal nem érintett árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozó közbeszerzési eljárások tekintetében. Függetlenül
  az
  e rendelet alapján elfogadott intézkedések alkalmazásától és
  a 
  harmadik országbeli ajánlattevők
  és
  áruk uniós közbeszerzési piacon való részvételéről szóló, 2019. július 24-i európai bizottsági közleménnyel

   (1a)

  , valamint a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban az olyan
  harmadik
  országokból származó gazdasági szereplők, amelyek nem kötöttek
  az
  Unió közbeszerzési piacának megnyitásáról szóló megállapodást, vagy amelyek árui, szolgáltatásai és építési beruházásai nem tartoznak ilyen megállapodás hatálya alá
  ,
  nem rendelkeznek garantált hozzáféréssel az uniós közbeszerzési eljárásokhoz, és azokból kizárhatók
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az uniós gazdasági szereplők egyes harmadik országok
  korlátozó közbeszerzési és diszkriminatív intézkedésekkel vagy gyakorlatokkal védett
  közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása
  , valamint a belső piacon biztosított egyenlő versenyfeltételek megőrzése olyan célok, amelyek megkövetelik, hogy az uniós vámügyi jogszabályokban meghatározott nem preferenciális
  származási szabályokra
  kell hivatkozni, hogy az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők tudják
  ,
  hogy
  az
  árukra
  és
  szolgáltatásokra az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásai vonatkoznak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az uniós gazdasági szereplők egyes harmadik országok
  korlátozó közbeszerzési és diszkriminatív intézkedésekkel vagy gyakorlatokkal védett
  közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása
  , valamint a belső piacon biztosított egyenlő versenyfeltételek megőrzése olyan célok, amelyek megkövetelik, hogy az uniós vámügyi jogszabályokban meghatározott nem preferenciális
  származási szabályokra
  kell hivatkozni, hogy az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők tudják
  ,
  hogy
  az
  árukra
  és
  szolgáltatásokra az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásai vonatkoznak
  .

| (12) | Az uniós gazdasági szereplők egyes harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása
  céljából e rendelet értelmében elfogadott bármely intézkedés eredményes alkalmazásához egyértelmű
  származási szabályokra
  van szükség a gazdasági szereplők
  , az
  áruk
  és
  a szolgáltatások tekintetében
  . |
| --- | --- |

(12)

Az uniós gazdasági szereplők egyes harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása
  céljából e rendelet értelmében elfogadott bármely intézkedés eredményes alkalmazásához egyértelmű
  származási szabályokra
  van szükség a gazdasági szereplők
  , az
  áruk
  és
  a szolgáltatások tekintetében
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az áruk származását a 
  2913
  /
  1992
  /
  EGK
  tanácsi rendelet (5)

  22
  –
  26
  . cikkével összhangban kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az áruk származását a 
  2913
  /
  1992
  /
  EGK
  tanácsi rendelet (5)

  22
  –
  26
  . cikkével összhangban kell meghatározni.

| (13) | Az áruk származását a 
  952
  /
  2013
  /
  EU

   (5)

  európai parlamenti és
  tanácsi rendelet
  59
  –
  62
  . cikkével összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(13)

Az áruk származását a 
  952
  /
  2013
  /
  EU

   (5)

  európai parlamenti és
  tanácsi rendelet
  59
  –
  62
  . cikkével összhangban kell meghatározni.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani.

| (14) | A szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani.
  A jogi személy származási országának az az ország tekintendő, ahol a jogi személyt alapították vagy létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat. A jelentős üzleti műveletekre vonatkozó kritérium nem teheti lehetővé az e rendelet alapján elfogadott intézkedések esetleges kijátszását fedőcégek létrehozásával.


  A „jelentős üzleti tevékenység” kifejezés a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános WTO-egyezményben használt fogalom. Az uniós jogban ez egyenértékű „a gazdasággal fenntartott tényleges és folyamatos kapcsolat” kifejezéssel, és szorosan kapcsolódik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkében meghatározott letelepedési joghoz. A Bizottság rendszeresen közzéteszi a letelepedési joggal kapcsolatos ítélkezési gyakorlaton alapuló iránymutatásokat, amelyek többek között a gazdasággal való tényleges vagy stabil és folyamatos kapcsolat fogalmával foglalkoznak. A 2014/25/EU irányelv 86. cikke a gazdasággal való „közvetlen és tényleges kapcsolat” fogalmát is említi, amely egyenértékű a „jelentős üzleti tevékenység” fogalmával. |
| --- | --- |

(14)

A szolgáltatás származását az azt nyújtó természetes vagy jogi személy származása alapján kell megállapítani.
  A jogi személy származási országának az az ország tekintendő, ahol a jogi személyt alapították vagy létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat. A jelentős üzleti műveletekre vonatkozó kritérium nem teheti lehetővé az e rendelet alapján elfogadott intézkedések esetleges kijátszását fedőcégek létrehozásával.


  A „jelentős üzleti tevékenység” kifejezés a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános WTO-egyezményben használt fogalom. Az uniós jogban ez egyenértékű „a gazdasággal fenntartott tényleges és folyamatos kapcsolat” kifejezéssel, és szorosan kapcsolódik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkében meghatározott letelepedési joghoz. A Bizottság rendszeresen közzéteszi a letelepedési joggal kapcsolatos ítélkezési gyakorlaton alapuló iránymutatásokat, amelyek többek között a gazdasággal való tényleges vagy stabil és folyamatos kapcsolat fogalmával foglalkoznak. A 2014/25/EU irányelv 86. cikke a gazdasággal való „közvetlen és tényleges kapcsolat” fogalmát is említi, amely egyenértékű a „jelentős üzleti tevékenység” fogalmával.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A fejlődő országok gazdasági növekedésének támogatására, valamint a globális értékláncba való integrációjukra vonatkozó átfogó uniós politikai célkitűzés fényében, amely alapján az Unió a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (6)

  foglaltak szerint létrehozta az általános preferenciarendszert, e rendelet nem alkalmazandó olyan ajánlatokra, amelyek teljes értékének több mint 50 %-át kitevő áruk és szolgáltatások – az Unió nem preferenciális származási szabályaival összhangban – a „fegyver kivételével mindent” megállapodásban kedvezményezettként részt vevő legkevésbé fejlett országokból, vagy a 978/2012/EU rendelet IV. és VII. mellékletében a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatottnak minősülő fejlődő országokból származnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A fejlődő országok gazdasági növekedésének támogatására, valamint a globális értékláncba való integrációjukra vonatkozó átfogó uniós politikai célkitűzés fényében, amely alapján az Unió a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben

   (6)

  foglaltak szerint létrehozta az általános preferenciarendszert, e rendelet nem alkalmazandó olyan ajánlatokra, amelyek teljes értékének több mint 50 %-át kitevő áruk és szolgáltatások – az Unió nem preferenciális származási szabályaival összhangban – a „fegyver kivételével mindent” megállapodásban kedvezményezettként részt vevő legkevésbé fejlett országokból, vagy a 978/2012/EU rendelet IV. és VII. mellékletében a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatottnak minősülő fejlődő országokból származnak.

törölve

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A kis- és középvállalkozások támogatására vonatkozó átfogó uniós politikai célkitűzés fényében e rendelet nem alkalmazandó az Unióban letelepedett és legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban álló, jelentős üzleti tevékenységet folytató kkv-k által benyújtott ajánlatokra sem. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A kis- és középvállalkozások támogatására vonatkozó átfogó uniós politikai célkitűzés fényében e rendelet nem alkalmazandó az Unióban letelepedett és legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban álló, jelentős üzleti tevékenységet folytató kkv-k által benyújtott ajánlatokra sem.

törölve

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | A korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési
  intézkedések vagy gyakorlatok harmadik országban való meglétének felmérésekor a Bizottságnak azt kell vizsgálnia, hogy az érintett ország
  közbeszerzési
  és
  koncessziós joga
  a nemzetközi
  közbeszerzési
  előírásokkal összhangban milyen mértékben
  biztosítja
  az átláthatóságot, és
  milyen mértékben zárja ki
  az uniós áruk, szolgáltatások
  és
  gazdasági szereplők
  hátrányos megkülönböztetését
  . Ezenfelül meg kell vizsgálnia, hogy a független ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők milyen mértékben tartanak fenn vagy fogadnak el uniós árukat, szolgáltatásokat
  és
  gazdasági szereplőket
  hátrányosan megkülönböztető
  gyakorlatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

A korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési
  intézkedések vagy gyakorlatok harmadik országban való meglétének felmérésekor a Bizottságnak azt kell vizsgálnia, hogy az érintett ország
  közbeszerzési
  és
  koncessziós joga
  a nemzetközi
  közbeszerzési
  előírásokkal összhangban milyen mértékben
  biztosítja
  az átláthatóságot, és
  milyen mértékben zárja ki
  az uniós áruk, szolgáltatások
  és
  gazdasági szereplők
  hátrányos megkülönböztetését
  . Ezenfelül meg kell vizsgálnia, hogy a független ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők milyen mértékben tartanak fenn vagy fogadnak el uniós árukat, szolgáltatásokat
  és
  gazdasági szereplőket
  hátrányosan megkülönböztető
  gyakorlatokat.

| (17) | Az olyan konkrét
  intézkedések vagy gyakorlatok harmadik országban való meglétének felmérésekor
  , amelyek az uniós áruk, szolgáltatások vagy gazdasági szereplők közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférésének sérelmével járhatnak,
  a Bizottságnak azt kell vizsgálnia, hogy az érintett ország
  közbeszerzéssel
  és
  koncessziókkal kapcsolatos jogszabályai, szabályai vagy egyéb intézkedései
  a nemzetközi előírásokkal összhangban milyen mértékben
  biztosítják
  az átláthatóságot, és
  hogy nem eredményeznek-e
  az uniós áruk, szolgáltatások
  vagy
  gazdasági szereplők
  elleni súlyos és ismétlődő korlátozásokat
  . Ezenfelül meg kell vizsgálnia, hogy a független ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők milyen mértékben tartanak fenn vagy fogadnak el uniós árukat, szolgáltatásokat
  vagy
  gazdasági szereplőket
  korlátozó
  gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(17)

Az olyan konkrét
  intézkedések vagy gyakorlatok harmadik országban való meglétének felmérésekor
  , amelyek az uniós áruk, szolgáltatások vagy gazdasági szereplők közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférésének sérelmével járhatnak,
  a Bizottságnak azt kell vizsgálnia, hogy az érintett ország
  közbeszerzéssel
  és
  koncessziókkal kapcsolatos jogszabályai, szabályai vagy egyéb intézkedései
  a nemzetközi előírásokkal összhangban milyen mértékben
  biztosítják
  az átláthatóságot, és
  hogy nem eredményeznek-e
  az uniós áruk, szolgáltatások
  vagy
  gazdasági szereplők
  elleni súlyos és ismétlődő korlátozásokat
  . Ezenfelül meg kell vizsgálnia, hogy a független ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők milyen mértékben tartanak fenn vagy fogadnak el uniós árukat, szolgáltatásokat
  vagy
  gazdasági szereplőket
  korlátozó
  gyakorlatokat.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy
  saját kezdeményezésére vagy az érdekeltek vagy egy tagállam megkeresése alapján
  bármikor valamely harmadik ország által állítólagosan elfogadott vagy fenntartott korlátozó közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra irányuló vizsgálatot kezdeményezzen
  . Az ilyen vizsgálati eljárások nem sérthetik a 654/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy
  saját kezdeményezésére vagy az érdekeltek vagy egy tagállam megkeresése alapján
  bármikor valamely harmadik ország által állítólagosan elfogadott vagy fenntartott korlátozó közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra irányuló vizsgálatot kezdeményezzen
  . Az ilyen vizsgálati eljárások nem sérthetik a 654/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet.

| (19) | A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy bármikor valamely harmadik ország által állítólagosan elfogadott vagy fenntartott korlátozó
  vagy diszkriminatív
  közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra irányuló
  átlátható
  vizsgálatot kezdeményezzen
  , amennyiben úgy ítéli meg, hogy egy ilyen vizsgálat az Unió érdekében áll
  . |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy bármikor valamely harmadik ország által állítólagosan elfogadott vagy fenntartott korlátozó
  vagy diszkriminatív
  közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra irányuló
  átlátható
  vizsgálatot kezdeményezzen
  , amennyiben úgy ítéli meg, hogy egy ilyen vizsgálat az Unió érdekében áll
  .

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Annak megállapítása, hogy egy vizsgálat az Unió érdekében áll-e, a különböző érdekek összességének, többek között az uniós gazdasági ágazat, a felhasználók, a fogyasztók, a munkavállalók és a szociális partnerek érdekeinek értékelésén kell, hogy alapuljon. A Bizottságnak mérlegelnie kell a vizsgálat megindításának, illetve nem megindításának következményeit annak hatásához viszonyítva, valamint az e rendelet alapján, az Unió tágabb érdekében elfogadható lehetséges intézkedéseket. Különös figyelmet kell fordítani arra az általános célkitűzésre, hogy a harmadik országok piacainak megnyitása és az uniós gazdasági szereplők piacra jutási lehetőségeinek javítása révén viszonosság alakuljon ki, és ezzel összefüggésben figyelembe lehet venni a harmadik országbeli ajánlattevők uniós közbeszerzési piacon való jelenlétét. Figyelembe kell venni azt a célkitűzést is, hogy korlátozni kell az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre, valamint a gazdasági szereplőkre háruló szükségtelen adminisztratív terheket. A Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania az uniós közbeszerzés szempontjából stratégiai fontosságúnak tekintett ágazatokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Annak megállapítása, hogy egy vizsgálat az Unió érdekében áll-e, a különböző érdekek összességének, többek között az uniós gazdasági ágazat, a felhasználók, a fogyasztók, a munkavállalók és a szociális partnerek érdekeinek értékelésén kell, hogy alapuljon. A Bizottságnak mérlegelnie kell a vizsgálat megindításának, illetve nem megindításának következményeit annak hatásához viszonyítva, valamint az e rendelet alapján, az Unió tágabb érdekében elfogadható lehetséges intézkedéseket. Különös figyelmet kell fordítani arra az általános célkitűzésre, hogy a harmadik országok piacainak megnyitása és az uniós gazdasági szereplők piacra jutási lehetőségeinek javítása révén viszonosság alakuljon ki, és ezzel összefüggésben figyelembe lehet venni a harmadik országbeli ajánlattevők uniós közbeszerzési piacon való jelenlétét. Figyelembe kell venni azt a célkitűzést is, hogy korlátozni kell az ajánlatkérő szervekre és a közszolgáltató ajánlatkérőkre, valamint a gazdasági szereplőkre háruló szükségtelen adminisztratív terheket. A Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania az uniós közbeszerzés szempontjából stratégiai fontosságúnak tekintett ágazatokra.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | Tekintettel az Unió azon általános politikai célkitűzésére, hogy támogassa a legkevésbé fejlett országok, valamint az alacsony, illetve alacsony-közepes jövedelmű országok gazdasági növekedését és a globális értékláncokba való integrációját, az Uniónak nem érdeke, hogy e rendelet alapján vizsgálatot indítson az ilyen országok ellen, kivéve, ha észszerű jelek alapján feltételezhető a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatban elfogadott intézkedések kijátszása. Következésképpen ez a rendelet nem alkalmazandó a „fegyver kivételével mindent” megállapodásban kedvezményezettként részt vevő legkevésbé fejlett országokra, a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatottnak minősülő, a 978/2012/EU rendeletben meghatározott fejlődő országokra, valamint az említett rendeletben említett általános előírás kedvezményezett országaira, kivéve, ha ezen országok gazdaságát az érintett ágazatokban versenyképesnek tekintik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

Tekintettel az Unió azon általános politikai célkitűzésére, hogy támogassa a legkevésbé fejlett országok, valamint az alacsony, illetve alacsony-közepes jövedelmű országok gazdasági növekedését és a globális értékláncokba való integrációját, az Uniónak nem érdeke, hogy e rendelet alapján vizsgálatot indítson az ilyen országok ellen, kivéve, ha észszerű jelek alapján feltételezhető a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatban elfogadott intézkedések kijátszása. Következésképpen ez a rendelet nem alkalmazandó a „fegyver kivételével mindent” megállapodásban kedvezményezettként részt vevő legkevésbé fejlett országokra, a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelemben való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatottnak minősülő, a 978/2012/EU rendeletben meghatározott fejlődő országokra, valamint az említett rendeletben említett általános előírás kedvezményezett országaira, kivéve, ha ezen országok gazdaságát az érintett ágazatokban versenyképesnek tekintik.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Ha
  a 
  harmadik ország korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési intézkedésének vagy gyakorlatának létezése megerősítést nyer, a Bizottság
  felkéri az érintett országot arra, hogy egyeztetéseket kezdjen vele az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások adott országon belüli közbeszerzési pályázati lehetőségeinek javítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Ha
  a 
  harmadik ország korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési intézkedésének vagy gyakorlatának létezése megerősítést nyer, a Bizottság
  felkéri az érintett országot arra, hogy egyeztetéseket kezdjen vele az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások adott országon belüli közbeszerzési pályázati lehetőségeinek javítása céljából.

| (20) | A Bizottság
  a 
  vizsgálat elvégzése során
  felkéri az érintett
  harmadik
  országot arra, hogy egyeztetéseket kezdjen vele
  a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok kiküszöbölése és orvoslása, valamint
  az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások adott országon belüli közbeszerzési
  és koncessziós piacokkal kapcsolatos
  pályázati lehetőségeinek
  hatékony
  javítása céljából. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság
  a 
  vizsgálat elvégzése során
  felkéri az érintett
  harmadik
  országot arra, hogy egyeztetéseket kezdjen vele
  a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok kiküszöbölése és orvoslása, valamint
  az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások adott országon belüli közbeszerzési
  és koncessziós piacokkal kapcsolatos
  pályázati lehetőségeinek
  hatékony
  javítása céljából.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Amennyiben
  az érintett országgal folytatott egyeztetések az uniós gazdasági szereplők
  ,
  áruk és szolgáltatások tekintetében
  nem eredményezik
  ésszerű
  határidőn belül
  a pályázati lehetőségek kellő javulását
  ,
  a Bizottságnak szükség esetén lehetővé kell tenni
  ,
  hogy árkiigazító intézkedést fogadjon el, amely
  a 
  szóban forgó országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokra és/vagy az említett országból származó árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Amennyiben
  az érintett országgal folytatott egyeztetések az uniós gazdasági szereplők
  ,
  áruk és szolgáltatások tekintetében
  nem eredményezik
  ésszerű
  határidőn belül
  a pályázati lehetőségek kellő javulását
  ,
  a Bizottságnak szükség esetén lehetővé kell tenni
  ,
  hogy árkiigazító intézkedést fogadjon el, amely
  a 
  szóban forgó országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokra és/vagy az említett országból származó árukra és szolgáltatásokra alkalmazandó
  .

| (22) | Amennyiben
  a vizsgálat igazolja a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok fennállását
  ,
  és az érintett országgal folytatott egyeztetések
  nem eredményezik
  olyan kielégítő korrekciós intézkedések meghozatalát, amelyek észszerű
  határidőn belül
  , ténylegesen orvosolják az uniós gazdasági szereplők
  ,
  áruk és szolgáltatások hozzáférésének súlyos és ismétlődő akadályozását
  ,
  vagy az érintett harmadik ország nem hajlandó egyeztetéseket kezdeni,
  a 
  Bizottságnak e rendelet értelmében a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket kell elfogadnia a pontszámok kiigazítása vagy ajánlatok kizárása formájában
  . |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben
  a vizsgálat igazolja a korlátozó intézkedések vagy gyakorlatok fennállását
  ,
  és az érintett országgal folytatott egyeztetések
  nem eredményezik
  olyan kielégítő korrekciós intézkedések meghozatalát, amelyek észszerű
  határidőn belül
  , ténylegesen orvosolják az uniós gazdasági szereplők
  ,
  áruk és szolgáltatások hozzáférésének súlyos és ismétlődő akadályozását
  ,
  vagy az érintett harmadik ország nem hajlandó egyeztetéseket kezdeni,
  a 
  Bizottságnak e rendelet értelmében a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket kell elfogadnia a pontszámok kiigazítása vagy ajánlatok kizárása formájában
  .

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az ilyen intézkedéseket csupán az érintett országból származó árukat vagy szolgáltatásokat tartalmazó ajánlatok értékelése céljából kell alkalmazni. Az említett intézkedések kijátszását elkerülendő, szükség lehet egyes olyan, jóllehet az Európai Unióban letelepedett, külföldi irányítású vagy tulajdonú jogi személyek megcélzására is, amelyek nem folytatnak jelentős üzleti tevékenységet úgy, hogy eközben legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban állnak. A megfelelő intézkedéseknek arányosnak kell lenniük azokkal a korlátozó közbeszerzési gyakorlatokkal, amelyekre válaszul azokat meghozzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az ilyen intézkedéseket csupán az érintett országból származó árukat vagy szolgáltatásokat tartalmazó ajánlatok értékelése céljából kell alkalmazni. Az említett intézkedések kijátszását elkerülendő, szükség lehet egyes olyan, jóllehet az Európai Unióban letelepedett, külföldi irányítású vagy tulajdonú jogi személyek megcélzására is, amelyek nem folytatnak jelentős üzleti tevékenységet úgy, hogy eközben legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban állnak. A megfelelő intézkedéseknek arányosnak kell lenniük azokkal a korlátozó közbeszerzési gyakorlatokkal, amelyekre válaszul azokat meghozzák.

| (23) | A pontszám-kiigazító intézkedést csupán az érintett országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok értékelése céljából kell alkalmazni. Az intézkedés nem érintheti a sikeres ajánlattevővel kötendő szerződés szerint ténylegesen fizetendő árat. |
| --- | --- |

(23)

A pontszám-kiigazító intézkedést csupán az érintett országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok értékelése céljából kell alkalmazni. Az intézkedés nem érintheti a sikeres ajánlattevővel kötendő szerződés szerint ténylegesen fizetendő árat.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket az e rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni, beleértve a keretmegállapodásokat és a dinamikus közbeszerzési rendszereket is. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket a dinamikus közbeszerzési rendszer keretében odaítélt egyedi szerződések esetében is alkalmazni kell, amennyiben ezekre a dinamikus közbeszerzési rendszerekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés vonatkozik. Nem alkalmazandók viszont a szóban forgó olyan szerződésekre, amelyek egy bizonyos küszöbérték alatt vannak, ezáltal csökkentve az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők általános adminisztratív terheit. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések esetleges kettős alkalmazásának elkerülése érdekében ezeket az intézkedéseket nem kell alkalmazni a keretmegállapodás alapján odaítélt szerződésekre, amennyiben a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket már a keretmegállapodás megkötésének szakaszában alkalmazták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket az e rendelet hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni, beleértve a keretmegállapodásokat és a dinamikus közbeszerzési rendszereket is. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket a dinamikus közbeszerzési rendszer keretében odaítélt egyedi szerződések esetében is alkalmazni kell, amennyiben ezekre a dinamikus közbeszerzési rendszerekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés vonatkozik. Nem alkalmazandók viszont a szóban forgó olyan szerződésekre, amelyek egy bizonyos küszöbérték alatt vannak, ezáltal csökkentve az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők általános adminisztratív terheit. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések esetleges kettős alkalmazásának elkerülése érdekében ezeket az intézkedéseket nem kell alkalmazni a keretmegállapodás alapján odaítélt szerződésekre, amennyiben a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket már a keretmegállapodás megkötésének szakaszában alkalmazták.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

23 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23b) | Tekintettel az Uniónak a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatását célzó általános szakpolitikai célkitűzésére, a Bizottságnak, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelően mérlegelniük kell e rendelet hatásait a kkv-k túlterhelésének megelőzése érdekében. A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve iránymutatásokat kell rendelkezésre bocsátania az e célt szolgáló legjobb gyakorlatokra vonatkozóan, biztosítva e rendelet hatékonyságát és következetes végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23b)

Tekintettel az Uniónak a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatását célzó általános szakpolitikai célkitűzésére, a Bizottságnak, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelően mérlegelniük kell e rendelet hatásait a kkv-k túlterhelésének megelőzése érdekében. A Bizottságnak a tagállamokkal együttműködve iránymutatásokat kell rendelkezésre bocsátania az e célt szolgáló legjobb gyakorlatokra vonatkozóan, biztosítva e rendelet hatékonyságát és következetes végrehajtását.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

23 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23c) | A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések esetleges kijátszásának elkerülése érdekében a sikeres ajánlattevőkkel szemben további szerződéses kötelezettségeket kell előírni. Ezeket a kötelezettségeket csak azokra a közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni, amelyekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazandó, valamint a keretmegállapodás alapján odaítélt olyan szerződésekre, amelyek értéke elér egy bizonyos küszöbértéket vagy azt meghaladja, és amennyiben az érintett keretmegállapodás nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23c)

A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések esetleges kijátszásának elkerülése érdekében a sikeres ajánlattevőkkel szemben további szerződéses kötelezettségeket kell előírni. Ezeket a kötelezettségeket csak azokra a közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni, amelyekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazandó, valamint a keretmegállapodás alapján odaítélt olyan szerződésekre, amelyek értéke elér egy bizonyos küszöbértéket vagy azt meghaladja, és amennyiben az érintett keretmegállapodás nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozik.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Az árkiigazító intézkedések ne gyakoroljanak kedvezőtlen hatást az érintett országgal folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalásokra . Ezért – amennyiben egy ország érdemi tárgyalásokat folytat az Unióval a közbeszerzési piachoz való hozzáférésről –a Bizottság a tárgyalások során felfüggesztheti az intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Az árkiigazító intézkedések ne gyakoroljanak kedvezőtlen hatást az érintett országgal folyamatban lévő kereskedelmi tárgyalásokra . Ezért – amennyiben egy ország érdemi tárgyalásokat folytat az Unióval a közbeszerzési piachoz való hozzáférésről –a Bizottság a tárgyalások során felfüggesztheti az intézkedéseket.

törölve

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az árkiigazító intézkedésnek az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők általi alkalmazásának egyszerűsítése érdekében fenn kell tartani azon vélelmet, miszerint valamennyi, a célzott harmadik országból származó gazdasági szereplő, akivel/amellyel nem kötöttek közbeszerzési megállapodást, az intézkedés hatálya alá fog tartozni, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy ajánlatuk teljes értékének kevesebb mint 50 %-át teszik ki az érintett harmadik országból származó áruk vagy szolgáltatások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az árkiigazító intézkedésnek az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők általi alkalmazásának egyszerűsítése érdekében fenn kell tartani azon vélelmet, miszerint valamennyi, a célzott harmadik országból származó gazdasági szereplő, akivel/amellyel nem kötöttek közbeszerzési megállapodást, az intézkedés hatálya alá fog tartozni, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy ajánlatuk teljes értékének kevesebb mint 50 %-át teszik ki az érintett harmadik országból származó áruk vagy szolgáltatások.

törölve

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | A tagállamok vannak a legjobb helyzetben az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők, illetve az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők csoportjainak azonosítását illetően, akiknek alkalmazniuk kell az árkiigazító intézkedést. Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő szintű fellépésre kerüljön sor és a tagállamok közötti tehermegosztás egyenletes legyen, a Bizottságnak valamennyi tagállam által benyújtott jegyzék alapján kell meghoznia a végső határozatot. Szükség esetén a Bizottság saját kezdeményezésére összeállíthat ilyen jegyzéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

A tagállamok vannak a legjobb helyzetben az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők, illetve az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők csoportjainak azonosítását illetően, akiknek alkalmazniuk kell az árkiigazító intézkedést. Annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő szintű fellépésre kerüljön sor és a tagállamok közötti tehermegosztás egyenletes legyen, a Bizottságnak valamennyi tagállam által benyújtott jegyzék alapján kell meghoznia a végső határozatot. Szükség esetén a Bizottság saját kezdeményezésére összeállíthat ilyen jegyzéket.

törölve

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Elengedhetetlen
  , hogy az ajánlatkérő szervek és
  az
  ajánlatkérők versenyképes áron
  hozzáférjenek egy sor
  olyan kiváló minőségű
  termékhez
  , amelyek megfelelnek beszerzési igényeiknek. Ennélfogva az ajánlatkérő szerveknek és ajánlatkérőknek lehetőséget kell adni arra, hogy ne alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  árkiigazító
  intézkedéseket, amennyiben nincs olyan elérhető európai uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő alapvető
  közérdekek
  , például
  a közegészségügy vagy
  a 
  közbiztonság védelmére vonatkozó követelményeinek, vagy ha
  az
  intézkedés alkalmazása aránytalanul megnövelné
  a 
  szerződéses árat vagy költségeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Elengedhetetlen
  , hogy az ajánlatkérő szervek és
  az
  ajánlatkérők versenyképes áron
  hozzáférjenek egy sor
  olyan kiváló minőségű
  termékhez
  , amelyek megfelelnek beszerzési igényeiknek. Ennélfogva az ajánlatkérő szerveknek és ajánlatkérőknek lehetőséget kell adni arra, hogy ne alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  árkiigazító
  intézkedéseket, amennyiben nincs olyan elérhető európai uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő alapvető
  közérdekek
  , például
  a közegészségügy vagy
  a 
  közbiztonság védelmére vonatkozó követelményeinek, vagy ha
  az
  intézkedés alkalmazása aránytalanul megnövelné
  a 
  szerződéses árat vagy költségeket
  .

| (27) | Elengedhetetlen
  , hogy az ajánlatkérő szervek és a 
  közszolgáltató
  ajánlatkérők versenyképes áron olyan kiváló minőségű
  termékekhez férhessenek hozzá
  , amelyek megfelelnek beszerzési igényeiknek. Ennélfogva az ajánlatkérő szerveknek és
  a közszolgáltató
  ajánlatkérőknek lehetőséget kell adni arra, hogy
  kivételesen
  ne alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  , nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedéseket, amennyiben nincs olyan elérhető európai uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy
  a közszolgáltató
  ajánlatkérő
  követelményeinek, vagy amennyiben az adott fellépés
  alapvető
  közpolitikai érdekek
  , például
  közegészségügyi vagy környezetvédelmi érdekek védelmét szolgálja. E kivételek alkalmazását
  a 
  Bizottság jóváhagyásához kell kötni. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek időben és átfogó módon értesíteniük kell a Bizottságot, hogy lehetővé tegyék e rendelet végrehajtásának megfelelő nyomon követését. |
| --- | --- |

(27)

Elengedhetetlen
  , hogy az ajánlatkérő szervek és a 
  közszolgáltató
  ajánlatkérők versenyképes áron olyan kiváló minőségű
  termékekhez férhessenek hozzá
  , amelyek megfelelnek beszerzési igényeiknek. Ennélfogva az ajánlatkérő szerveknek és
  a közszolgáltató
  ajánlatkérőknek lehetőséget kell adni arra, hogy
  kivételesen
  ne alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  , nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedéseket, amennyiben nincs olyan elérhető európai uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy
  a közszolgáltató
  ajánlatkérő
  követelményeinek, vagy amennyiben az adott fellépés
  alapvető
  közpolitikai érdekek
  , például
  közegészségügyi vagy környezetvédelmi érdekek védelmét szolgálja. E kivételek alkalmazását
  a 
  Bizottság jóváhagyásához kell kötni. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek időben és átfogó módon értesíteniük kell a Bizottságot, hogy lehetővé tegyék e rendelet végrehajtásának megfelelő nyomon követését.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők helytelenül alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  árkiigazító
  intézkedések alóli kivételeket, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a 89/665/EGK tanácsi irányelv (20) 3. cikke vagy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (21) 8. cikke szerinti korrekciós mechanizmust alkalmazza. Továbbá
  a valamely gazdasági szereplővel
  az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők
  által
  a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  árkiigazító
  intézkedések sérelmére
  kötött szerződések érvénytelenek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők helytelenül alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  árkiigazító
  intézkedések alóli kivételeket, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a 89/665/EGK tanácsi irányelv (20) 3. cikke vagy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (21) 8. cikke szerinti korrekciós mechanizmust alkalmazza. Továbbá
  a valamely gazdasági szereplővel
  az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők
  által
  a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  árkiigazító
  intézkedések sérelmére
  kötött szerződések érvénytelenek
  .

| (28) | Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők helytelenül alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  , nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedések alóli kivételeket, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a 89/665/EGK tanácsi irányelv (20) 3. cikke vagy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (21) 8. cikke szerinti korrekciós mechanizmust alkalmazza. Továbbá
  az olyan szerződések, amelyeket
  az ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők
  egy gazdasági szereplővel
  a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  , nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedések sérelmére
  kötöttek, érvénytelennek tekintendők
  . |
| --- | --- |

(28)

Amennyiben az ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők helytelenül alkalmazzák a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  , nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedések alóli kivételeket, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a 89/665/EGK tanácsi irányelv (20) 3. cikke vagy a 92/13/EGK tanácsi irányelv (21) 8. cikke szerinti korrekciós mechanizmust alkalmazza. Továbbá
  az olyan szerződések, amelyeket
  az ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők
  egy gazdasági szereplővel
  a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások piacra jutását korlátozó
  , nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedések sérelmére
  kötöttek, érvénytelennek tekintendők
  .

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az árkiigazító
  intézkedés elfogadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy ismételt hatályba léptetésére vonatkozó végrehajtási aktusok elfogadása során a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az árkiigazító
  intézkedés elfogadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy ismételt hatályba léptetésére vonatkozó végrehajtási aktusok elfogadása során a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.

| (30) | A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedés elfogadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy ismételt hatályba léptetésére vonatkozó végrehajtási
  jogi
  aktusok elfogadása során a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni
  , és a Bizottságot az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (22)

  („a kereskedelem akadályairól szóló rendelet”) létrehozott bizottságnak kell segítenie. Szükség esetén és az Unió közbeszerzési jogi keretét érintő ügyekben a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a 71/306/EGK tanácsi határozattal létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság tanácsát is kikérje. |
| --- | --- |

(30)

A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedés elfogadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy ismételt hatályba léptetésére vonatkozó végrehajtási
  jogi
  aktusok elfogadása során a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni
  , és a Bizottságot az (EU) 2015/1843 európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (22)

  („a kereskedelem akadályairól szóló rendelet”) létrehozott bizottságnak kell segítenie. Szükség esetén és az Unió közbeszerzési jogi keretét érintő ügyekben a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy a 71/306/EGK tanácsi határozattal létrehozott közbeszerzési tanácsadó bizottság tanácsát is kikérje.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

30 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (30a) | Az e rendelet alapján kapott információkat csak arra a célra szabad felhasználni, amelyre azokat kérték, és megfelelően tiszteletben tartva az alkalmazandó uniós és nemzeti adatvédelmi és titoktartási követelményeket. Az 1049/2001/EK rendeletet, valamint a 2014/23/EU irányelv 28. cikkét, a 2014/24/EU irányelv 21. cikkét és a 2014/25/EU irányelv 39. cikkét ennek megfelelően kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30a)

Az e rendelet alapján kapott információkat csak arra a célra szabad felhasználni, amelyre azokat kérték, és megfelelően tiszteletben tartva az alkalmazandó uniós és nemzeti adatvédelmi és titoktartási követelményeket. Az 1049/2001/EK rendeletet, valamint a 2014/23/EU irányelv 28. cikkét, a 2014/24/EU irányelv 21. cikkét és a 2014/25/EU irányelv 39. cikkét ennek megfelelően kell alkalmazni.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | A
  Bizottság általi rendszeres jelentéstételnek lehetővé
  kell
  tennie
  az
  e rendelettel létrehozott eljárások alkalmazásának és hatékonyságának nyomon követését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

A
  Bizottság általi rendszeres jelentéstételnek lehetővé
  kell
  tennie
  az
  e rendelettel létrehozott eljárások alkalmazásának és hatékonyságának nyomon követését
  .

| (32) | A
  jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak

   (1a)

  megfelelően és többek között – különösen a tagállamokra háruló – adminisztratív terhek csökkentése céljából a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia e rendelet alkalmazási körét, működését és hatékonyságát. A Bizottságnak vizsgálata eredményéről be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A felülvizsgálatot adott esetben megfelelő jogalkotási javaslatok is követhetik. |
| --- | --- |

(32)

Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) előírja, hogy az uniós intézmények által saját számlára kötött közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó beszerzési szabályoknak és elveknek a közbeszerzéssel kapcsolatos vonatkozó uniós vívmányokban meghatározott szabályokon kell alapulniuk. A költségvetési rendelet felülvizsgálatakor ezért helyénvaló rendelkezni arról, hogy a nemzetközi közbeszerzési eszközről szóló rendeletet az uniós intézmények által odaítélt közbeszerzési szerződésekre is alkalmazni kell.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Az arányosság elvével összhangban a közös külső közbeszerzési politika létrehozására irányuló alapvető cél eléréséhez szükséges és helyénvaló az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásai által nem érintett árukkal és szolgáltatásokat tartalmazó ajánlatokkal szembeni bánásmódra vonatkozó közösszabályok megállapítása. Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban ez a rendelet nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Az arányosság elvével összhangban a közös külső közbeszerzési politika létrehozására irányuló alapvető cél eléréséhez szükséges és helyénvaló az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásai által nem érintett árukkal és szolgáltatásokat tartalmazó ajánlatokkal szembeni bánásmódra vonatkozó közösszabályok megállapítása. Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban ez a rendelet nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket,

törölve

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet intézkedéseket határoz meg az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából. A rendelet eljárásokat határoz meg a Bizottság számára, hogy
  vizsgálja ki
  a harmadik országok
  által elfogadott vagy fenntartott, az
  uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal
  szemben fennálló
  állítólagos
  korlátozó és diszkriminatív közbeszerzési intézkedéseket
  vagy
  gyakorlatokat
  , és
  kezdjen egyeztetéseket
  az érintett harmadik országokkal. | (1)   E rendelet intézkedéseket határoz meg az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából
  a „megállapodás hatálya alá nem tartozó közbeszerzés” tekintetében
  . A rendelet eljárásokat határoz meg a Bizottság számára
  ahhoz
  , hogy
  kivizsgálja
  a harmadik országok uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal
  szembeni
  állítólagos
  intézkedéseit
  vagy
  gyakorlatait
  , és
  egyeztetéseket kezdjen
  az érintett harmadik országokkal. |
| A
  rendelet előírja
  az árkiigazító intézkedések alkalmazásának lehetőségét az építési munkálatok kivitelezésére és/vagy építmények építésére, árubeszerzésre és/vagy szolgáltatásnyújtásra, valamint koncessziókra irányuló szerződések odaítélésekor
  a 
  az érintett
  gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások
  származása alapján
  . | Ez a
  rendelet előírja
  , hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket állapíthat meg harmadik országok ilyen intézkedései vagy gyakorlatai kapcsán, korlátozva
  a 
  harmadik országbeli
  gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások
  uniós közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E rendelet intézkedéseket határoz meg az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából. A rendelet eljárásokat határoz meg a Bizottság számára, hogy
  vizsgálja ki
  a harmadik országok
  által elfogadott vagy fenntartott, az
  uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal
  szemben fennálló
  állítólagos
  korlátozó és diszkriminatív közbeszerzési intézkedéseket
  vagy
  gyakorlatokat
  , és
  kezdjen egyeztetéseket
  az érintett harmadik országokkal.

(1)   E rendelet intézkedéseket határoz meg az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáférésének javítása céljából
  a „megállapodás hatálya alá nem tartozó közbeszerzés” tekintetében
  . A rendelet eljárásokat határoz meg a Bizottság számára
  ahhoz
  , hogy
  kivizsgálja
  a harmadik országok uniós gazdasági szereplőkkel, árukkal és szolgáltatásokkal
  szembeni
  állítólagos
  intézkedéseit
  vagy
  gyakorlatait
  , és
  egyeztetéseket kezdjen
  az érintett harmadik országokkal.

A
  rendelet előírja
  az árkiigazító intézkedések alkalmazásának lehetőségét az építési munkálatok kivitelezésére és/vagy építmények építésére, árubeszerzésre és/vagy szolgáltatásnyújtásra, valamint koncessziókra irányuló szerződések odaítélésekor
  a 
  az érintett
  gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások
  származása alapján
  .

A

az árkiigazító intézkedések alkalmazásának lehetőségét az építési munkálatok kivitelezésére és/vagy építmények építésére, árubeszerzésre és/vagy szolgáltatásnyújtásra, valamint koncessziókra irányuló szerződések odaítélésekor

az érintett

származása alapján

Ez a
  rendelet előírja
  , hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket állapíthat meg harmadik országok ilyen intézkedései vagy gyakorlatai kapcsán, korlátozva
  a 
  harmadik országbeli
  gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások
  uniós közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését
  .

Ez a

, hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéseket állapíthat meg harmadik országok ilyen intézkedései vagy gyakorlatai kapcsán, korlátozva

harmadik országbeli

uniós közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

1 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ezt a rendeletet a következő
  jogszabályok
  hatálya alá tartozó
  szerződésekre
  kell alkalmazni: | (2)   Ezt a rendeletet a következő
  jogi aktusok
  hatálya alá tartozó
  közbeszerzési eljárásokra
  kell alkalmazni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ezt a rendeletet a következő
  jogszabályok
  hatálya alá tartozó
  szerződésekre
  kell alkalmazni:

(2)   Ezt a rendeletet a következő
  jogi aktusok
  hatálya alá tartozó
  közbeszerzési eljárásokra
  kell alkalmazni:

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés

1 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  E rendelet az áruk és/vagy szolgáltatások értékesítése, valamint az építési és szolgáltatási koncessziók odaítélésére vonatkozó szerződések odaítélésére alkalmazandó. A rendeletet csak olyan szerződések odaítélésére kell alkalmazni, amelyek esetében az árukat és szolgáltatásokat közbeszerzési céllal szerzik be. Ezt a rendeletet olyan szerződések odaítélésére nem lehet alkalmazni, amelyek esetében az árukat viszonteladásra, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt termékek előállítására történő felhasználás céljára szerzik be. Ezt a rendeletet olyan szerződések odaítélésére nem lehet alkalmazni, amelyek esetében a szolgáltatásokat viszonteladásra, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt szolgáltatásnyújtás során történő felhasználás céljára szerzik be. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  E rendelet az áruk és/vagy szolgáltatások értékesítése, valamint az építési és szolgáltatási koncessziók odaítélésére vonatkozó szerződések odaítélésére alkalmazandó. A rendeletet csak olyan szerződések odaítélésére kell alkalmazni, amelyek esetében az árukat és szolgáltatásokat közbeszerzési céllal szerzik be. Ezt a rendeletet olyan szerződések odaítélésére nem lehet alkalmazni, amelyek esetében az árukat viszonteladásra, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt termékek előállítására történő felhasználás céljára szerzik be. Ezt a rendeletet olyan szerződések odaítélésére nem lehet alkalmazni, amelyek esetében a szolgáltatásokat viszonteladásra, illetve kereskedelmi értékesítésre szánt szolgáltatásnyújtás során történő felhasználás céljára szerzik be.

törölve

törölve

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 bekezdés

1 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Ez a rendelet az egy adott harmadik ország által végrehajtott korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra vonatkozóan alkalmazandó a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások vásárlása tekintetében. E rendelet alkalmazása nem sérti az Unió nemzetközi kötelezettségeit. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Ez a rendelet az egy adott harmadik ország által végrehajtott korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra vonatkozóan alkalmazandó a kötelezettségvállalások által nem érintett áruk és szolgáltatások vásárlása tekintetében. E rendelet alkalmazása nem sérti az Unió nemzetközi kötelezettségeit.

törölve

törölve

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 a bekezdés (új)

1 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Ez a rendelet nem érinti az Unió nemzetközi kötelezettségeit, illetve azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamok, ajánlatkérő szerveik és közszolgáltató ajánlatkérőik a (2) bekezdésben említett jogi aktusokkal összhangban meghozhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Ez a rendelet nem érinti az Unió nemzetközi kötelezettségeit, illetve azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamok, ajánlatkérő szerveik és közszolgáltató ajánlatkérőik a (2) bekezdésben említett jogi aktusokkal összhangban meghozhatnak.

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 a bekezdés (új)

1 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Ez a rendelet csak a hatálybalépése után indított közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés csak a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó és az adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálybalépése és annak lejárata, hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése között bármely időpontban indított közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek hivatkozniuk kell e rendelet alkalmazására és minden alkalmazandó, nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedésre a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó eljárások közbeszerzési dokumentumaiban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Ez a rendelet csak a hatálybalépése után indított közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés csak a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó és az adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálybalépése és annak lejárata, hatályon kívül helyezése vagy felfüggesztése között bármely időpontban indított közbeszerzési eljárásokra alkalmazandó. Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek hivatkozniuk kell e rendelet alkalmazására és minden alkalmazandó, nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedésre a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó eljárások közbeszerzési dokumentumaiban.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 b bekezdés (új)

1 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b)
     
  Annak érdekében, hogy a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi követelményeket megfelelően beépítsék a közbeszerzési és koncesszió-odaítélési eljárásokba, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzési szerződésre alkalmazandó – mind uniós, mind nemzeti szintű – jogszabályi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekből, valamint az uniós joggal összeegyeztethető kollektív szerződésekből eredő környezetvédelmi, szociális és munkaügyi kötelezettségeket betartsák. A szerződés teljesítése során emellett a 2014/23/EU irányelv X. mellékletében, a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében és a 2014/25/EU irányelv XIV. mellékletében felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell. |
| | A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan, az első albekezdésben említett nemzetközi környezetvédelmi, szociális és jogi rendelkezések be nem tartásából eredő, gazdasági szereplőik által tapasztalt és jelzett ténybeli, illetve jogi nehézségről, amelyekkel e vállalkozások akkor szembesültek, amikor az EU-ban vagy harmadik országokban megpróbáltak szerződéseket elnyerni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)
     
  Annak érdekében, hogy a környezetvédelmi, szociális és munkaügyi követelményeket megfelelően beépítsék a közbeszerzési és koncesszió-odaítélési eljárásokba, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a közbeszerzési szerződésre alkalmazandó – mind uniós, mind nemzeti szintű – jogszabályi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekből, valamint az uniós joggal összeegyeztethető kollektív szerződésekből eredő környezetvédelmi, szociális és munkaügyi kötelezettségeket betartsák. A szerződés teljesítése során emellett a 2014/23/EU irányelv X. mellékletében, a 2014/24/EU irányelv X. mellékletében és a 2014/25/EU irányelv XIV. mellékletében felsorolt, valamennyi tagállam által megerősített nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségeket is teljesíteni kell.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan, az első albekezdésben említett nemzetközi környezetvédelmi, szociális és jogi rendelkezések be nem tartásából eredő, gazdasági szereplőik által tapasztalt és jelzett ténybeli, illetve jogi nehézségről, amelyekkel e vállalkozások akkor szembesültek, amikor az EU-ban vagy harmadik országokban megpróbáltak szerződéseket elnyerni.

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan, az első albekezdésben említett nemzetközi környezetvédelmi, szociális és jogi rendelkezések be nem tartásából eredő, gazdasági szereplőik által tapasztalt és jelzett ténybeli, illetve jogi nehézségről, amelyekkel e vállalkozások akkor szembesültek, amikor az EU-ban vagy harmadik országokban megpróbáltak szerződéseket elnyerni.

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „gazdasági szereplő”:
  bármely természetes vagy jogi személy
  ,
  vagy közjogi intézmény, illetve ilyen személyek
  és
  /vagy szervek csoportja, beleértve vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely
  a 
  piacon építési beruházások és
  /
  vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtására ajánlatot nyújt be
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„gazdasági szereplő”:
  bármely természetes vagy jogi személy
  ,
  vagy közjogi intézmény, illetve ilyen személyek
  és
  /vagy szervek csoportja, beleértve vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely
  a 
  piacon építési beruházások és
  /
  vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtására ajánlatot nyújt be
  ;

bármely természetes vagy jogi személy

vagy közjogi intézmény, illetve ilyen személyek

/vagy szervek csoportja, beleértve vállalkozások ideiglenes szövetségeit is, aki, illetve amely

piacon építési beruházások és

vagy építmények kivitelezését, áru leszállítását vagy szolgáltatások nyújtására ajánlatot nyújt be

| a) | „gazdasági szereplő”:
  a 2014/23/EU
  ,
  a 2014/24/EU
  és a 
  2014
  /
  25/EU irányelvben meghatározott gazdasági szereplő
  ; |
| --- | --- |

a)

„gazdasági szereplő”:
  a 2014/23/EU
  ,
  a 2014/24/EU
  és a 
  2014
  /
  25/EU irányelvben meghatározott gazdasági szereplő
  ;

a 2014/23/EU

a 2014/24/EU

2014

25/EU irányelvben meghatározott gazdasági szereplő

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | „áruk”: a közbeszerzési ajánlat tárgyában és a szerződés dokumentációjában említett áruk, a szállított árukba beépített alapanyagok, anyagok vagy összetevők kivételével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

„áruk”: a közbeszerzési ajánlat tárgyában és a szerződés dokumentációjában említett áruk, a szállított árukba beépített alapanyagok, anyagok vagy összetevők kivételével;

„áruk”: a közbeszerzési ajánlat tárgyában és a szerződés dokumentációjában említett áruk, a szállított árukba beépített alapanyagok, anyagok vagy összetevők kivételével;

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | „becsült érték”: a szerződés becsült értéke a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv szerint számítva; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

„becsült érték”: a szerződés becsült értéke a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv szerint számítva;

„becsült érték”: a szerződés becsült értéke a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelv szerint számítva;

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | „bizonyíték”: minden olyan információ, tanúsítvány, alátámasztó dokumentum, nyilatkozat és egyéb bizonyítási eszköz, amelynek célja a 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítésének igazolása, például:










  i. | a harmadik országokból származó árukra vonatkozó származási bizonyítványok, szállítói nyilatkozatok vagy behozatali árunyilatkozatok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

„bizonyíték”: minden olyan információ, tanúsítvány, alátámasztó dokumentum, nyilatkozat és egyéb bizonyítási eszköz, amelynek célja a 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítésének igazolása, például:

„bizonyíték”: minden olyan információ, tanúsítvány, alátámasztó dokumentum, nyilatkozat és egyéb bizonyítási eszköz, amelynek célja a 9a. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítésének igazolása, például:

i.

i.

a harmadik országokból származó árukra vonatkozó származási bizonyítványok, szállítói nyilatkozatok vagy behozatali árunyilatkozatok;

a harmadik országokból származó árukra vonatkozó származási bizonyítványok, szállítói nyilatkozatok vagy behozatali árunyilatkozatok;

| ii. | a szállítandó áruk gyártási folyamatainak leírása (beleértve a mintákat, leírásokat vagy fényképeket); |
| --- | --- |

ii.

ii.

a szállítandó áruk gyártási folyamatainak leírása (beleértve a mintákat, leírásokat vagy fényképeket);

a szállítandó áruk gyártási folyamatainak leírása (beleértve a mintákat, leírásokat vagy fényképeket);

| iii. | a szolgáltatások származási adatait tartalmazó kivonat a vonatkozó nyilvántartásokból vagy pénzügyi kimutatásokból, beleértve a héaazonosító számot is; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a szolgáltatások származási adatait tartalmazó kivonat a vonatkozó nyilvántartásokból vagy pénzügyi kimutatásokból, beleértve a héaazonosító számot is;

a szolgáltatások származási adatait tartalmazó kivonat a vonatkozó nyilvántartásokból vagy pénzügyi kimutatásokból, beleértve a héaazonosító számot is;

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a d pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – a d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ad) | „pontszám-kiigazítási intézkedés”: az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott szerződés-odaítélési szempontok alapján végzett értékelés nyomán az ajánlat pontszámának adott százalékkal történő relatív csökkentése. Azokban az esetekben, amikor az ár vagy a költség az egyetlen szerződés-odaítélési szempont, a pontszám-kiigazítási intézkedés az ajánlattevő által ajánlott árnak az ajánlatok értékelése céljából, adott százalékkal történő relatív növelését jelenti; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ad)

ad)

„pontszám-kiigazítási intézkedés”: az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott szerződés-odaítélési szempontok alapján végzett értékelés nyomán az ajánlat pontszámának adott százalékkal történő relatív csökkentése. Azokban az esetekben, amikor az ár vagy a költség az egyetlen szerződés-odaítélési szempont, a pontszám-kiigazítási intézkedés az ajánlattevő által ajánlott árnak az ajánlatok értékelése céljából, adott százalékkal történő relatív növelését jelenti;

„pontszám-kiigazítási intézkedés”: az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő által a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott szerződés-odaítélési szempontok alapján végzett értékelés nyomán az ajánlat pontszámának adott százalékkal történő relatív csökkentése. Azokban az esetekben, amikor az ár vagy a költség az egyetlen szerződés-odaítélési szempont, a pontszám-kiigazítási intézkedés az ajánlattevő által ajánlott árnak az ajánlatok értékelése céljából, adott százalékkal történő relatív növelését jelenti;

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „ajánlatkérő szerv:” a 2014/24/EU
  irányelv 2. cikkének (1) bekezdése
  szerinti
  „ajánlatkérő szerv”
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

„ajánlatkérő szerv:” a 2014/24/EU
  irányelv 2. cikkének (1) bekezdése
  szerinti
  „ajánlatkérő szerv”
  ;

irányelv 2. cikkének (1) bekezdése

„ajánlatkérő szerv”

| b) | „ajánlatkérő szerv:” a 2014/
  23/EU, a 2014/
  24/EU
  és a 2014/25/EU irányelv meghatározása
  szerinti
  ajánlatkérő szerv
  ; |
| --- | --- |

b)

„ajánlatkérő szerv:” a 2014/
  23/EU, a 2014/
  24/EU
  és a 2014/25/EU irányelv meghatározása
  szerinti
  ajánlatkérő szerv
  ;

23/EU, a 2014/

és a 2014/25/EU irányelv meghatározása

ajánlatkérő szerv

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „ajánlatkérő”
  : a 2014/
  25
  /EU
  irányelv 4. cikkének (1) bekezdése
  és a 2014/
  23
  /EU irányelv
  7. cikke
  szerinti ajánlatkérő”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

„ajánlatkérő”
  : a 2014/
  25
  /EU
  irányelv 4. cikkének (1) bekezdése
  és a 2014/
  23
  /EU irányelv
  7. cikke
  szerinti ajánlatkérő”;

„ajánlatkérő”

25

irányelv 4. cikkének (1) bekezdése

23

7. cikke

| c) | „közszolgáltató ajánlatkérő”
  : a 2014/
  23
  /EU és a 2014/
  25
  /EU irányelv
  meghatározása
  szerinti
  közszolgáltató
  ajánlatkérő; |
| --- | --- |

c)

„közszolgáltató ajánlatkérő”
  : a 2014/
  23
  /EU és a 2014/
  25
  /EU irányelv
  meghatározása
  szerinti
  közszolgáltató
  ajánlatkérő;

„közszolgáltató ajánlatkérő”

23

25

meghatározása

közszolgáltató

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | „érdekelt fél”: bármely olyan személy vagy szervezet, akinek vagy amelynek érdekeit egy harmadik országbeli intézkedés érintheti, például vállalkozások, vállalkozások társulásai, szakmai szövetségek, szakszervezetek vagy civil társadalmi szervezetek, beleértve a fogyasztói szervezeteket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

„érdekelt fél”: bármely olyan személy vagy szervezet, akinek vagy amelynek érdekeit egy harmadik országbeli intézkedés érintheti, például vállalkozások, vállalkozások társulásai, szakmai szövetségek, szakszervezetek vagy civil társadalmi szervezetek, beleértve a fogyasztói szervezeteket is;

„érdekelt fél”: bármely olyan személy vagy szervezet, akinek vagy amelynek érdekeit egy harmadik országbeli intézkedés érintheti, például vállalkozások, vállalkozások társulásai, szakmai szövetségek, szakszervezetek vagy civil társadalmi szervezetek, beleértve a fogyasztói szervezeteket is;

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

2 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás”: olyan országból származó áruk vagy szolgáltatások, amellyel az Unió a közbeszerzés és/vagy koncessziók terén piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó nemzetközi közbeszerzési megállapodást kötött, és amelyre vonatkozóan az adott megállapodást alkalmazni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

„kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás”: olyan országból származó áruk vagy szolgáltatások, amellyel az Unió a közbeszerzés és/vagy koncessziók terén piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó nemzetközi közbeszerzési megállapodást kötött, és amelyre vonatkozóan az adott megállapodást alkalmazni kell.

„kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás”: olyan országból származó áruk vagy szolgáltatások, amellyel az Unió a közbeszerzés és/vagy koncessziók terén piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó nemzetközi közbeszerzési megállapodást kötött, és amelyre vonatkozóan az adott megállapodást alkalmazni kell.

törölve

törölve

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – e pont

2 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „kötelezettségvállalások által nem érintett áru vagy szolgáltatás”: olyan országból származó áruk vagy szolgáltatások, amellyel az Unió nem kötött piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó nemzetközi közbeszerzési vagy koncessziós megállapodást, valamint olyan országból származó áru vagy szolgáltatás, amellyel az Unió ilyen megállapodást kötött, de amelyre nem alkalmazandó a vonatkozó megállapodás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

„kötelezettségvállalások által nem érintett áru vagy szolgáltatás”: olyan országból származó áruk vagy szolgáltatások, amellyel az Unió nem kötött piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó nemzetközi közbeszerzési vagy koncessziós megállapodást, valamint olyan országból származó áru vagy szolgáltatás, amellyel az Unió ilyen megállapodást kötött, de amelyre nem alkalmazandó a vonatkozó megállapodás.

„kötelezettségvállalások által nem érintett áru vagy szolgáltatás”: olyan országból származó áruk vagy szolgáltatások, amellyel az Unió nem kötött piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó nemzetközi közbeszerzési vagy koncessziós megállapodást, valamint olyan országból származó áru vagy szolgáltatás, amellyel az Unió ilyen megállapodást kötött, de amelyre nem alkalmazandó a vonatkozó megállapodás.

törölve

törölve

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f pont

2 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési
  intézkedés vagy gyakorlat”: bármely jogszabályi, szabályozási vagy adminisztratív intézkedés, eljárás vagy gyakorlat, vagy ezek kombinációi, amelyeket egy harmadik országbeli közigazgatási szerv vagy egyes ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők elfogadnak vagy fenntartanak, és amelyek eredményeként
  súlyosan és ismétlődően sérül a
  uniós
  áruknak
  ,
  szolgáltatásoknak
  és/vagy gazdasági
  szereplőknek a szóban forgó ország
  közbeszerzési vagy koncessziós
  piacához
  való hozzáférése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

„korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési
  intézkedés vagy gyakorlat”: bármely jogszabályi, szabályozási vagy adminisztratív intézkedés, eljárás vagy gyakorlat, vagy ezek kombinációi, amelyeket egy harmadik országbeli közigazgatási szerv vagy egyes ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők elfogadnak vagy fenntartanak, és amelyek eredményeként
  súlyosan és ismétlődően sérül a
  uniós
  áruknak
  ,
  szolgáltatásoknak
  és/vagy gazdasági
  szereplőknek a szóban forgó ország
  közbeszerzési vagy koncessziós
  piacához
  való hozzáférése.

„korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési

súlyosan és ismétlődően sérül a

áruknak

szolgáltatásoknak

szereplőknek a szóban forgó ország

piacához

| f) | „harmadik országbeli
  intézkedés vagy gyakorlat”: bármely
  általános jellegű, nemzeti vagy nemzeti szint alatti politikából eredő
  jogszabályi, szabályozási vagy adminisztratív intézkedés, eljárás vagy gyakorlat, vagy ezek kombinációi, amelyeket egy harmadik országbeli közigazgatási szerv vagy egyes ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők elfogadnak vagy fenntartanak, és amelyek eredményeként
  az
  uniós
  áruk
  ,
  szolgáltatások
  és/vagy gazdasági
  szereplők
  közbeszerzési vagy koncessziós
  piacokhoz
  való hozzáférése
  súlyosan és ismétlődően sérül
  . |
| --- | --- |

f)

„harmadik országbeli
  intézkedés vagy gyakorlat”: bármely
  általános jellegű, nemzeti vagy nemzeti szint alatti politikából eredő
  jogszabályi, szabályozási vagy adminisztratív intézkedés, eljárás vagy gyakorlat, vagy ezek kombinációi, amelyeket egy harmadik országbeli közigazgatási szerv vagy egyes ajánlatkérő szervek vagy
  közszolgáltató
  ajánlatkérők elfogadnak vagy fenntartanak, és amelyek eredményeként
  az
  uniós
  áruk
  ,
  szolgáltatások
  és/vagy gazdasági
  szereplők
  közbeszerzési vagy koncessziós
  piacokhoz
  való hozzáférése
  súlyosan és ismétlődően sérül
  .

„harmadik országbeli

általános jellegű, nemzeti vagy nemzeti szint alatti politikából eredő

közszolgáltató

az

áruk

szolgáltatások

szereplők

piacokhoz

súlyosan és ismétlődően sérül

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | „nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés”: a Bizottság által e rendelet alapján elfogadott olyan intézkedés, amely korlátozza a harmadik országokból származó gazdasági szereplők és/vagy áruk és szolgáltatások uniós közbeszerzési vagy koncessziós piachoz való hozzáférését a megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzések területén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

„nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés”: a Bizottság által e rendelet alapján elfogadott olyan intézkedés, amely korlátozza a harmadik országokból származó gazdasági szereplők és/vagy áruk és szolgáltatások uniós közbeszerzési vagy koncessziós piachoz való hozzáférését a megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzések területén;

„nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés”: a Bizottság által e rendelet alapján elfogadott olyan intézkedés, amely korlátozza a harmadik országokból származó gazdasági szereplők és/vagy áruk és szolgáltatások uniós közbeszerzési vagy koncessziós piachoz való hozzáférését a megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzések területén;

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | „megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzés”: olyan árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozó közbeszerzési eljárások, amelyek tekintetében az Unió nem vállalt kötelezettséget a közbeszerzés vagy a koncesszió területén a piacra jutásra vonatkozó nemzetközi megállapodásban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fb)

fb)

„megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzés”: olyan árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozó közbeszerzési eljárások, amelyek tekintetében az Unió nem vállalt kötelezettséget a közbeszerzés vagy a koncesszió területén a piacra jutásra vonatkozó nemzetközi megállapodásban;

„megállapodás hatálya alá tartozó közbeszerzés”: olyan árukra, szolgáltatásokra vagy koncessziókra vonatkozó közbeszerzési eljárások, amelyek tekintetében az Unió nem vállalt kötelezettséget a közbeszerzés vagy a koncesszió területén a piacra jutásra vonatkozó nemzetközi megállapodásban;

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f c pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – f c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fc) | „szerződés”: a 2014/24/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „közbeszerzési szerződés”, a 2014/23/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „koncesszió” és a 2014/25/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fc)

fc)

„szerződés”: a 2014/24/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „közbeszerzési szerződés”, a 2014/23/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „koncesszió” és a 2014/25/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”;

„szerződés”: a 2014/24/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „közbeszerzési szerződés”, a 2014/23/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „koncesszió” és a 2014/25/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti „árubeszerzésre, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés”;

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – f d pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – f d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fd) | „ajánlattevő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti ajánlattevő; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fd)

fd)

„ajánlattevő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti ajánlattevő;

„ajánlattevő”: a 2014/23/EU, a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben foglalt fogalommeghatározás szerinti ajánlattevő;

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | „alvállalkozás”: a szerződés egy része végrehajtásának harmadik fél általi megszervezése; a szolgáltatás nyújtásához szükséges áruk vagy alkatrészek egyszerű leszállítása nem minősül alvállalkozásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

„alvállalkozás”: a szerződés egy része végrehajtásának harmadik fél általi megszervezése; a szolgáltatás nyújtásához szükséges áruk vagy alkatrészek egyszerű leszállítása nem minősül alvállalkozásnak.

„alvállalkozás”: a szerződés egy része végrehajtásának harmadik fél általi megszervezése; a szolgáltatás nyújtásához szükséges áruk vagy alkatrészek egyszerű leszállítása nem minősül alvállalkozásnak.

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – h pont

2 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | A kkv a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

   (23)

  meghatározott kis- és középvállalkozásokat jelenti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

h)

A kkv a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

   (23)

  meghatározott kis- és középvállalkozásokat jelenti.

A kkv a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

23

meghatározott kis- és középvállalkozásokat jelenti.

törölve

törölve

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   E rendelet alkalmazásában, a 
  2014/25/EU
  , 2014/24/EU és
  2014/23/EU
  irányelv értelmében vett építési beruházások kivitelezése és/vagy építmények építése szolgáltatásnyújtásnak minősül. | (2)   E rendelet alkalmazásában
  – a rendelet 8a. cikke (3) bekezdésének és 8a. cikke (7) bekezdésének kivételével –
  , a 
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU és
  2014/25/EU
  irányelv értelmében vett építési beruházások kivitelezése és/vagy építmények építése szolgáltatásnyújtásnak minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   E rendelet alkalmazásában, a 
  2014/25/EU
  , 2014/24/EU és
  2014/23/EU
  irányelv értelmében vett építési beruházások kivitelezése és/vagy építmények építése szolgáltatásnyújtásnak minősül.

(2)   E rendelet alkalmazásában
  – a rendelet 8a. cikke (3) bekezdésének és 8a. cikke (7) bekezdésének kivételével –
  , a 
  2014/23/EU
  , 2014/24/EU és
  2014/25/EU
  irányelv értelmében vett építési beruházások kivitelezése és/vagy építmények építése szolgáltatásnyújtásnak minősül.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – cím

3 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Származási szabályok | Származás meghatározása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Származási szabályok

Származási szabályok

Származás meghatározása

Származás meghatározása

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     
  Az áruk származását a 2913/92/EGK tanácsi rendelet

   (24)

  22–26. cikkével összhangban kell meghatározni. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)
     
  Az áruk származását a 2913/92/EGK tanácsi rendelet

   (24)

  22–26. cikkével összhangban kell meghatározni.

törölve

törölve

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A szolgáltatás származását az azt nyújtó gazdasági szereplő származása alapján kell megállapítani. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A szolgáltatás származását az azt nyújtó gazdasági szereplő származása alapján kell megállapítani.

törölve

törölve

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

3 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | természetes személy esetén az az ország, ahol az adott személy állampolgársággal vagy állandó tartózkodáshoz való joggal rendelkezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

természetes személy esetén az az ország, ahol az adott személy állampolgársággal vagy állandó tartózkodáshoz való joggal rendelkezik;

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont – i alpont

3 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | ha a szolgáltatást nem Unión belüli kereskedelmi jelenlét révén nyújtják, az
  az ország, ahol a jogi személyt alapították vagy az adott ország törvényei szerint más formában létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

ha a szolgáltatást nem Unión belüli kereskedelmi jelenlét révén nyújtják, az
  az ország, ahol a jogi személyt alapították vagy az adott ország törvényei szerint más formában létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat;

ha a szolgáltatást nem Unión belüli kereskedelmi jelenlét révén nyújtják, az

| i. | az
  az ország, ahol a jogi személyt alapították vagy az adott ország törvényei szerint más formában létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat
  úgy, hogy az érintett ország gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll
  ; |
| --- | --- |

i.

az
  az ország, ahol a jogi személyt alapították vagy az adott ország törvényei szerint más formában létrehozták, és amelynek területén a jogi személy jelentős üzleti tevékenységet folytat
  úgy, hogy az érintett ország gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll
  ;

az

úgy, hogy az érintett ország gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont – ii alpont

3 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – b pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | az
  a 
  tagállam
  , ahol a jogi személy
  letelepedett
  ,
  és az
  jelentős üzleti tevékenységet
  folytat úgy
  ,
  hogy az érintett tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

az
  a 
  tagállam
  , ahol a jogi személy
  letelepedett
  ,
  és az
  jelentős üzleti tevékenységet
  folytat úgy
  ,
  hogy az érintett tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll
  .

az

tagállam

letelepedett

és az

folytat úgy

hogy az érintett tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll

| ii. | ha
  a jogi személy
  nem folytat
  jelentős üzleti tevékenységet
  annak az országnak
  a 
  területén
  ,
  amelyben alapították vagy ahol egyébként tevékenykedik, a jogi személy származási helye azon személy vagy személyek származási helye
  ,
  aki(k) vagy amely(ek) közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat(nak) a jogi személyre a benne lévő tulajdonjoga (tulajdonjoguk)
  ,
  a fennálló pénzügyi részesedésén (részesedésükön) keresztül vagy a jogi személyre vonatkozó szabályok által
  . |
| --- | --- |

ii.

ha
  a jogi személy
  nem folytat
  jelentős üzleti tevékenységet
  annak az országnak
  a 
  területén
  ,
  amelyben alapították vagy ahol egyébként tevékenykedik, a jogi személy származási helye azon személy vagy személyek származási helye
  ,
  aki(k) vagy amely(ek) közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat(nak) a jogi személyre a benne lévő tulajdonjoga (tulajdonjoguk)
  ,
  a fennálló pénzügyi részesedésén (részesedésükön) keresztül vagy a jogi személyre vonatkozó szabályok által
  .

ha

nem folytat

annak az országnak

területén

amelyben alapították vagy ahol egyébként tevékenykedik, a jogi személy származási helye azon személy vagy személyek származási helye

aki(k) vagy amely(ek) közvetlenül vagy közvetve meghatározó befolyást gyakorolhat(nak) a jogi személyre a benne lévő tulajdonjoga (tulajdonjoguk)

a fennálló pénzügyi részesedésén (részesedésükön) keresztül vagy a jogi személyre vonatkozó szabályok által

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

3 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában
  , ha a jogi
  személy
  nem folytat jelentős üzleti tevékenységet úgy
  , hogy
  eközben a tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll, akkor azoknak a személy
  (
  ek
  )
  nek
  a 
  származási helye, akiknek a jogi személy a tulajdonában van
  ,
  illetve irányítása alatt áll. | Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában
  az említett
  személy
  (ek)ről vélelmezni kell
  , hogy
  meghatározó befolyást gyakorol
  (
  nak
  ) a 
  jogi személyre az alábbi esetek bármelyikében
  ,
  amelyben közvetlenül vagy közvetetten: |
| | a) | tulajdonában (tulajdonukban) áll a jogi személy jegyzett tőkéjének többsége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában
  , ha a jogi
  személy
  nem folytat jelentős üzleti tevékenységet úgy
  , hogy
  eközben a tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll, akkor azoknak a személy
  (
  ek
  )
  nek
  a 
  származási helye, akiknek a jogi személy a tulajdonában van
  ,
  illetve irányítása alatt áll.

, ha a jogi

nem folytat jelentős üzleti tevékenységet úgy

eközben a tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban áll, akkor azoknak a személy

ek

nek

származási helye, akiknek a jogi személy a tulajdonában van

illetve irányítása alatt áll.

Az első albekezdés b) pontja ii. alpontjának alkalmazásában
  az említett
  személy
  (ek)ről vélelmezni kell
  , hogy
  meghatározó befolyást gyakorol
  (
  nak
  ) a 
  jogi személyre az alábbi esetek bármelyikében
  ,
  amelyben közvetlenül vagy közvetetten:

az említett

(ek)ről vélelmezni kell

meghatározó befolyást gyakorol

nak

jogi személyre az alábbi esetek bármelyikében

amelyben közvetlenül vagy közvetetten:

a)

a)

tulajdonában (tulajdonukban) áll a jogi személy jegyzett tőkéjének többsége;

tulajdonában (tulajdonukban) áll a jogi személy jegyzett tőkéjének többsége;

| b) | a jogi személy által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkeznek; |
| --- | --- |

b)

b)

a jogi személy által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkeznek;

a jogi személy által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkeznek;

| c) | a jogi személy igazgatási, irányító vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti (kinevezhetik). |
| --- | --- |

c)

c)

a jogi személy igazgatási, irányító vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti (kinevezhetik).

a jogi személy igazgatási, irányító vagy felügyelő testülete tagjainak többségét kinevezheti (kinevezhetik).

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

3 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jogi személy akkor tekintendő úgy, hogy a jogi személy egy adott országból származó személyek „tulajdonában” van, ha az alaptőke több mint 50 %-át e személyek birtokolják. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jogi személy akkor tekintendő úgy, hogy a jogi személy egy adott országból származó személyek „tulajdonában” van, ha az alaptőke több mint 50 %-át e személyek birtokolják.

A jogi személy akkor tekintendő úgy, hogy a jogi személy egy adott országból származó személyek „tulajdonában” van, ha az alaptőke több mint 50 %-át e személyek birtokolják.

törölve

törölve

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – 4 albekezdés

3 cikk – 3 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A jogi személy akkor áll egy adott ország személyeinek „irányítása” alatt, amennyiben e személyek rendelkeznek az igazgatók többségének kinevezési jogával vagy jogilag más módon képesek a tevékenység irányítására. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A jogi személy akkor áll egy adott ország személyeinek „irányítása” alatt, amennyiben e személyek rendelkeznek az igazgatók többségének kinevezési jogával vagy jogilag más módon képesek a tevékenység irányítására.

A jogi személy akkor áll egy adott ország személyeinek „irányítása” alatt, amennyiben e személyek rendelkeznek az igazgatók többségének kinevezési jogával vagy jogilag más módon képesek a tevékenység irányítására.

törölve

törölve

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben a gazdasági szereplő természetes vagy jogi személyek és/vagy közjogi szervezetek csoportja, és az ilyen személyek vagy szervezetek közül legalább az egyik olyan harmadik országból származik, amelynek gazdasági szereplői és árui és szolgáltatásai nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoznak, ez a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés az adott csoport által benyújtott ajánlatokra is alkalmazandó. Ez nem vonatkozik arra az esetre, ha e személyek vagy szervezetek csoportbeli részvétele a szóban forgó ajánlat értékének kevesebb mint 15 %-át teszi ki, kivéve, ha a szóban forgó személyekre vagy szervezetekre szükség van a közbeszerzési eljárás során legalább az egyik kiválasztási kritérium többségének teljesítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben a gazdasági szereplő természetes vagy jogi személyek és/vagy közjogi szervezetek csoportja, és az ilyen személyek vagy szervezetek közül legalább az egyik olyan harmadik országból származik, amelynek gazdasági szereplői és árui és szolgáltatásai nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoznak, ez a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés az adott csoport által benyújtott ajánlatokra is alkalmazandó. Ez nem vonatkozik arra az esetre, ha e személyek vagy szervezetek csoportbeli részvétele a szóban forgó ajánlat értékének kevesebb mint 15 %-át teszi ki, kivéve, ha a szóban forgó személyekre vagy szervezetekre szükség van a közbeszerzési eljárás során legalább az egyik kiválasztási kritérium többségének teljesítéséhez.

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 b bekezdés (új)

3 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők a közbeszerzési eljárás során bármikor felkérhetik a gazdasági szereplőt, hogy megfelelő határidőn belül nyújtsa be, tisztázza vagy egészítse ki a gazdasági szereplő származásának ellenőrzésével kapcsolatos információkat vagy dokumentációt, feltéve hogy az ilyen kérelmeket az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveinek teljes körű betartása mellett nyújtják be. A szóban forgó információkat vagy dokumentációt be nem nyújtó gazdasági szereplők ajánlatait az odaítélési eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban el kell utasítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők a közbeszerzési eljárás során bármikor felkérhetik a gazdasági szereplőt, hogy megfelelő határidőn belül nyújtsa be, tisztázza vagy egészítse ki a gazdasági szereplő származásának ellenőrzésével kapcsolatos információkat vagy dokumentációt, feltéve hogy az ilyen kérelmeket az egyenlő bánásmód és az átláthatóság elveinek teljes körű betartása mellett nyújtják be. A szóban forgó információkat vagy dokumentációt be nem nyújtó gazdasági szereplők ajánlatait az odaítélési eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban el kell utasítani.

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 c bekezdés (új)

3 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A 9a. cikkben meghatározott további szerződéses kötelezettségeknek a sikeres ajánlattevőre történő alkalmazása érdekében az áru származását a 952/2013/EU rendelet 59–62. cikkével összhangban kell meghatározni, míg a szolgáltatás eredetét az azt nyújtó gazdasági szereplő származása alapján kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A 9a. cikkben meghatározott további szerződéses kötelezettségeknek a sikeres ajánlattevőre történő alkalmazása érdekében az áru származását a 952/2013/EU rendelet 59–62. cikkével összhangban kell meghatározni, míg a szolgáltatás eredetét az azt nyújtó gazdasági szereplő származása alapján kell meghatározni.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 fejezet – cím

2 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ajánlatok abban az esetben mentesülnek e rendelet alól, ha az
  ajánlat teljes értékének több mint 50 %-át
  a 978/2012/EU rendelet (27) IV. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országokból és a 978/2012/EU rendelet VII. mellékletében foglaltak szerint a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelmi rendszerben és a világgazdaságban való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott helyzetben lévőnek tekintett fejlődő országokból származó
  áruk és
  /
  vagy szolgáltatások teszik ki
  . | Az ajánlatok abban az esetben mentesülnek e rendelet alól, ha az
  ajánlatot
  a 978/2012/EU rendelet (27) IV. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országokból és a 978/2012/EU rendelet VII. mellékletében foglaltak szerint a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelmi rendszerben és a világgazdaságban való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott helyzetben lévőnek tekintett fejlődő országokból származó
  gazdasági szereplő nyújtotta be. A Bizottság mentességet adhat az olyan fejlődő országokból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok számára, amelyek a 978/2012/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás kedvezményezettjei, kivéve, ha az ilyen országok gazdasága az érintett ágazatokban versenyképesnek minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ajánlatok abban az esetben mentesülnek e rendelet alól, ha az
  ajánlat teljes értékének több mint 50 %-át
  a 978/2012/EU rendelet (27) IV. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országokból és a 978/2012/EU rendelet VII. mellékletében foglaltak szerint a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelmi rendszerben és a világgazdaságban való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott helyzetben lévőnek tekintett fejlődő országokból származó
  áruk és
  /
  vagy szolgáltatások teszik ki
  .

ajánlat teljes értékének több mint 50 %-át

27

áruk és

vagy szolgáltatások teszik ki

Az ajánlatok abban az esetben mentesülnek e rendelet alól, ha az
  ajánlatot
  a 978/2012/EU rendelet (27) IV. mellékletében felsorolt legkevésbé fejlett országokból és a 978/2012/EU rendelet VII. mellékletében foglaltak szerint a diverzifikáció hiánya és a nemzetközi kereskedelmi rendszerben és a világgazdaságban való elégtelen részvétel miatt kiszolgáltatott helyzetben lévőnek tekintett fejlődő országokból származó
  gazdasági szereplő nyújtotta be. A Bizottság mentességet adhat az olyan fejlődő országokból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok számára, amelyek a 978/2012/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás kedvezményezettjei, kivéve, ha az ilyen országok gazdasága az érintett ágazatokban versenyképesnek minősül.

ajánlatot

27

gazdasági szereplő nyújtotta be. A Bizottság mentességet adhat az olyan fejlődő országokból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatok számára, amelyek a 978/2012/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett általános előírás kedvezményezettjei, kivéve, ha az ilyen országok gazdasága az érintett ágazatokban versenyképesnek minősül.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. cikk | törölve |
| A kkv-k által benyújtott ajánlatokra vonatkozó mentesség | |
| Az Unióban letelepedett és legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban álló, jelentős üzleti tevékenységet folytató kkv-k

   (28)

  által benyújtott ajánlatok mentesülnek e rendelet alól. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5. cikk

5. cikk

törölve

törölve

A kkv-k által benyújtott ajánlatokra vonatkozó mentesség

A kkv-k által benyújtott ajánlatokra vonatkozó mentesség

Az Unióban letelepedett és legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban álló, jelentős üzleti tevékenységet folytató kkv-k

   (28)

  által benyújtott ajánlatok mentesülnek e rendelet alól.

Az Unióban letelepedett és legalább egy tagállam gazdaságával közvetlen és tényleges kapcsolatban álló, jelentős üzleti tevékenységet folytató kkv-k

28

által benyújtott ajánlatok mentesülnek e rendelet alól.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III fejezet – cím

III fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Vizsgálatok, konzultációk és
  árkiigazító intézkedések | Vizsgálatok, konzultációk
  , intézkedések
  és
  további szerződéses kötelezettségek |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Vizsgálatok, konzultációk és
  árkiigazító intézkedések

árkiigazító intézkedések

Vizsgálatok, konzultációk
  , intézkedések
  és
  további szerződéses kötelezettségek

, intézkedések

további szerződéses kötelezettségek

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – cím

6 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Vizsgálatok | Vizsgálatok
  és konzultációk |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Vizsgálatok

Vizsgálatok
  és konzultációk

és konzultációk

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Amennyiben
  úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekeit szolgálja, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy az érdekeltek vagy egy tagállam
  megkeresésére bármikor
  vizsgálatot
  indíthat
  az állítólagos
  korlátozó és/
  vagy
  diszkriminatív közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra vonatkozóan
  .
  Vizsgálat indítása esetén
  a Bizottság
  hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , amelyben felkéri az érdekelteket és a tagállamokat, hogy meghatározott időn belül
  valamennyi vonatkozó információt
  bocsássanak a rendelkezésére. | (1)   
  Ha
  úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekeit szolgálja, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy az érdekeltek vagy egy
  uniós érdekelt fél, az Európai Parlament vagy valamely
  tagállam
  megalapozott panaszára
  vizsgálatot
  indít
  az állítólagos
  harmadik országbeli intézkedésre
  vagy
  gyakorlatra vonatkozóan, hirdetményt téve közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  .
  Az eljárás megindításáról szóló hirdetménynek tartalmaznia kell
  a Bizottság
  előzetes értékelését a harmadik országbeli intézkedésről vagy gyakorlatról
  , amelyben felkéri az
  uniós
  érdekelteket és a tagállamokat, hogy meghatározott időn belül bocsássanak a rendelkezésére
  információkat
  . |
| | A Bizottság a honlapján közzéteszi azt a formanyomtatványt, amelyet az érdekelt feleknek vagy a tagállamoknak ki kell tölteniük ahhoz, hogy megalapozott panaszt nyújthassanak be. |
| | Annak megállapítása, hogy az Unió érdekeinek védelme vizsgálatot tesz-e szükségessé, a különböző érdekek összességének, mint a hazai gazdasági ágazat, a felhasználók és a fogyasztók érdekeinek értékelésén kell alapulnia. Nem kezdhető vizsgálat abban az esetben, ha a Bizottság az összes benyújtott információ alapján egyértelműen arra a következtetésre jut, hogy az adott vizsgálat megkezdése nem áll az Unió érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Amennyiben
  úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekeit szolgálja, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy az érdekeltek vagy egy tagállam
  megkeresésére bármikor
  vizsgálatot
  indíthat
  az állítólagos
  korlátozó és/
  vagy
  diszkriminatív közbeszerzési intézkedésekre vagy gyakorlatokra vonatkozóan
  .
  Vizsgálat indítása esetén
  a Bizottság
  hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  , amelyben felkéri az érdekelteket és a tagállamokat, hogy meghatározott időn belül
  valamennyi vonatkozó információt
  bocsássanak a rendelkezésére.

(1)   
  Ha
  úgy ítéli meg, hogy ez az Unió érdekeit szolgálja, a Bizottság saját kezdeményezésére vagy az érdekeltek vagy egy
  uniós érdekelt fél, az Európai Parlament vagy valamely
  tagállam
  megalapozott panaszára
  vizsgálatot
  indít
  az állítólagos
  harmadik országbeli intézkedésre
  vagy
  gyakorlatra vonatkozóan, hirdetményt téve közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  .
  Az eljárás megindításáról szóló hirdetménynek tartalmaznia kell
  a Bizottság
  előzetes értékelését a harmadik országbeli intézkedésről vagy gyakorlatról
  , amelyben felkéri az
  uniós
  érdekelteket és a tagállamokat, hogy meghatározott időn belül bocsássanak a rendelkezésére
  információkat
  .

A Bizottság a honlapján közzéteszi azt a formanyomtatványt, amelyet az érdekelt feleknek vagy a tagállamoknak ki kell tölteniük ahhoz, hogy megalapozott panaszt nyújthassanak be.

A Bizottság a honlapján közzéteszi azt a formanyomtatványt, amelyet az érdekelt feleknek vagy a tagállamoknak ki kell tölteniük ahhoz, hogy megalapozott panaszt nyújthassanak be.

Annak megállapítása, hogy az Unió érdekeinek védelme vizsgálatot tesz-e szükségessé, a különböző érdekek összességének, mint a hazai gazdasági ágazat, a felhasználók és a fogyasztók érdekeinek értékelésén kell alapulnia. Nem kezdhető vizsgálat abban az esetben, ha a Bizottság az összes benyújtott információ alapján egyértelműen arra a következtetésre jut, hogy az adott vizsgálat megkezdése nem áll az Unió érdekében.

Annak megállapítása, hogy az Unió érdekeinek védelme vizsgálatot tesz-e szükségessé, a különböző érdekek összességének, mint a hazai gazdasági ágazat, a felhasználók és a fogyasztók érdekeinek értékelésén kell alapulnia. Nem kezdhető vizsgálat abban az esetben, ha a Bizottság az összes benyújtott információ alapján egyértelműen arra a következtetésre jut, hogy az adott vizsgálat megkezdése nem áll az Unió érdekében.

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A hirdetmény közzétételekor a Bizottság felkéri az érintett harmadik országot, hogy nyújtsa be álláspontját, adjon tájékoztatást és konzultáljon a Bizottsággal az állítólagos harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat orvoslása céljából. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az érdekelt feleket, az Európai Parlamentet és a tagállamokat a kereskedelem akadályairól szóló rendelet 7. cikkével létrehozott bizottság keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A hirdetmény közzétételekor a Bizottság felkéri az érintett harmadik országot, hogy nyújtsa be álláspontját, adjon tájékoztatást és konzultáljon a Bizottsággal az állítólagos harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat orvoslása céljából. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az érdekelt feleket, az Európai Parlamentet és a tagállamokat a kereskedelem akadályairól szóló rendelet 7. cikkével létrehozott bizottság keretében.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A Bizottság arra vonatkozó értékelését, hogy az érintett harmadik ország fenntart-e vagy elfogadott-e állítólagos korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési intézkedéseket vagy gyakorlatokat, az érdekeltek és a tagállamok által szolgáltatott információkra, a Bizottság által a vizsgálat során gyűjtött tényekre, vagy mindkettőre alapozza.
  Az
  értékelést a vizsgálat indításától számított nyolc hónapon belül lezárja
  . Kellően indokolt esetben
  ez
  az
  időtartam négy
  hónappal
  meghosszabbítható
  . | (2)   A
  vizsgálatot és a konzultációkat
  az
  eljárás megindításáról szóló hirdetmény Hivatalos Lapban történő közzétételének napjától számított hat hónapon belül le kell zárni.
  Kellően indokolt esetben
  a Bizottság
  a 
  szóban forgó időszakot az eredeti hat hónap lejárta előtt három
  hónappal
  meghosszabbíthatja oly módon
  ,
  hogy hirdetményt tesz közzé
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában, és tájékoztatja a harmadik országot, az érdekelt feleket,
  az
  Európai Parlamentet és a tagállamokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A Bizottság arra vonatkozó értékelését, hogy az érintett harmadik ország fenntart-e vagy elfogadott-e állítólagos korlátozó és/vagy diszkriminatív közbeszerzési intézkedéseket vagy gyakorlatokat, az érdekeltek és a tagállamok által szolgáltatott információkra, a Bizottság által a vizsgálat során gyűjtött tényekre, vagy mindkettőre alapozza.
  Az
  értékelést a vizsgálat indításától számított nyolc hónapon belül lezárja
  . Kellően indokolt esetben
  ez
  az
  időtartam négy
  hónappal
  meghosszabbítható
  .

(2)   A
  vizsgálatot és a konzultációkat
  az
  eljárás megindításáról szóló hirdetmény Hivatalos Lapban történő közzétételének napjától számított hat hónapon belül le kell zárni.
  Kellően indokolt esetben
  a Bizottság
  a 
  szóban forgó időszakot az eredeti hat hónap lejárta előtt három
  hónappal
  meghosszabbíthatja oly módon
  ,
  hogy hirdetményt tesz közzé
  az
  Európai Unió Hivatalos Lapjában, és tájékoztatja a harmadik országot, az érdekelt feleket,
  az
  Európai Parlamentet és a tagállamokat
  .

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A vizsgálat és a konzultációk befejezése után a Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a vizsgálat fő megállapításait és a javasolt cselekvési tervet rögzítő jelentést. A Bizottság a jelentést benyújtja az Európai Parlamentnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A vizsgálat és a konzultációk befejezése után a Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a vizsgálat fő megállapításait és a javasolt cselekvési tervet rögzítő jelentést. A Bizottság a jelentést benyújtja az Európai Parlamentnek.

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 3 bekezdés

6 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a Bizottság a 
  vizsgálata eredményeképpen
  azt állapítja meg, hogy az
  érintett
  harmadik
  ország nem tart fenn az állítólagos korlátozó és /
  vagy
  diszkriminatív közbeszerzési intézkedéseket vagy gyakorlatokat
  , illetve nem
  korlátozzák
  az uniós gazdasági
  szereplőket vagy
  az uniós
  árukat
  és
  szolgáltatásokat az érintett
  harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós
  piacaihoz
  való
  hozzáférés tekintetében
  , úgy a Bizottság megszünteti a vizsgálatot. . | (3)   Amennyiben a Bizottság a 
  vizsgálatát követően
  azt állapítja meg, hogy az
  állítólagos
  harmadik
  országbeli intézkedés
  vagy
  gyakorlat nem áll fenn
  , illetve nem
  sérti súlyos és ismétlődő módon
  az uniós gazdasági
  szereplőknek,
  az uniós
  áruknak
  és
  szolgáltatásoknak a
  harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós
  piacához
  való
  hozzáférését
  , úgy a Bizottság megszünteti a vizsgálatot
  , és az eljárás megszüntetéséről hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben a Bizottság a 
  vizsgálata eredményeképpen
  azt állapítja meg, hogy az
  érintett
  harmadik
  ország nem tart fenn az állítólagos korlátozó és /
  vagy
  diszkriminatív közbeszerzési intézkedéseket vagy gyakorlatokat
  , illetve nem
  korlátozzák
  az uniós gazdasági
  szereplőket vagy
  az uniós
  árukat
  és
  szolgáltatásokat az érintett
  harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós
  piacaihoz
  való
  hozzáférés tekintetében
  , úgy a Bizottság megszünteti a vizsgálatot. .

(3)   Amennyiben a Bizottság a 
  vizsgálatát követően
  azt állapítja meg, hogy az
  állítólagos
  harmadik
  országbeli intézkedés
  vagy
  gyakorlat nem áll fenn
  , illetve nem
  sérti súlyos és ismétlődő módon
  az uniós gazdasági
  szereplőknek,
  az uniós
  áruknak
  és
  szolgáltatásoknak a
  harmadik ország közbeszerzési vagy koncessziós
  piacához
  való
  hozzáférését
  , úgy a Bizottság megszünteti a vizsgálatot
  , és az eljárás megszüntetéséről hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
  .

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés

6 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Amint lezárta a vizsgálatot a Bizottság, közzéteszi a legfontosabb megállapításait tartalmazó jelentését. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Amint lezárta a vizsgálatot a Bizottság, közzéteszi a legfontosabb megállapításait tartalmazó jelentését.

törölve

törölve

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

6 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság bármikor felfüggesztheti a vizsgálatot és a konzultációkat, ha a harmadik ország: |
| | a) | olyan megfelelő korrekciós intézkedéseket hoz, amelyek orvosolják az uniós gazdasági szereplők vagy az uniós áruk vagy szolgáltatások hozzáférésének súlyos és ismétlődő sérülését és hatékonyan javítják az ilyen hozzáférést, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság bármikor felfüggesztheti a vizsgálatot és a konzultációkat, ha a harmadik ország:

a)

a)

olyan megfelelő korrekciós intézkedéseket hoz, amelyek orvosolják az uniós gazdasági szereplők vagy az uniós áruk vagy szolgáltatások hozzáférésének súlyos és ismétlődő sérülését és hatékonyan javítják az ilyen hozzáférést, vagy

olyan megfelelő korrekciós intézkedéseket hoz, amelyek orvosolják az uniós gazdasági szereplők vagy az uniós áruk vagy szolgáltatások hozzáférésének súlyos és ismétlődő sérülését és hatékonyan javítják az ilyen hozzáférést, vagy

| b) | vállalja az Unióval szemben, hogy észszerű időn belül, de legkésőbb három hónapon belül véget vet a harmadik országbeli intézkedésnek vagy gyakorlatnak vagy fokozatosan megszünteti azt. |
| --- | --- |

b)

b)

vállalja az Unióval szemben, hogy észszerű időn belül, de legkésőbb három hónapon belül véget vet a harmadik országbeli intézkedésnek vagy gyakorlatnak vagy fokozatosan megszünteti azt.

vállalja az Unióval szemben, hogy észszerű időn belül, de legkésőbb három hónapon belül véget vet a harmadik országbeli intézkedésnek vagy gyakorlatnak vagy fokozatosan megszünteti azt.

A Bizottság bármikor folytathatja a vizsgálatot és a konzultációt, ha arra a következtetésre jut, hogy a felfüggesztés indokai a továbbiakban nem érvényesek.

A Bizottság bármikor folytathatja a vizsgálatot és a konzultációt, ha arra a következtetésre jut, hogy a felfüggesztés indokai a továbbiakban nem érvényesek.

A Bizottság a vizsgálat és a konzultációk felfüggesztése vagy folytatása esetén hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

A Bizottság a vizsgálat és a konzultációk felfüggesztése vagy folytatása esetén hirdetményt tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

8 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. cikk |
| | Nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések |
| | (1)
     
  Ha a Bizottság a 6. cikk szerinti vizsgálatot és konzultációt követően megállapítja, hogy fennáll a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat, akkor végrehajtási jogi aktus útján nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést írhat elő. Nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés csak akkor alkalmazható, ha a közbeszerzési eljárás fő tárgya a (7) bekezdés a) pontja szerinti végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozik. A közbeszerzési eljárás célja nem lehet az, hogy kizárják az eljárást e rendelet hatálya alól. |
| | (2)
     
  A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést az alábbi kritériumok alapján kell meghatározni, a rendelkezésre álló információk alapján: |
| | a) | nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés arányossága a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8a. cikk

8a. cikk

Nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések

Nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések

(1)
     
  Ha a Bizottság a 6. cikk szerinti vizsgálatot és konzultációt követően megállapítja, hogy fennáll a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat, akkor végrehajtási jogi aktus útján nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést írhat elő. Nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés csak akkor alkalmazható, ha a közbeszerzési eljárás fő tárgya a (7) bekezdés a) pontja szerinti végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozik. A közbeszerzési eljárás célja nem lehet az, hogy kizárják az eljárást e rendelet hatálya alól.

(2)
     
  A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést az alábbi kritériumok alapján kell meghatározni, a rendelkezésre álló információk alapján:

a)

a)

nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés arányossága a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat tekintetében;

nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés arányossága a harmadik országbeli intézkedés vagy gyakorlat tekintetében;

| b) | az érintett áruk és szolgáltatások alternatív közbeszerzési forrásainak rendelkezésre állása az ajánlatkérő szervekre vagy a közszolgáltató ajánlatkérőkre gyakorolt jelentős negatív hatás elkerülése vagy minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

b)

b)

az érintett áruk és szolgáltatások alternatív közbeszerzési forrásainak rendelkezésre állása az ajánlatkérő szervekre vagy a közszolgáltató ajánlatkérőkre gyakorolt jelentős negatív hatás elkerülése vagy minimalizálása érdekében.

az érintett áruk és szolgáltatások alternatív közbeszerzési forrásainak rendelkezésre állása az ajánlatkérő szervekre vagy a közszolgáltató ajánlatkérőkre gyakorolt jelentős negatív hatás elkerülése vagy minimalizálása érdekében.

| c) | a megcélzott harmadik ország vállalkozásainak szerepvállalása a belső piaci közbeszerzési tevékenységekben, kihasználva a viszonosság hiányát. |
| --- | --- |

c)

c)

a megcélzott harmadik ország vállalkozásainak szerepvállalása a belső piaci közbeszerzési tevékenységekben, kihasználva a viszonosság hiányát.

a megcélzott harmadik ország vállalkozásainak szerepvállalása a belső piaci közbeszerzési tevékenységekben, kihasználva a viszonosság hiányát.

(3)
     
  A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés csak olyan közbeszerzési eljárásokra vonatkozik, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke az építési beruházások és koncessziók esetében legalább 10 000 000  EUR, az áruk és szolgáltatások esetében pedig legalább 5 000 000  EUR.

(4)
     
  A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés akkor is alkalmazandó a dinamikus közbeszerzési rendszer keretében odaítélt egyedi szerződések esetében, amikor a szóban forgó dinamikus közbeszerzési rendszerekre a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés vonatkozik, kivéve azokat az egyedi szerződéseket, amelyek becsült értéke a 2014/23/EU irányelv 8. cikkében, a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében és a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében meghatározott megfelelő értékek alatt van.

A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés nem vonatkozik a keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés nem alkalmazandó a 2014/24/EU irányelv 5. cikkének (10) bekezdése vagy a 2014/25/EU irányelv 16. cikkének (10) bekezdése szerint odaítélendő egyes tételekre sem.

A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés nem vonatkozik a keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésére irányuló eljárásokra. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés nem alkalmazandó a 2014/24/EU irányelv 5. cikkének (10) bekezdése vagy a 2014/25/EU irányelv 16. cikkének (10) bekezdése szerint odaítélendő egyes tételekre sem.

(5)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusában az e cikk (7) bekezdésében meghatározott alkalmazási körön belül határozhat úgy, hogy korlátozza a harmadik országokból származó gazdasági szereplők, áruk vagy szolgáltatások közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését azáltal, hogy előírja az ajánlatkérő szervek vagy közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy

| a) | az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokra pontszám-kiigazítási intézkedést írjanak elő; |
| --- | --- |

a)

a)

az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokra pontszám-kiigazítási intézkedést írjanak elő;

az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokra pontszám-kiigazítási intézkedést írjanak elő;

| b) | az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokat zárják ki; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokat zárják ki; vagy

az érintett harmadik országból származó gazdasági szereplők által benyújtott ajánlatokat zárják ki; vagy

| c) | alkalmazzák az a) és b) pont kombinációját, ha a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések különböző ágazatokra vagy áru- és szolgáltatáskategóriákra vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

c)

alkalmazzák az a) és b) pont kombinációját, ha a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések különböző ágazatokra vagy áru- és szolgáltatáskategóriákra vonatkoznak.

alkalmazzák az a) és b) pont kombinációját, ha a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedések különböző ágazatokra vagy áru- és szolgáltatáskategóriákra vonatkoznak.

(6)
     
  Az (5) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítási intézkedés csak az ajánlatok értékelése és rangsorolása céljából alkalmazandó. Ez az intézkedés nem érinti a sikeres ajánlattevővel kötendő szerződés szerint fizetendő árat.

(7)
     
  A 14. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktus meghatározza a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazási körét, beleértve a következőket:

| a) | az áruk, szolgáltatások és koncessziók ágazatai vagy kategóriái, a közös közbeszerzési szójegyzék alapján, valamint az esetlegesen alkalmazandó kivételek; |
| --- | --- |

a)

a)

az áruk, szolgáltatások és koncessziók ágazatai vagy kategóriái, a közös közbeszerzési szójegyzék alapján, valamint az esetlegesen alkalmazandó kivételek;

az áruk, szolgáltatások és koncessziók ágazatai vagy kategóriái, a közös közbeszerzési szójegyzék alapján, valamint az esetlegesen alkalmazandó kivételek;

| b) | az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározott kategóriái; |
| --- | --- |

b)

b)

az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározott kategóriái;

az ajánlatkérő szervek vagy a közszolgáltató ajánlatkérők meghatározott kategóriái;

| c) | a gazdasági szereplők meghatározott kategóriái; |
| --- | --- |

c)

c)

a gazdasági szereplők meghatározott kategóriái;

a gazdasági szereplők meghatározott kategóriái;

| d) | az (5) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítási intézkedés tekintetében a kiigazítás százalékos értékét a harmadik országtól és az előirányzott áruk, szolgáltatások, építési beruházások vagy koncessziók ágazatától függően a pályázat értékelési pontszámának legfeljebb 100 %-ában lehet meghatározni. |
| --- | --- |

d)

d)

az (5) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítási intézkedés tekintetében a kiigazítás százalékos értékét a harmadik országtól és az előirányzott áruk, szolgáltatások, építési beruházások vagy koncessziók ágazatától függően a pályázat értékelési pontszámának legfeljebb 100 %-ában lehet meghatározni.

az (5) bekezdés a) pontjában említett pontszám-kiigazítási intézkedés tekintetében a kiigazítás százalékos értékét a harmadik országtól és az előirányzott áruk, szolgáltatások, építési beruházások vagy koncessziók ágazatától függően a pályázat értékelési pontszámának legfeljebb 100 %-ában lehet meghatározni.

(8)
     
  A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedésnek az (5) bekezdés a), b) vagy c) pontja szerinti lehetőségek alapján történő meghatározásakor a Bizottság azt az intézkedéstípust választja, amely a leghatékonyabban orvosolja az uniós gazdasági szereplők harmadik országbeli piacokon tapasztalható hátrányos helyzetét.

(9)
     
  A Bizottság visszavonhatja a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést vagy felfüggesztheti annak alkalmazását, ha a harmadik ország olyan kielégítő korrekciós intézkedéseket hoz, amelyek orvosolják az uniós áruk, szolgáltatások vagy gazdasági szereplők érintett harmadik országbeli közbeszerzési vagy koncessziós piacokhoz való hozzáférésének sérülését, vagy ha kötelezettséget vállal arra, hogy véget vet a kérdéses intézkedésnek vagy gyakorlatnak. Ha a Bizottság megítélése szerint a vállalt korrekciós intézkedéseket vagy kötelezettségvállalásokat visszavonták, felfüggesztették vagy nem megfelelően hajtották végre, nyilvánosan elérhetővé teszi megállapításait, és bármikor ismét hatályba léptetheti a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazását. A Bizottság visszavonhatja, felfüggesztheti vagy újból előírhatja a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően, ezt követően hirdetményt téve közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(10)
     
  A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés a hatálybalépésétől számított öt év elteltével hatályát veszti. A nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés ötéves időtartamra meghosszabbítható. Kilenc hónappal a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés lejárta előtt a Bizottság saját kezdeményezésére az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján kezdeményezi a szóban forgó nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés felülvizsgálatát. Az ilyen felülvizsgálatot hat hónapon belül le kell zárni. Az ilyen felülvizsgálatot követően a Bizottság meghosszabbíthatja a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés időtartamát, megfelelően kiigazíthatja azt, vagy felválthatja egy másik nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedéssel.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | törölve |
| Az érintett ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők | |
| A Bizottság meghatározza az ajánlatkérő szerveket vagy ajánlatkérőket, illetve az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők kategóriáit, tagállamonként felsorolva, amelyek közbeszerzéseit az intézkedés érinti. E meghatározás alapjának biztosítása érdekében valamennyi tagállam benyújtja a megfelelő ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők, illetve az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők kategóriáinak jegyzékét. A Bizottság biztosítja, hogy a fellépés megfelelő szintű, a teher elosztása pedig tisztességes módon történik a tagállamok között. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9. cikk

9. cikk

törölve

törölve

Az érintett ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők

Az érintett ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők

A Bizottság meghatározza az ajánlatkérő szerveket vagy ajánlatkérőket, illetve az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők kategóriáit, tagállamonként felsorolva, amelyek közbeszerzéseit az intézkedés érinti. E meghatározás alapjának biztosítása érdekében valamennyi tagállam benyújtja a megfelelő ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők, illetve az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők kategóriáinak jegyzékét. A Bizottság biztosítja, hogy a fellépés megfelelő szintű, a teher elosztása pedig tisztességes módon történik a tagállamok között.

A Bizottság meghatározza az ajánlatkérő szerveket vagy ajánlatkérőket, illetve az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők kategóriáit, tagállamonként felsorolva, amelyek közbeszerzéseit az intézkedés érinti. E meghatározás alapjának biztosítása érdekében valamennyi tagállam benyújtja a megfelelő ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők, illetve az ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők kategóriáinak jegyzékét. A Bizottság biztosítja, hogy a fellépés megfelelő szintű, a teher elosztása pedig tisztességes módon történik a tagállamok között.

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | További szerződéses kötelezettségek a nyertes ajánlattevővel szemben |
| | (1)
     
  Azon közbeszerzési eljárások esetében, amelyekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazandó, valamint az olyan keretmegállapodások alapján odaítélt szerződések esetében, ahol e szerződések becsült értéke megegyezik vagy meghaladja a 2014/23/EU irányelv 8. cikkében, a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében és a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében meghatározott értékeket, valamint amennyiben ezek a keretmegállapodások a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoztak, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek a nyertes ajánlattevővel kötött szerződésében az alábbi feltételeknek kell szerepelniük: |
| | a) | arra vonatkozó kötelezettség, hogy a szerződés teljes értékének több mint 25 %-át nem adják alvállalkozásba – beleértve az áruk és alkatrészek szállítását is – olyan harmadik országból származó gazdasági szereplőknek, amelyek nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoznak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

További szerződéses kötelezettségek a nyertes ajánlattevővel szemben

További szerződéses kötelezettségek a nyertes ajánlattevővel szemben

(1)
     
  Azon közbeszerzési eljárások esetében, amelyekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazandó, valamint az olyan keretmegállapodások alapján odaítélt szerződések esetében, ahol e szerződések becsült értéke megegyezik vagy meghaladja a 2014/23/EU irányelv 8. cikkében, a 2014/24/EU irányelv 4. cikkében és a 2014/25/EU irányelv 15. cikkében meghatározott értékeket, valamint amennyiben ezek a keretmegállapodások a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoztak, az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek a nyertes ajánlattevővel kötött szerződésében az alábbi feltételeknek kell szerepelniük:

a)

a)

arra vonatkozó kötelezettség, hogy a szerződés teljes értékének több mint 25 %-át nem adják alvállalkozásba – beleértve az áruk és alkatrészek szállítását is – olyan harmadik országból származó gazdasági szereplőknek, amelyek nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoznak;

arra vonatkozó kötelezettség, hogy a szerződés teljes értékének több mint 25 %-át nem adják alvállalkozásba – beleértve az áruk és alkatrészek szállítását is – olyan harmadik országból származó gazdasági szereplőknek, amelyek nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartoznak;

| b) | olyan szerződések esetében, amelyek tárgya áruszállítás, kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy a szerződés időtartama alatt a szerződés teljesítése során szállított áruk és/vagy nyújtott szolgáltatások, amelyek a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származnak, a szerződés teljes értékének legfeljebb 25 %-át teszik ki, függetlenül attól, hogy ezeket az árukat és/vagy szolgáltatásokat közvetlenül az ajánlattevő vagy egy alvállalkozó szállítja vagy nyújtja; |
| --- | --- |

b)

b)

olyan szerződések esetében, amelyek tárgya áruszállítás, kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy a szerződés időtartama alatt a szerződés teljesítése során szállított áruk és/vagy nyújtott szolgáltatások, amelyek a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származnak, a szerződés teljes értékének legfeljebb 25 %-át teszik ki, függetlenül attól, hogy ezeket az árukat és/vagy szolgáltatásokat közvetlenül az ajánlattevő vagy egy alvállalkozó szállítja vagy nyújtja;

olyan szerződések esetében, amelyek tárgya áruszállítás, kötelezettségvállalás arra vonatkozóan, hogy a szerződés időtartama alatt a szerződés teljesítése során szállított áruk és/vagy nyújtott szolgáltatások, amelyek a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származnak, a szerződés teljes értékének legfeljebb 25 %-át teszik ki, függetlenül attól, hogy ezeket az árukat és/vagy szolgáltatásokat közvetlenül az ajánlattevő vagy egy alvállalkozó szállítja vagy nyújtja;

| c) | arra vonatkozó kötelezettség, hogy kérésre az a) vagy b) pont szerinti megfelelő bizonyítékot kell benyújtani az ajánlatkérő szervhez vagy a közszolgáltató ajánlatkérőhöz legkésőbb a szerződés teljesítésének befejezésekor; |
| --- | --- |

c)

c)

arra vonatkozó kötelezettség, hogy kérésre az a) vagy b) pont szerinti megfelelő bizonyítékot kell benyújtani az ajánlatkérő szervhez vagy a közszolgáltató ajánlatkérőhöz legkésőbb a szerződés teljesítésének befejezésekor;

arra vonatkozó kötelezettség, hogy kérésre az a) vagy b) pont szerinti megfelelő bizonyítékot kell benyújtani az ajánlatkérő szervhez vagy a közszolgáltató ajánlatkérőhöz legkésőbb a szerződés teljesítésének befejezésekor;

| d) | a szerződés összértéke 25 %-ának megfelelő arányos díj az a) vagy b) pontban említett kötelezettségvállalások be nem tartása esetén. |
| --- | --- |

d)

d)

a szerződés összértéke 25 %-ának megfelelő arányos díj az a) vagy b) pontban említett kötelezettségvállalások be nem tartása esetén.

a szerződés összértéke 25 %-ának megfelelő arányos díj az a) vagy b) pontban említett kötelezettségvállalások be nem tartása esetén.

(2)
     
  Az (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásában elegendő bizonyítékot szolgáltatni arról, hogy a szerződés teljes értékének több mint 75 %-a a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országtól eltérő országokból származik. Az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő bizonyítékot kér, ha alapos okkal feltételezhető, hogy nem tartják be az (1) bekezdés a) vagy b) pontját, vagy ha a szerződést a gazdasági szereplők egy olyan csoportjának ítélik oda, amelynek egy olyan harmadik országból származó jogi személy is tagja, amely a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozik.

(3)
     
  A 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározott autonóm kkv-k által benyújtott, az Unióból vagy olyan harmadik országból származó ajánlatok esetében, amelyekkel az Unió nemzetközi közbeszerzési megállapodást kötött, a Bizottság és a tagállamok kötelesek rendelkezésre bocsátani a bevált gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat e rendelet hatékonyságának és végrehajtása következetességének biztosítása érdekében. Ezen iránymutatásoknak figyelembe kell venni különösen a kkv-k tájékoztatással kapcsolatos igényeit.

(4)
     
  Az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek hivatkozniuk kell az e cikkben meghatározott kiegészítő feltételekre azon közbeszerzési eljárások dokumentumaiban, amelyekre nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alkalmazandó.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk

10 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a közbeszerzési
  vagy koncessziós
  eljárás tekintetében nem alkalmazzák
  az árkiigazító
  intézkedést, ha: | (1)   Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a közbeszerzési eljárás tekintetében
  kivételesen
  nem alkalmazzák
  a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedést, ha: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a közbeszerzési
  vagy koncessziós
  eljárás tekintetében nem alkalmazzák
  az árkiigazító
  intézkedést, ha:

(1)   Az ajánlatkérő szervek és a közszolgáltató ajánlatkérők dönthetnek úgy, hogy a közbeszerzési eljárás tekintetében
  kivételesen
  nem alkalmazzák
  a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedést, ha:

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a pont

12 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | nincs olyan elérhető uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő követelményeinek; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

nincs olyan elérhető uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő követelményeinek; vagy

nincs olyan elérhető uniós és/vagy a kötelezettségvállalások által érintett áru vagy szolgáltatás, amely megfelel az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő követelményeinek; vagy

törölve

törölve

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

12 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | csak a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származó gazdasági szereplőktől érkeznek ajánlatok, vagy csak ha ezek az ajánlatok felelnek meg a pályázati követelményeknek; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

csak a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származó gazdasági szereplőktől érkeznek ajánlatok, vagy csak ha ezek az ajánlatok felelnek meg a pályázati követelményeknek; vagy

csak a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országból származó gazdasági szereplőktől érkeznek ajánlatok, vagy csak ha ezek az ajánlatok felelnek meg a pályázati követelményeknek; vagy

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

12 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | ez a közérdeken alapuló kényszerítő indok – például a közegészségügy vagy a környezetvédelem – miatt indokolt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

ez a közérdeken alapuló kényszerítő indok – például a közegészségügy vagy a környezetvédelem – miatt indokolt;

ez a közérdeken alapuló kényszerítő indok – például a közegészségügy vagy a környezetvédelem – miatt indokolt;

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – b pont

12 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az intézkedés alkalmazása aránytalanul megnövelné a szerződéses árat vagy költségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

az intézkedés alkalmazása aránytalanul megnövelné a szerződéses árat vagy költségeket.

az intézkedés alkalmazása aránytalanul megnövelné a szerződéses árat vagy költségeket.

törölve

törölve

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő nem kíván alkalmazni
  árkiigazító intézkedést, e szándékát feltünteti a 2014/24/EU irányelv 49. cikke vagy
  a 
  2014/25/EU irányelv 69. cikke szerint általa közzétett szerződési hirdetményben vagy
  a 
  2014/23/EU irányelv 31. cikke szerinti koncessziós hirdetményben. Legkésőbb
  a 
  szerződési hirdetmény közzétételétől számított tíz naptári napon belül értesíti a Bizottságot
  . | (2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy a 
  közszolgáltató
  ajánlatkérő nem kíván alkalmazni
  a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó intézkedést, erről haladéktalanul, de minden esetben legkésőbb
  a 
  szerződés odaítélése előtt harminc nappal értesíti
  a 
  Bizottságot, és részletes indokolással szolgál
  a 
  kivétel alkalmazásáról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő nem kíván alkalmazni
  árkiigazító intézkedést, e szándékát feltünteti a 2014/24/EU irányelv 49. cikke vagy
  a 
  2014/25/EU irányelv 69. cikke szerint általa közzétett szerződési hirdetményben vagy
  a 
  2014/23/EU irányelv 31. cikke szerinti koncessziós hirdetményben. Legkésőbb
  a 
  szerződési hirdetmény közzétételétől számított tíz naptári napon belül értesíti a Bizottságot
  .

(2)   Amennyiben az ajánlatkérő szerv vagy a 
  közszolgáltató
  ajánlatkérő nem kíván alkalmazni
  a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó intézkedést, erről haladéktalanul, de minden esetben legkésőbb
  a 
  szerződés odaítélése előtt harminc nappal értesíti
  a 
  Bizottságot, és részletes indokolással szolgál
  a 
  kivétel alkalmazásáról
  .

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

12 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az az ok, amelyre
  az árkiigazító
  intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló határozatot alapozzák, és a kivétel alkalmazásának részletes indokolása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

az az ok, amelyre
  az árkiigazító
  intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló határozatot alapozzák, és a kivétel alkalmazásának részletes indokolása;

az árkiigazító

| d) | az az ok, amelyre
  a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó
  intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló határozatot alapozzák, és a kivétel alkalmazásának részletes indokolása; |
| --- | --- |

d)

az az ok, amelyre
  a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó
  intézkedés alkalmazásának mellőzéséről szóló határozatot alapozzák, és a kivétel alkalmazásának részletes indokolása;

a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az e cikk szerinti kivétel iránti kérelem a Bizottság szerződés odaítélése előtt megadott jóváhagyásához van kötve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az e cikk szerinti kivétel iránti kérelem a Bizottság szerződés odaítélése előtt megadott jóváhagyásához van kötve.

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 b bekezdés (új)

12 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Amennyiben az értesítés nem tartalmaz kellően részletes indokolást, a Bizottság kifogást emelhet a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó intézkedésre vonatkozó kivétel iránti kérelem ellen. A Bizottság az ajánlatkérő szervet vagy a közszolgáltató ajánlatkérőt haladéktalanul tájékoztatja döntéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  Amennyiben az értesítés nem tartalmaz kellően részletes indokolást, a Bizottság kifogást emelhet a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó intézkedésre vonatkozó kivétel iránti kérelem ellen. A Bizottság az ajánlatkérő szervet vagy a közszolgáltató ajánlatkérőt haladéktalanul tájékoztatja döntéséről.

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 4 bekezdés

12 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Amennyiben egy ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő előzetes hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást folytat a 2014/24/EU irányelv 32. cikke vagy a 2014/25/EU irányelv 50. cikke szerint, és úgy dönt, hogy nem alkalmaz árkiigazító intézkedést, a kivétel alkalmazását feltünteti a 2014/24/EU irányelv 50. cikke vagy a 2014/25/EU irányelv 70. cikke szerint általa közzétett, a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló hirdetményben, vagy a 2014/23/EU irányelv 32. cikke szerint általa közzétett, koncessziós szerződés odaítéléséről szóló hirdetményben, valamint legkésőbb a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény közzétételétől számított tíz naptári napon belül értesíti a Bizottságot. | törölve |
| Az értesítésnek a következő adatokat kell tartalmaznia: | |
| a) | az ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő neve és elérhetőségei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)
     
  Amennyiben egy ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő előzetes hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást folytat a 2014/24/EU irányelv 32. cikke vagy a 2014/25/EU irányelv 50. cikke szerint, és úgy dönt, hogy nem alkalmaz árkiigazító intézkedést, a kivétel alkalmazását feltünteti a 2014/24/EU irányelv 50. cikke vagy a 2014/25/EU irányelv 70. cikke szerint általa közzétett, a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló hirdetményben, vagy a 2014/23/EU irányelv 32. cikke szerint általa közzétett, koncessziós szerződés odaítéléséről szóló hirdetményben, valamint legkésőbb a közbeszerzési szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény közzétételétől számított tíz naptári napon belül értesíti a Bizottságot.

törölve

törölve

Az értesítésnek a következő adatokat kell tartalmaznia:

Az értesítésnek a következő adatokat kell tartalmaznia:

a)

a)

az ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő neve és elérhetőségei;

az ajánlatkérő szerv vagy ajánlatkérő neve és elérhetőségei;

| b) | a szerződés vagy a koncesszió tárgyának leírása; |
| --- | --- |

b)

b)

a szerződés vagy a koncesszió tárgyának leírása;

a szerződés vagy a koncesszió tárgyának leírása;

| c) | a piacra belépő gazdasági szereplők, áruk és/vagy szolgáltatások származására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

c)

a piacra belépő gazdasági szereplők, áruk és/vagy szolgáltatások származására vonatkozó információk;

a piacra belépő gazdasági szereplők, áruk és/vagy szolgáltatások származására vonatkozó információk;

| d) | a kivétel alkalmazásának indokolása; |
| --- | --- |

d)

d)

a kivétel alkalmazásának indokolása;

a kivétel alkalmazásának indokolása;

| e) | adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő által hasznosnak ítélt bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

e)

e)

adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő által hasznosnak ítélt bármely egyéb információ.

adott esetben az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő által hasznosnak ítélt bármely egyéb információ.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A valamely gazdasági szereplővel az e rendelet értelmében a Bizottság által elfogadott vagy ismét hatályba léptetett
  árkiigazító
  intézkedések sérelmére kötött szerződések érvénytelenek. | (2)   A valamely gazdasági szereplővel az e rendelet értelmében a Bizottság által elfogadott vagy ismét hatályba léptetett
  nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedések sérelmére kötött szerződések érvénytelenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A valamely gazdasági szereplővel az e rendelet értelmében a Bizottság által elfogadott vagy ismét hatályba léptetett
  árkiigazító
  intézkedések sérelmére kötött szerződések érvénytelenek.

(2)   A valamely gazdasági szereplővel az e rendelet értelmében a Bizottság által elfogadott vagy ismét hatályba léptetett
  nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos
  intézkedések sérelmére kötött szerződések érvénytelenek.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 a cikk (új)

13 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. cikk




  Erőforrások




  A Bizottság gondoskodik arról, hogy e rendelet végrehajtására és betartatására megfelelő mennyiségű erőforrást különítsenek el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13a. cikk

Erőforrások

A Bizottság gondoskodik arról, hogy e rendelet végrehajtására és betartatására megfelelő mennyiségű erőforrást különítsenek el.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[...]

törölve

törölve

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  2018. december 31-ig
  ,
  és ezt
  követően legalább
  háromévente
  jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról és az e rendelet alapján az uniós gazdasági szereplőknek a 
  közbeszerzési szerződések vagy koncessziók odaítélésére irányuló harmadik országbeli eljárásokhoz
  való hozzáférésével kapcsolatban folytatott nemzetközi tárgyalások során elért előrelépésről.
  E célból
  a tagállamok a Bizottság kérésére benyújtják a Bizottságnak a szükséges információkat. | A Bizottság
  két évvel e rendelet hatálybalépését követően
  ,
  azt
  követően
  pedig
  legalább
  kétévente
  jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról és az e rendelet alapján az uniós gazdasági szereplőknek a 
  harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz
  való hozzáférésével kapcsolatban folytatott nemzetközi tárgyalások során elért előrelépésről. A tagállamok a Bizottság kérésére benyújtják a Bizottságnak a szükséges információkat
  az e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásáról, beleértve azon központi szintű és a központi szint alatti közbeszerzési eljárások számát, amelyek során egy adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést alkalmaztak, az adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országokból érkezett ajánlatok számát, valamint azokat az eseteket, amikor a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alóli egyedi kivételt alkalmaztak
  .
  A jelentést közzé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  2018. december 31-ig
  ,
  és ezt
  követően legalább
  háromévente
  jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról és az e rendelet alapján az uniós gazdasági szereplőknek a 
  közbeszerzési szerződések vagy koncessziók odaítélésére irányuló harmadik országbeli eljárásokhoz
  való hozzáférésével kapcsolatban folytatott nemzetközi tárgyalások során elért előrelépésről.
  E célból
  a tagállamok a Bizottság kérésére benyújtják a Bizottságnak a szükséges információkat.

2018. december 31-ig

és ezt

háromévente

közbeszerzési szerződések vagy koncessziók odaítélésére irányuló harmadik országbeli eljárásokhoz

E célból

A Bizottság
  két évvel e rendelet hatálybalépését követően
  ,
  azt
  követően
  pedig
  legalább
  kétévente
  jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról és az e rendelet alapján az uniós gazdasági szereplőknek a 
  harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz
  való hozzáférésével kapcsolatban folytatott nemzetközi tárgyalások során elért előrelépésről. A tagállamok a Bizottság kérésére benyújtják a Bizottságnak a szükséges információkat
  az e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásáról, beleértve azon központi szintű és a központi szint alatti közbeszerzési eljárások számát, amelyek során egy adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést alkalmaztak, az adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országokból érkezett ajánlatok számát, valamint azokat az eseteket, amikor a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alóli egyedi kivételt alkalmaztak
  .
  A jelentést közzé kell tenni.

két évvel e rendelet hatálybalépését követően

azt

pedig

kétévente

harmadik országok közbeszerzési és koncessziós piacaihoz

az e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásáról, beleértve azon központi szintű és a központi szint alatti közbeszerzési eljárások számát, amelyek során egy adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedést alkalmaztak, az adott nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés hatálya alá tartozó harmadik országokból érkezett ajánlatok számát, valamint azokat az eseteket, amikor a nemzetközi közbeszerzési eszközzel kapcsolatos intézkedés alóli egyedi kivételt alkalmaztak

A jelentést közzé kell tenni.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamoktól kapott információk alapján a Bizottság uniós szintű adatbázist hoz létre a harmadik országok részvételével megvalósuló közbeszerzési szerződésekről vagy koncessziók odaítélésére irányuló eljárásokról és a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó, e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásáról. Az adatbázist a Bizottság évente frissíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamoktól kapott információk alapján a Bizottság uniós szintű adatbázist hoz létre a harmadik országok részvételével megvalósuló közbeszerzési szerződésekről vagy koncessziók odaítélésére irányuló eljárásokról és a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó, e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásáról. Az adatbázist a Bizottság évente frissíti.

A tagállamoktól kapott információk alapján a Bizottság uniós szintű adatbázist hoz létre a harmadik országok részvételével megvalósuló közbeszerzési szerződésekről vagy koncessziók odaítélésére irányuló eljárásokról és a nemzetközi közbeszerzési eszközhöz kapcsolódó, e rendelet szerinti intézkedések alkalmazásáról

Az adatbázist a Bizottság évente frissíti.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk

17 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 17. cikk | törölve |
| A 2014/25/EU irányelv módosítása | |
| A2014/25/EU irányelv 85. és 86. cikkét e rendelet hatálybalépésének napjától el kell hagyni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17. cikk

17. cikk

törölve

törölve

A 2014/25/EU irányelv módosítása

A 2014/25/EU irányelv módosítása

A2014/25/EU irányelv 85. és 86. cikkét e rendelet hatálybalépésének napjától el kell hagyni.

A2014/25/EU irányelv 85. és 86. cikkét e rendelet hatálybalépésének napjától el kell hagyni.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 a cikk (új)

17 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. cikk




  Felülvizsgálat




  A Bizottság legkésőbb három évvel e rendelet hatálybalépését követően, ezt követően pedig háromévente felülvizsgálja e rendelet alkalmazási körét, működését és hatékonyságát, és megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Kellően indokolt esetekben a Bizottság a második felülvizsgálat időtartamát legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja. Ilyen meghosszabbítás esetén a Bizottság erről előzetesen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17a. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb három évvel e rendelet hatálybalépését követően, ezt követően pedig háromévente felülvizsgálja e rendelet alkalmazási körét, működését és hatékonyságát, és megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Kellően indokolt esetekben a Bizottság a második felülvizsgálat időtartamát legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja. Ilyen meghosszabbítás esetén a Bizottság erről előzetesen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0337/2021).

1

(16)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. februári 2014/25/EU irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

16

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. februári 2014/25/EU irányelve a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 654/2014/EU rendelete a nemzetközi kereskedelmi szabályok alkalmazása és érvényesítése terén az Unióra ruházott jogok gyakorlásáról és a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 189., 2014.6.27., 50. o.).

17

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 654/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok alkalmazása és érvényesítése terén az Unióra ruházott jogok gyakorlásáról és a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 189., 2014.6.27., 50. o.).

4

(1a)  
  C(2019)5494.

1a

C(2019)5494.

(5)  
  A Tanács 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

5

A Tanács 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(6)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

6

Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

(20)  A Tanács 89/665/EGK irányelve (1989. december 21.) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).

20

(21)  A Tanács 92/13/EGK irányelve (1992. február 25.) a vízügyi, energiaipari,
  fuvarozási
  és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.).

21

fuvarozási

(20)  A Tanács 89/665/EGK irányelve (1989. december 21.) az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 395., 1989.12.30., 33. o.).

20

(21)  A Tanács 92/13/EGK irányelve (1992. február 25.) a vízügyi, energiaipari,
  szállítási
  és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 76., 1992.3.23., 14. o.).

21

szállítási

(22)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1843 rendelete (2015. október 6.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (HL L 272., 2015.10.16., 1. o.).

22

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1843 rendelete (2015. október 6.) a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelempolitika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (HL L 272., 2015.10.16., 1. o.).

(1a)  

  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

1a

HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

(23)  
  A Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása a mikro-, a kis- és a középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

23

A Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása a mikro-, a kis- és a középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

(24)  
  A Tanács 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

24

A Tanács 1992. október 12-i 2913/1992/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

27

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).

27

(28)  
  A meghatározást lásd a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

28

A meghatározást lásd a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i bizottsági ajánlásban (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

---

2021. december 15., szerda

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/226 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/226

---

P9_TA(2021)0498

Egyes in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó követelmények késleltetett alkalmazása ***I

Az Európai Parlament 2021. december 15-i jogalkotási állásfoglalása az (EU) 2017/746 rendeletnek az egyes in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések vonatkozásában és a házon belüli eszközökre vonatkozó követelmények késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2021)0627 – C9-0381/2021 – 2021/0323(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0627), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0627),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0381/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0381/2021),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. december 8-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2021. november 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2021. november 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2021)0323

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2021. december 15-én került elfogadásra az (EU) 2017/746 rendeletnek a bizonyos in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó feltételek késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/112 rendelettel.)

---

| 2022.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 251/227 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 251/227

---

P9_TA(2021)0499

A digitális piacokról szóló jogszabály ***I

Az Európai Parlament 2021. december 15-én elfogadott módosításai a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (a digitális piacokról szóló jogszabály) (COM(2020)0842 – C9-0419/2020 – 2020/0374(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 251/33)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A digitális szolgáltatások és ezeken belül különösen az online platformok egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdaságban – főként a belső piacon –,
  mivel új üzleti lehetőségeket
  biztosítanak az
  Unión belül, és
  elősegítik a határokon átnyúló kereskedelmet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A digitális szolgáltatások és ezeken belül különösen az online platformok egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdaságban – főként a belső piacon –,
  mivel új üzleti lehetőségeket
  biztosítanak az
  Unión belül, és
  elősegítik a határokon átnyúló kereskedelmet.

| (1) | A digitális szolgáltatások és ezeken belül különösen az online platformok egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdaságban – főként a belső piacon –,
  azáltal, hogy az Unión belül és kívül kapukat
  biztosítanak az
  üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez,
  elősegítik a határokon átnyúló kereskedelmet
  , valamint az uniós fogyasztók javára teljesen új üzleti lehetőségeket kínálnak az Unióban működő számos vállalat számára
  . |
| --- | --- |

(1)

A digitális szolgáltatások és ezeken belül különösen az online platformok egyre fontosabb szerepet játszanak a gazdaságban – főként a belső piacon –,
  azáltal, hogy az Unión belül és kívül kapukat
  biztosítanak az
  üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez,
  elősegítik a határokon átnyúló kereskedelmet
  , valamint az uniós fogyasztók javára teljesen új üzleti lehetőségeket kínálnak az Unióban működő számos vállalat számára
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az alapvető platformszolgáltatások ugyanakkor számos olyan jellemzővel rendelkeznek, amelyeket az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kihasználhatnak. Az alapvető platformszolgáltatások e jellemzői közé tartoznak például a szélsőséges méretgazdaságosság, amely gyakran abból ered, hogy az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók hozzáadása szinte zéró határköltséggel jár. Az alapvető platformszolgáltatások további jellemzői az igen erős hálózati hatás, a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók egyaránt jelentős mértékben függnek a szolgáltatótól, a vevőfogvatartási hatás, a végfelhasználók általi, ugyanazon célra történő többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya, a függőleges irányú integráció és az adatvezérelt előnyök. Mindezek a jellemzők az említett szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tisztességtelen magatartásával kombinálva olyan hatást válthatnak ki, amellyel jelentős mértékben aláássák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, valamint befolyásolják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, valamint üzleti felhasználóik és végfelhasználóik közötti kereskedelmi kapcsolat tisztességes jellegét, ami a gyakorlatban gyorsan és potenciálisan jelentős mértékben csökkentheti az üzleti felhasználók és a végfelhasználók választási lehetőségeit, és ezért az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat úgynevezett kapuőri pozícióba sorolja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az alapvető platformszolgáltatások ugyanakkor számos olyan jellemzővel rendelkeznek, amelyeket az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kihasználhatnak. Az alapvető platformszolgáltatások e jellemzői közé tartoznak például a szélsőséges méretgazdaságosság, amely gyakran abból ered, hogy az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók hozzáadása szinte zéró határköltséggel jár. Az alapvető platformszolgáltatások további jellemzői az igen erős hálózati hatás, a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók egyaránt jelentős mértékben függnek a szolgáltatótól, a vevőfogvatartási hatás, a végfelhasználók általi, ugyanazon célra történő többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya, a függőleges irányú integráció és az adatvezérelt előnyök. Mindezek a jellemzők az említett szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tisztességtelen magatartásával kombinálva olyan hatást válthatnak ki, amellyel jelentős mértékben aláássák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, valamint befolyásolják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, valamint üzleti felhasználóik és végfelhasználóik közötti kereskedelmi kapcsolat tisztességes jellegét, ami a gyakorlatban gyorsan és potenciálisan jelentős mértékben csökkentheti az üzleti felhasználók és a végfelhasználók választási lehetőségeit, és ezért az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat úgynevezett kapuőri pozícióba sorolja.

| (2) | Az alapvető platformszolgáltatások ugyanakkor számos olyan jellemzővel rendelkeznek, amelyeket az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kihasználhatnak. Az alapvető platformszolgáltatások e jellemzői közé tartoznak például a szélsőséges méretgazdaságosság, amely gyakran abból ered, hogy az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók hozzáadása szinte zéró határköltséggel jár. Az alapvető platformszolgáltatások további jellemzői az igen erős hálózati hatás, a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók egyaránt jelentős mértékben függnek a szolgáltatótól, a vevőfogvatartási hatás, a végfelhasználók általi, ugyanazon célra történő többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya, a függőleges irányú integráció és az adatvezérelt előnyök. Mindezek a jellemzők az említett szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tisztességtelen magatartásával kombinálva olyan hatást válthatnak ki, amellyel jelentős mértékben aláássák az alapvető platformszolgáltatások
  piacának
  megtámadhatóságát, valamint befolyásolják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, valamint üzleti felhasználóik és végfelhasználóik közötti kereskedelmi kapcsolat tisztességes jellegét, ami a gyakorlatban gyorsan és potenciálisan jelentős mértékben csökkentheti az üzleti felhasználók és a végfelhasználók választási lehetőségeit, és ezért az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat úgynevezett kapuőri pozícióba sorolja.
  Ugyanakkor el kell ismerni, hogy a nem kereskedelmi célú szolgáltatások, például az együttműködésen alapuló projektek nem tekinthetők e rendelet alkalmazásában alapvető szolgáltatásnak. |
| --- | --- |

(2)

Az alapvető platformszolgáltatások ugyanakkor számos olyan jellemzővel rendelkeznek, amelyeket az ilyen szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások kihasználhatnak. Az alapvető platformszolgáltatások e jellemzői közé tartoznak például a szélsőséges méretgazdaságosság, amely gyakran abból ered, hogy az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók hozzáadása szinte zéró határköltséggel jár. Az alapvető platformszolgáltatások további jellemzői az igen erős hálózati hatás, a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, az üzleti felhasználók és a végfelhasználók egyaránt jelentős mértékben függnek a szolgáltatótól, a vevőfogvatartási hatás, a végfelhasználók általi, ugyanazon célra történő többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya, a függőleges irányú integráció és az adatvezérelt előnyök. Mindezek a jellemzők az említett szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók tisztességtelen magatartásával kombinálva olyan hatást válthatnak ki, amellyel jelentős mértékben aláássák az alapvető platformszolgáltatások
  piacának
  megtámadhatóságát, valamint befolyásolják az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók, valamint üzleti felhasználóik és végfelhasználóik közötti kereskedelmi kapcsolat tisztességes jellegét, ami a gyakorlatban gyorsan és potenciálisan jelentős mértékben csökkentheti az üzleti felhasználók és a végfelhasználók választási lehetőségeit, és ezért az ilyen szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat úgynevezett kapuőri pozícióba sorolja.
  Ugyanakkor el kell ismerni, hogy a nem kereskedelmi célú szolgáltatások, például az együttműködésen alapuló projektek nem tekinthetők e rendelet alkalmazásában alapvető szolgáltatásnak.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A kapuőrök e jellemzőinek kombinációja valószínűsíthetően számos esetben a tárgyalási pozíció terén súlyos egyensúlyhiányt, következésképpen pedig a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások üzleti felhasználói és végfelhasználói számára tisztességtelen gyakorlatokat és feltételeket eredményez, aminek az ár, a minőség, a választék és az innováció látja kárát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A kapuőrök e jellemzőinek kombinációja valószínűsíthetően számos esetben a tárgyalási pozíció terén súlyos egyensúlyhiányt, következésképpen pedig a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások üzleti felhasználói és végfelhasználói számára tisztességtelen gyakorlatokat és feltételeket eredményez, aminek az ár, a minőség, a választék és az innováció látja kárát.

| (4) | A kapuőrök e jellemzőinek kombinációja valószínűsíthetően számos esetben a tárgyalási pozíció terén súlyos egyensúlyhiányt, következésképpen pedig a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások üzleti felhasználói és végfelhasználói számára tisztességtelen gyakorlatokat és feltételeket eredményez, aminek az ár, a minőség,
  az adatvédelem és adatbiztonság szintje, a tisztességes verseny,
  a választék és az innováció látja kárát. |
| --- | --- |

(4)

A kapuőrök e jellemzőinek kombinációja valószínűsíthetően számos esetben a tárgyalási pozíció terén súlyos egyensúlyhiányt, következésképpen pedig a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások üzleti felhasználói és végfelhasználói számára tisztességtelen gyakorlatokat és feltételeket eredményez, aminek az ár, a minőség,
  az adatvédelem és adatbiztonság szintje, a tisztességes verseny,
  a választék és az innováció látja kárát.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A kapuőrök jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, az Unióban mindenhol és egyéb piacokon is nagy számú üzleti felhasználó számára biztosítanak kaput a végfelhasználók eléréséhez. A belső piacon a tisztességtelen gyakorlatok káros hatása és különösen az alapvető platformszolgáltatások
  piacán mutatkozó elégtelen megtámadhatóság
  , beleértve annak hátrányos társadalmi és gazdasági vonatkozásait, intézkedésre késztette a nemzeti jogalkotókat és ágazati szabályozókat.
  Számos nemzeti
  szabályozási megoldást fogadtak már el, vagy
  tettek rá javaslatot
  , hogy kezelni tudják a tisztességtelen gyakorlatokat és
  a digitális szolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot
  , legalábbis néhány digitális szolgáltatás tekintetében. Emiatt felmerül az eltérő szabályozási megoldások, következésképpen pedig a belső piac széttagoltságának kockázata, ami
  fokozza
  az eltérő nemzeti szabályozási
  követelményekből fakadó, megnövekedett
  költségek kockázatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A kapuőrök jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, az Unióban mindenhol és egyéb piacokon is nagy számú üzleti felhasználó számára biztosítanak kaput a végfelhasználók eléréséhez. A belső piacon a tisztességtelen gyakorlatok káros hatása és különösen az alapvető platformszolgáltatások
  piacán mutatkozó elégtelen megtámadhatóság
  , beleértve annak hátrányos társadalmi és gazdasági vonatkozásait, intézkedésre késztette a nemzeti jogalkotókat és ágazati szabályozókat.
  Számos nemzeti
  szabályozási megoldást fogadtak már el, vagy
  tettek rá javaslatot
  , hogy kezelni tudják a tisztességtelen gyakorlatokat és
  a digitális szolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot
  , legalábbis néhány digitális szolgáltatás tekintetében. Emiatt felmerül az eltérő szabályozási megoldások, következésképpen pedig a belső piac széttagoltságának kockázata, ami
  fokozza
  az eltérő nemzeti szabályozási
  követelményekből fakadó, megnövekedett
  költségek kockázatát.

| (6) | A kapuőrök jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, az Unióban mindenhol és egyéb piacokon is nagy számú üzleti felhasználó számára biztosítanak kaput a végfelhasználók eléréséhez. A belső piacon a tisztességtelen gyakorlatok káros hatása és különösen az alapvető platformszolgáltatások
  piacának korlátozott megtámadhatósága
  , beleértve annak hátrányos társadalmi és gazdasági vonatkozásait, intézkedésre késztette a nemzeti jogalkotókat és ágazati szabályozókat.
  Nemzeti szinten számos
  szabályozási megoldást fogadtak már el vagy
  javasoltak annak érdekében
  , hogy
  a digitális szolgáltatások terén – legalábbis néhány digitális szolgáltatás tekintetében –
  kezelni tudják a tisztességtelen gyakorlatokat és
  növeljék e szolgáltatások megtámadhatóságát
  . Emiatt felmerül az eltérő szabályozási megoldások, következésképpen pedig a belső piac széttagoltságának kockázata, ami az eltérő nemzeti szabályozási
  követelmények miatt fokozza a megfelelési
  költségek
  növekedésének
  kockázatát. |
| --- | --- |

(6)

A kapuőrök jelentős hatást gyakorolnak a belső piacra, az Unióban mindenhol és egyéb piacokon is nagy számú üzleti felhasználó számára biztosítanak kaput a végfelhasználók eléréséhez. A belső piacon a tisztességtelen gyakorlatok káros hatása és különösen az alapvető platformszolgáltatások
  piacának korlátozott megtámadhatósága
  , beleértve annak hátrányos társadalmi és gazdasági vonatkozásait, intézkedésre késztette a nemzeti jogalkotókat és ágazati szabályozókat.
  Nemzeti szinten számos
  szabályozási megoldást fogadtak már el vagy
  javasoltak annak érdekében
  , hogy
  a digitális szolgáltatások terén – legalábbis néhány digitális szolgáltatás tekintetében –
  kezelni tudják a tisztességtelen gyakorlatokat és
  növeljék e szolgáltatások megtámadhatóságát
  . Emiatt felmerül az eltérő szabályozási megoldások, következésképpen pedig a belső piac széttagoltságának kockázata, ami az eltérő nemzeti szabályozási
  követelmények miatt fokozza a megfelelési
  költségek
  növekedésének
  kockázatát.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A különféle nemzeti jogszabályok közelítésével a belső piacon a szolgáltatások, többek között a kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának és igénybevételének szabadságát korlátozó akadályok megszűnnek. A belső piacon a kapuőrök jelenléte által jellemzett, megtámadható és méltányos digitális piacok biztosítása érdekében célszerű uniós szinten célzott harmonizált
  , kötelező szabályokat
  megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A különféle nemzeti jogszabályok közelítésével a belső piacon a szolgáltatások, többek között a kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának és igénybevételének szabadságát korlátozó akadályok megszűnnek. A belső piacon a kapuőrök jelenléte által jellemzett, megtámadható és méltányos digitális piacok biztosítása érdekében célszerű uniós szinten célzott harmonizált
  , kötelező szabályokat
  megállapítani.

| (8) | A különféle nemzeti jogszabályok közelítésével a belső piacon a szolgáltatások, többek között a kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának és igénybevételének szabadságát korlátozó akadályok megszűnnek. A belső piacon a kapuőrök jelenléte által jellemzett, megtámadható és méltányos digitális piacok biztosítása érdekében célszerű uniós szinten célzott harmonizált
  jogi kötelezettségeket
  megállapítani
  , mivel ez szolgálja általában az Unió gazdasága és különösen az uniós fogyasztók érdekét
  . |
| --- | --- |

(8)

A különféle nemzeti jogszabályok közelítésével a belső piacon a szolgáltatások, többek között a kiskereskedelmi szolgáltatások nyújtásának és igénybevételének szabadságát korlátozó akadályok megszűnnek. A belső piacon a kapuőrök jelenléte által jellemzett, megtámadható és méltányos digitális piacok biztosítása érdekében célszerű uniós szinten célzott harmonizált
  jogi kötelezettségeket
  megállapítani
  , mivel ez szolgálja általában az Unió gazdasága és különösen az uniós fogyasztók érdekét
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A belső piac széttagoltságát csak akkor lehet eredményesen elkerülni, ha a tagállamoknak nincs módjuk arra, hogy
  olyan nemzeti szabályokat alkalmazzanak
  ,
  amelyek
  a 
  jelen rendelet hatálya alá tartozó vállalkozástípusokra
  és
  szolgáltatásokra vonatkoznak
  . Ugyanakkor mivel e rendelet célja a versenyjog érvényesítésének kiegészítése, megemlítendő, hogy ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102. cikkét, a vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályokat és az egyoldalú magatartásra vonatkozó egyéb nemzeti versenyjogi szabályokat, amelyek a piaci pozíció és magatartás egyedi értékelésén alapulnak, beleértve annak valószínűsíthető hatásait és a tiltott magatartás pontos körét, és amelyek rendelkeznek annak lehetőségéről, hogy a vállalkozások hatékonysági és objektív indokló érvekkel igazolják a szóban forgó magatartást. Az utóbbi szabályok alkalmazása azonban nem befolyásolhatja a kapuőrökre e rendeletben meghatározott kötelezettségeket, valamint azok egységes és hatékony alkalmazását a belső piacon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A belső piac széttagoltságát csak akkor lehet eredményesen elkerülni, ha a tagállamoknak nincs módjuk arra, hogy
  olyan nemzeti szabályokat alkalmazzanak
  ,
  amelyek
  a 
  jelen rendelet hatálya alá tartozó vállalkozástípusokra
  és
  szolgáltatásokra vonatkoznak
  . Ugyanakkor mivel e rendelet célja a versenyjog érvényesítésének kiegészítése, megemlítendő, hogy ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102. cikkét, a vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályokat és az egyoldalú magatartásra vonatkozó egyéb nemzeti versenyjogi szabályokat, amelyek a piaci pozíció és magatartás egyedi értékelésén alapulnak, beleértve annak valószínűsíthető hatásait és a tiltott magatartás pontos körét, és amelyek rendelkeznek annak lehetőségéről, hogy a vállalkozások hatékonysági és objektív indokló érvekkel igazolják a szóban forgó magatartást. Az utóbbi szabályok alkalmazása azonban nem befolyásolhatja a kapuőrökre e rendeletben meghatározott kötelezettségeket, valamint azok egységes és hatékony alkalmazását a belső piacon.

| (9) | A belső piac széttagoltságát csak akkor lehet eredményesen elkerülni, ha a tagállamoknak nincs módjuk arra, hogy
  további szabályokat vagy kötelezettségeket alkalmazzanak a kapuőrök tekintetében a megtámadható és tisztességes piacok biztosítása céljából. Ez nem zárja ki, hogy a tagállamoknak módjukban álljon azonos
  ,
  szigorúbb vagy eltérő kötelezettségeket előírni
  a 
  kapuőröknek annak érdekében, hogy az uniós joggal összhangban egyéb jogos közérdeket érvényesítsenek. Ilyen jogos közérdek lehet többek között a fogyasztóvédelem, a tisztességtelen verseny elleni küzdelem, továbbá a tömegtájékoztatás szabadságának
  és
  sokszínűségének, a véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a kultúrák és a nyelvek sokszínűségének előmozdítása
  . Ugyanakkor mivel e rendelet célja a versenyjog érvényesítésének kiegészítése, megemlítendő, hogy ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102. cikkét, a vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályokat és az egyoldalú magatartásra vonatkozó egyéb nemzeti versenyjogi szabályokat, amelyek a piaci pozíció és magatartás egyedi értékelésén alapulnak, beleértve annak valószínűsíthető hatásait és a tiltott magatartás pontos körét, és amelyek rendelkeznek annak lehetőségéről, hogy a vállalkozások hatékonysági és objektív indokló érvekkel igazolják a szóban forgó magatartást. Az utóbbi szabályok alkalmazása azonban nem befolyásolhatja a kapuőrökre e rendeletben meghatározott kötelezettségeket
  és tilalmakat
  , valamint azok egységes és hatékony alkalmazását a belső piacon. |
| --- | --- |

(9)

A belső piac széttagoltságát csak akkor lehet eredményesen elkerülni, ha a tagállamoknak nincs módjuk arra, hogy
  további szabályokat vagy kötelezettségeket alkalmazzanak a kapuőrök tekintetében a megtámadható és tisztességes piacok biztosítása céljából. Ez nem zárja ki, hogy a tagállamoknak módjukban álljon azonos
  ,
  szigorúbb vagy eltérő kötelezettségeket előírni
  a 
  kapuőröknek annak érdekében, hogy az uniós joggal összhangban egyéb jogos közérdeket érvényesítsenek. Ilyen jogos közérdek lehet többek között a fogyasztóvédelem, a tisztességtelen verseny elleni küzdelem, továbbá a tömegtájékoztatás szabadságának
  és
  sokszínűségének, a véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a kultúrák és a nyelvek sokszínűségének előmozdítása
  . Ugyanakkor mivel e rendelet célja a versenyjog érvényesítésének kiegészítése, megemlítendő, hogy ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102. cikkét, a vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályokat és az egyoldalú magatartásra vonatkozó egyéb nemzeti versenyjogi szabályokat, amelyek a piaci pozíció és magatartás egyedi értékelésén alapulnak, beleértve annak valószínűsíthető hatásait és a tiltott magatartás pontos körét, és amelyek rendelkeznek annak lehetőségéről, hogy a vállalkozások hatékonysági és objektív indokló érvekkel igazolják a szóban forgó magatartást. Az utóbbi szabályok alkalmazása azonban nem befolyásolhatja a kapuőrökre e rendeletben meghatározott kötelezettségeket
  és tilalmakat
  , valamint azok egységes és hatékony alkalmazását a belső piacon.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az EUMSZ 101. és 102. cikke, valamint a versenyellenes, többoldalú és egyoldalú magatartásra, továbbá az összefonódás-ellenőrzésre vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályok célja a torzulásoktól mentes verseny védelme a piacon. E rendelet célja kiegészíti a versenyjogi szempontból meghatározott, bármely adott piacon a torzulásoktól mentes verseny védelmének célját, de eltér attól, mivel azt kívánja biztosítani, hogy azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek és maradjanak, függetlenül a tényleges, valószínű vagy vélelmezett hatásoktól, amelyeket egy adott, a jelen rendelet hatálya alá tartozó kapuőr magatartása egy adott piacra gyakorolhat. E rendelet célja tehát az említett szabályoktól eltérő jogi érdek védelme, és nem sértheti e szabályok alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az EUMSZ 101. és 102. cikke, valamint a versenyellenes, többoldalú és egyoldalú magatartásra, továbbá az összefonódás-ellenőrzésre vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályok célja a torzulásoktól mentes verseny védelme a piacon. E rendelet célja kiegészíti a versenyjogi szempontból meghatározott, bármely adott piacon a torzulásoktól mentes verseny védelmének célját, de eltér attól, mivel azt kívánja biztosítani, hogy azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek és maradjanak, függetlenül a tényleges, valószínű vagy vélelmezett hatásoktól, amelyeket egy adott, a jelen rendelet hatálya alá tartozó kapuőr magatartása egy adott piacra gyakorolhat. E rendelet célja tehát az említett szabályoktól eltérő jogi érdek védelme, és nem sértheti e szabályok alkalmazását.

| (10) | Az EUMSZ 101. és 102. cikke, valamint a versenyellenes, többoldalú és egyoldalú magatartásra, továbbá az összefonódás-ellenőrzésre vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályok célja a torzulásoktól mentes verseny védelme a piacon. E rendelet célja kiegészíti a versenyjogi szempontból meghatározott, bármely adott piacon a torzulásoktól mentes verseny védelmének célját, de eltér attól, mivel azt kívánja biztosítani, hogy azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek és maradjanak,
  valamint védeni kívánja az üzleti felhasználók és a végfelhasználók vonatkozó jogait,
  függetlenül a tényleges, valószínű vagy vélelmezett hatásoktól, amelyeket egy adott, a jelen rendelet hatálya alá tartozó kapuőr magatartása egy adott piacra gyakorolhat. E rendelet célja tehát az említett szabályoktól eltérő jogi érdek védelme, és nem sértheti e szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(10)

Az EUMSZ 101. és 102. cikke, valamint a versenyellenes, többoldalú és egyoldalú magatartásra, továbbá az összefonódás-ellenőrzésre vonatkozó nemzeti versenyjogi szabályok célja a torzulásoktól mentes verseny védelme a piacon. E rendelet célja kiegészíti a versenyjogi szempontból meghatározott, bármely adott piacon a torzulásoktól mentes verseny védelmének célját, de eltér attól, mivel azt kívánja biztosítani, hogy azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek és maradjanak,
  valamint védeni kívánja az üzleti felhasználók és a végfelhasználók vonatkozó jogait,
  függetlenül a tényleges, valószínű vagy vélelmezett hatásoktól, amelyeket egy adott, a jelen rendelet hatálya alá tartozó kapuőr magatartása egy adott piacra gyakorolhat. E rendelet célja tehát az említett szabályoktól eltérő jogi érdek védelme, és nem sértheti e szabályok alkalmazását.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | E rendelet továbbá – alkalmazásuk sérelme nélkül – kiegészíti az egyéb uniós jogi aktusokból eredő szabályokat, amelyek a jelen rendelet hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának bizonyos vonatkozásait szabályozzák, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendeletére (26), az Európai Parlament és a Tanács (EU) xx/xx [DSA, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] rendeletére (27), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletére (28), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelvére (29), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelvére (30),
  valamint
  az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelvére (31),
  továbbá az említett uniós jogszabályok érvényesítésére vagy adott esetben végrehajtására irányuló
  nemzeti szabályokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

E rendelet továbbá – alkalmazásuk sérelme nélkül – kiegészíti az egyéb uniós jogi aktusokból eredő szabályokat, amelyek a jelen rendelet hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának bizonyos vonatkozásait szabályozzák, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendeletére (26), az Európai Parlament és a Tanács (EU) xx/xx [DSA, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] rendeletére (27), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletére (28), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelvére (29), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelvére (30),
  valamint
  az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelvére (31),
  továbbá az említett uniós jogszabályok érvényesítésére vagy adott esetben végrehajtására irányuló
  nemzeti szabályokra.

| (11) | E rendelet továbbá – alkalmazásuk sérelme nélkül – kiegészíti az egyéb uniós jogi aktusokból eredő szabályokat, amelyek a jelen rendelet hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának bizonyos vonatkozásait szabályozzák, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendeletére (26), az Európai Parlament és a Tanács (EU) xx/xx [DSA, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] rendeletére (27), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletére (28), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelvére (29),
  a 2002/58/EK irányelvre,
  az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelvére (30),
  az (EU) 2019/882 irányelvre, az (EU) 2018/1808 irányelvre,
  az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelvére (31),
  az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelvére és a 93/13/EGK tanácsi irányelvre, továbbá az uniós jogszabályokkal összhangban elfogadott
  nemzeti
  szintű
  szabályokra.
  Ami a személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulásra vonatkozó, az (EU) 2016/679 rendeletben és a 2002/58/EK irányelvben meghatározott szabályokat illeti, ez a rendelet alkalmazza, de semmilyen módon nem érinti ezeket a szabályokat. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet továbbá – alkalmazásuk sérelme nélkül – kiegészíti az egyéb uniós jogi aktusokból eredő szabályokat, amelyek a jelen rendelet hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának bizonyos vonatkozásait szabályozzák, különös tekintettel az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendeletére (26), az Európai Parlament és a Tanács (EU) xx/xx [DSA, digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] rendeletére (27), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendeletére (28), az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelvére (29),
  a 2002/58/EK irányelvre,
  az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelvére (30),
  az (EU) 2019/882 irányelvre, az (EU) 2018/1808 irányelvre,
  az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelvére (31),
  az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelvére és a 93/13/EGK tanácsi irányelvre, továbbá az uniós jogszabályokkal összhangban elfogadott
  nemzeti
  szintű
  szabályokra.
  Ami a személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulásra vonatkozó, az (EU) 2016/679 rendeletben és a 2002/58/EK irányelvben meghatározott szabályokat illeti, ez a rendelet alkalmazza, de semmilyen módon nem érinti ezeket a szabályokat.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A digitális ágazatban a piac korlátozott megtámadhatósága és a tisztességtelen gyakorlatok sokkal gyakoribbak és hangsúlyosabbak egyes digitális szolgáltatások esetében, mint másoknál. Különösen jellemző ez a széles körben elterjedt és sokak által használt digitális szolgáltatások esetében, amelyek főként közvetlenül az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között közvetítenek, és ahol az olyan jellemzők, mint például a szélsőséges méretgazdaságosság, az igen erős hálózati hatás, az a képesség, hogy a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, a vevőfogvatartási hatások, a többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya és a függőleges irányú integráció a leghangsúlyosabbak. Gyakran e digitális szolgáltatásokat csak egyetlen vagy igen kevés nagy szolgáltató nyújtja. Ezen alapvető platformszolgáltatók a leggyakrabban kiterjedt hatást gyakorló kapuőrként jelennek meg az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára, így képesek arra, hogy könnyen,
  egyoldalú
  és az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára káros módon határozzák meg a kereskedelmi feltételeket. Ennek megfelelően csak azokra a digitális szolgáltatásokra kell összpontosítani, amelyeket az üzleti felhasználók és a végfelhasználók a legszélesebb körben használnak, és ahol
  a jelenlegi piaci feltételek alapján
  a korlátozott megtámadhatósággal és a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokkal összefüggő aggályok a belső piac szempontjából nyilvánvalóbbak és sürgetőbbek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A digitális ágazatban a piac korlátozott megtámadhatósága és a tisztességtelen gyakorlatok sokkal gyakoribbak és hangsúlyosabbak egyes digitális szolgáltatások esetében, mint másoknál. Különösen jellemző ez a széles körben elterjedt és sokak által használt digitális szolgáltatások esetében, amelyek főként közvetlenül az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között közvetítenek, és ahol az olyan jellemzők, mint például a szélsőséges méretgazdaságosság, az igen erős hálózati hatás, az a képesség, hogy a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, a vevőfogvatartási hatások, a többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya és a függőleges irányú integráció a leghangsúlyosabbak. Gyakran e digitális szolgáltatásokat csak egyetlen vagy igen kevés nagy szolgáltató nyújtja. Ezen alapvető platformszolgáltatók a leggyakrabban kiterjedt hatást gyakorló kapuőrként jelennek meg az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára, így képesek arra, hogy könnyen,
  egyoldalú
  és az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára káros módon határozzák meg a kereskedelmi feltételeket. Ennek megfelelően csak azokra a digitális szolgáltatásokra kell összpontosítani, amelyeket az üzleti felhasználók és a végfelhasználók a legszélesebb körben használnak, és ahol
  a jelenlegi piaci feltételek alapján
  a korlátozott megtámadhatósággal és a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokkal összefüggő aggályok a belső piac szempontjából nyilvánvalóbbak és sürgetőbbek.

| (12) | A digitális ágazatban a piac korlátozott megtámadhatósága és a tisztességtelen gyakorlatok sokkal gyakoribbak és hangsúlyosabbak egyes digitális szolgáltatások esetében, mint másoknál. Különösen jellemző ez a széles körben elterjedt és sokak által használt digitális szolgáltatások esetében, amelyek főként közvetlenül az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között közvetítenek, és ahol az olyan jellemzők, mint például a szélsőséges méretgazdaságosság, az igen erős hálózati hatás, az a képesség, hogy a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, a vevőfogvatartási hatások, a többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya és a függőleges irányú integráció a leghangsúlyosabbak. Gyakran e digitális szolgáltatásokat csak egyetlen vagy igen kevés nagy szolgáltató nyújtja. Ezen alapvető platformszolgáltatók a leggyakrabban kiterjedt hatást gyakorló kapuőrként jelennek meg az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára, így képesek arra, hogy könnyen,
  egyoldalúan
  és az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára káros módon határozzák meg a kereskedelmi feltételeket. Ennek megfelelően csak azokra a digitális szolgáltatásokra kell összpontosítani, amelyeket az üzleti felhasználók és a végfelhasználók a legszélesebb körben használnak, és ahol a korlátozott megtámadhatósággal és a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokkal összefüggő aggályok a belső piac szempontjából nyilvánvalóbbak és sürgetőbbek. |
| --- | --- |

(12)

A digitális ágazatban a piac korlátozott megtámadhatósága és a tisztességtelen gyakorlatok sokkal gyakoribbak és hangsúlyosabbak egyes digitális szolgáltatások esetében, mint másoknál. Különösen jellemző ez a széles körben elterjedt és sokak által használt digitális szolgáltatások esetében, amelyek főként közvetlenül az üzleti felhasználók és a végfelhasználók között közvetítenek, és ahol az olyan jellemzők, mint például a szélsőséges méretgazdaságosság, az igen erős hálózati hatás, az a képesség, hogy a szóban forgó szolgáltatások többoldalúságának köszönhetően számos üzleti felhasználót lehet számos végfelhasználóval összekötni, a vevőfogvatartási hatások, a többkapcsolatos használat (multi-homing) hiánya és a függőleges irányú integráció a leghangsúlyosabbak. Gyakran e digitális szolgáltatásokat csak egyetlen vagy igen kevés nagy szolgáltató nyújtja. Ezen alapvető platformszolgáltatók a leggyakrabban kiterjedt hatást gyakorló kapuőrként jelennek meg az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára, így képesek arra, hogy könnyen,
  egyoldalúan
  és az üzleti felhasználók és a végfelhasználók számára káros módon határozzák meg a kereskedelmi feltételeket. Ennek megfelelően csak azokra a digitális szolgáltatásokra kell összpontosítani, amelyeket az üzleti felhasználók és a végfelhasználók a legszélesebb körben használnak, és ahol a korlátozott megtámadhatósággal és a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokkal összefüggő aggályok a belső piac szempontjából nyilvánvalóbbak és sürgetőbbek.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Főként az online közvetítő szolgáltatások, online keresőprogramok, operációs rendszerek, online közösségi hálózatok, videomegosztóplatform-szolgáltatások, számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, felhőszolgáltatások és online hirdetési szolgáltatások mind képesek arra, hogy nagy számú végfelhasználót és
  üzleti felhasználót
  befolyásoljanak, ami a tisztességtelen üzleti gyakorlatok kockázatát hordozza magában. Ezért fontos, hogy e szolgálatások szerepeljenek az alapvető platformszolgáltatások fogalommeghatározásában, és e rendelet hatálya alá tartozzanak. Az online közvetítő szolgáltatások a pénzügyi szolgáltatások terén is működhetnek, továbbá közvetíthetnek ilyen, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelvének (32) II. mellékletében nem kimerítő jelleggel felsorolt szolgáltatásokat, vagy felhasználhatók ilyen szolgálatások nyújtására. Bizonyos körülmények között a végfelhasználók fogalmának olyan felhasználókra is ki kell terjednie, amelyek hagyományosan üzleti felhasználónak minősülnek, de egy adott helyzetben nem arra használják az alapvető platformszolgáltatásokat, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljanak más végfelhasználóknak; ilyenek például a saját céljaikra felhőszolgáltatást igénybe vevő vállalkozások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Főként az online közvetítő szolgáltatások, online keresőprogramok, operációs rendszerek, online közösségi hálózatok, videomegosztóplatform-szolgáltatások, számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, felhőszolgáltatások és online hirdetési szolgáltatások mind képesek arra, hogy nagy számú végfelhasználót és
  üzleti felhasználót
  befolyásoljanak, ami a tisztességtelen üzleti gyakorlatok kockázatát hordozza magában. Ezért fontos, hogy e szolgálatások szerepeljenek az alapvető platformszolgáltatások fogalommeghatározásában, és e rendelet hatálya alá tartozzanak. Az online közvetítő szolgáltatások a pénzügyi szolgáltatások terén is működhetnek, továbbá közvetíthetnek ilyen, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelvének (32) II. mellékletében nem kimerítő jelleggel felsorolt szolgáltatásokat, vagy felhasználhatók ilyen szolgálatások nyújtására. Bizonyos körülmények között a végfelhasználók fogalmának olyan felhasználókra is ki kell terjednie, amelyek hagyományosan üzleti felhasználónak minősülnek, de egy adott helyzetben nem arra használják az alapvető platformszolgáltatásokat, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljanak más végfelhasználóknak; ilyenek például a saját céljaikra felhőszolgáltatást igénybe vevő vállalkozások.

| (13) | Főként az online közvetítő szolgáltatások, online keresőprogramok, operációs rendszerek
  (például az okoskészülékeken, a dolgok internetén vagy a gépjárművek beépített digitális szolgáltatásaiban működők)
  , online közösségi hálózatok, videomegosztóplatform-szolgáltatások, számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, felhőszolgáltatások
  , virtuálisasszisztens-szolgáltatások, webböngészők, csatlakoztatott televíziós
  és online hirdetési szolgáltatások mind képesek arra, hogy nagy számú végfelhasználót és
  vállalkozást
  befolyásoljanak, ami a tisztességtelen üzleti gyakorlatok kockázatát hordozza magában. Ezért fontos, hogy e szolgálatások szerepeljenek az alapvető platformszolgáltatások fogalommeghatározásában, és e rendelet hatálya alá tartozzanak. Az online közvetítő szolgáltatások a pénzügyi szolgáltatások terén is működhetnek, továbbá közvetíthetnek ilyen, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelvének (32) II. mellékletében nem kimerítő jelleggel felsorolt szolgáltatásokat, vagy felhasználhatók ilyen szolgálatások nyújtására. Bizonyos körülmények között a végfelhasználók fogalmának olyan felhasználókra is ki kell terjednie, amelyek hagyományosan üzleti felhasználónak minősülnek, de egy adott helyzetben nem arra használják az alapvető platformszolgáltatásokat, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljanak más végfelhasználóknak; ilyenek például a saját céljaikra felhőszolgáltatást igénybe vevő vállalkozások. |
| --- | --- |

(13)

Főként az online közvetítő szolgáltatások, online keresőprogramok, operációs rendszerek
  (például az okoskészülékeken, a dolgok internetén vagy a gépjárművek beépített digitális szolgáltatásaiban működők)
  , online közösségi hálózatok, videomegosztóplatform-szolgáltatások, számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások, felhőszolgáltatások
  , virtuálisasszisztens-szolgáltatások, webböngészők, csatlakoztatott televíziós
  és online hirdetési szolgáltatások mind képesek arra, hogy nagy számú végfelhasználót és
  vállalkozást
  befolyásoljanak, ami a tisztességtelen üzleti gyakorlatok kockázatát hordozza magában. Ezért fontos, hogy e szolgálatások szerepeljenek az alapvető platformszolgáltatások fogalommeghatározásában, és e rendelet hatálya alá tartozzanak. Az online közvetítő szolgáltatások a pénzügyi szolgáltatások terén is működhetnek, továbbá közvetíthetnek ilyen, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelvének (32) II. mellékletében nem kimerítő jelleggel felsorolt szolgáltatásokat, vagy felhasználhatók ilyen szolgálatások nyújtására. Bizonyos körülmények között a végfelhasználók fogalmának olyan felhasználókra is ki kell terjednie, amelyek hagyományosan üzleti felhasználónak minősülnek, de egy adott helyzetben nem arra használják az alapvető platformszolgáltatásokat, hogy árukat vagy szolgáltatásokat kínáljanak más végfelhasználóknak; ilyenek például a saját céljaikra felhőszolgáltatást igénybe vevő vállalkozások.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaikkal együtt számos egyéb kiegészítő szolgáltatást is nyújthatnak, például azonosító
  vagy
  pénzforgalmi
  szolgáltatást és a
  pénzforgalmi szolgáltatásokat támogató műszaki szolgáltatásokat. Mivel a kapuőrök szolgáltatás-portfóliójukat gyakran egy integrált ökoszisztéma részeként nyújtják, amelyhez az említett kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó harmadik fél szolgáltatók nem férnek hozzá, legalábbis nem egyenlő feltételek mellett, és az alapvető platformszolgáltatásokhoz való hozzáférést egy vagy több kiegészítő szolgáltatás igénybevételével köthetik össze, a kapuőrök valószínűleg fokozottan képesek arra és érdekeltek is abban, hogy kapuőri szerepükből adódó piaci erejüket az alapvető platformszolgáltatásaikról e kiegészítő szolgáltatásokra is kiterjesszék, aminek e szolgáltatások
  választéka és megtámadhatósága látja kárát
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaikkal együtt számos egyéb kiegészítő szolgáltatást is nyújthatnak, például azonosító
  vagy
  pénzforgalmi
  szolgáltatást és a
  pénzforgalmi szolgáltatásokat támogató műszaki szolgáltatásokat. Mivel a kapuőrök szolgáltatás-portfóliójukat gyakran egy integrált ökoszisztéma részeként nyújtják, amelyhez az említett kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó harmadik fél szolgáltatók nem férnek hozzá, legalábbis nem egyenlő feltételek mellett, és az alapvető platformszolgáltatásokhoz való hozzáférést egy vagy több kiegészítő szolgáltatás igénybevételével köthetik össze, a kapuőrök valószínűleg fokozottan képesek arra és érdekeltek is abban, hogy kapuőri szerepükből adódó piaci erejüket az alapvető platformszolgáltatásaikról e kiegészítő szolgáltatásokra is kiterjesszék, aminek e szolgáltatások
  választéka és megtámadhatósága látja kárát
  .

| (14) | A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaikkal együtt számos egyéb kiegészítő szolgáltatást is nyújthatnak, például azonosító
  szolgáltatásokat,
  pénzforgalmi
  szolgáltatásokat, illetve
  pénzforgalmi szolgáltatásokat
  vagy alkalmazáson belüli fizetési rendszereket
  támogató műszaki szolgáltatásokat. Mivel a kapuőrök szolgáltatás-portfóliójukat gyakran egy integrált ökoszisztéma részeként nyújtják, amelyhez az említett kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó harmadik fél szolgáltatók nem férnek hozzá, legalábbis nem egyenlő feltételek mellett, és az alapvető platformszolgáltatásokhoz való hozzáférést egy vagy több kiegészítő szolgáltatás igénybevételével köthetik össze, a kapuőrök valószínűleg fokozottan képesek arra és érdekeltek is abban, hogy kapuőri szerepükből adódó piaci erejüket az alapvető platformszolgáltatásaikról e kiegészítő szolgáltatásokra is kiterjesszék, aminek
  következtében
  e szolgáltatások
  terén korlátozott a választék és a verseny
  . |
| --- | --- |

(14)

A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaikkal együtt számos egyéb kiegészítő szolgáltatást is nyújthatnak, például azonosító
  szolgáltatásokat,
  pénzforgalmi
  szolgáltatásokat, illetve
  pénzforgalmi szolgáltatásokat
  vagy alkalmazáson belüli fizetési rendszereket
  támogató műszaki szolgáltatásokat. Mivel a kapuőrök szolgáltatás-portfóliójukat gyakran egy integrált ökoszisztéma részeként nyújtják, amelyhez az említett kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó harmadik fél szolgáltatók nem férnek hozzá, legalábbis nem egyenlő feltételek mellett, és az alapvető platformszolgáltatásokhoz való hozzáférést egy vagy több kiegészítő szolgáltatás igénybevételével köthetik össze, a kapuőrök valószínűleg fokozottan képesek arra és érdekeltek is abban, hogy kapuőri szerepükből adódó piaci erejüket az alapvető platformszolgáltatásaikról e kiegészítő szolgáltatásokra is kiterjesszék, aminek
  következtében
  e szolgáltatások
  terén korlátozott a választék és a verseny
  .

Módosítás 244

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaik mellett egyéb kiegészítő szolgáltatásokat is nyújthatnak, például a végfelhasználókat megcélzó kiskereskedelmi vagy forgalmi tevékenységeket végezhetnek. Az ilyen kiegészítő szolgáltatások versenyezhetnek az alapvető platformszolgáltatás üzleti felhasználóival, jelentősen hozzájárulhatnak az adott piacon kialakuló egyensúlyhiányhoz, és végső soron tisztességtelenül növelhetik a kapuőr piaci erejét, többek között a kapuőr üzleti partnereivel, például az ilyen kiegészítő szolgáltatásra támaszkodó szállítókkal vagy szolgáltatókkal szemben. Annak megakadályozása érdekében, hogy a kapuőrök tisztességtelenül kihasználják a párhuzamos szolgáltatásnyújtásból adódó befolyás jelentette előnyöket, az ilyen kiegészítő szolgáltatásokra is az alapvető platformszolgáltatásokra alkalmazandó kötelezettségeknek kell vonatkozniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A kapuőrök az alapvető platformszolgáltatásaik mellett egyéb kiegészítő szolgáltatásokat is nyújthatnak, például a végfelhasználókat megcélzó kiskereskedelmi vagy forgalmi tevékenységeket végezhetnek. Az ilyen kiegészítő szolgáltatások versenyezhetnek az alapvető platformszolgáltatás üzleti felhasználóival, jelentősen hozzájárulhatnak az adott piacon kialakuló egyensúlyhiányhoz, és végső soron tisztességtelenül növelhetik a kapuőr piaci erejét, többek között a kapuőr üzleti partnereivel, például az ilyen kiegészítő szolgáltatásra támaszkodó szállítókkal vagy szolgáltatókkal szemben. Annak megakadályozása érdekében, hogy a kapuőrök tisztességtelenül kihasználják a párhuzamos szolgáltatásnyújtásból adódó befolyás jelentette előnyöket, az ilyen kiegészítő szolgáltatásokra is az alapvető platformszolgáltatásokra alkalmazandó kötelezettségeknek kell vonatkozniuk.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Ha jelentős számú olyan üzleti felhasználó van, amely
  az
  igen nagy számú
  havonta aktív
  végfelhasználó elérése érdekében az alapvető platformszolgáltatástól függ, az lehetővé teszi a szolgáltató számára, hogy az üzleti felhasználók jelentős része esetében a saját hasznára befolyásolja azok műveleteit, és elvben azt jelzi, hogy a szolgáltató fontos kapuként működik. E számok esetében a vonatkozó releváns szinteket úgy kell meghatározni, hogy az Unió teljes népességének jelentős arányát képviseljék a végfelhasználók esetében, az üzleti felhasználókra vonatkozó küszöbérték meghatározásakor pedig a platformokat használó vállalkozások teljes populációját kell alapul venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Ha jelentős számú olyan üzleti felhasználó van, amely
  az
  igen nagy számú
  havonta aktív
  végfelhasználó elérése érdekében az alapvető platformszolgáltatástól függ, az lehetővé teszi a szolgáltató számára, hogy az üzleti felhasználók jelentős része esetében a saját hasznára befolyásolja azok műveleteit, és elvben azt jelzi, hogy a szolgáltató fontos kapuként működik. E számok esetében a vonatkozó releváns szinteket úgy kell meghatározni, hogy az Unió teljes népességének jelentős arányát képviseljék a végfelhasználók esetében, az üzleti felhasználókra vonatkozó küszöbérték meghatározásakor pedig a platformokat használó vállalkozások teljes populációját kell alapul venni.

| (20) | Ha jelentős számú olyan üzleti felhasználó van, amely
  a havi szinten
  igen nagy számú végfelhasználó elérése érdekében az alapvető platformszolgáltatástól függ, az lehetővé teszi a szolgáltató számára, hogy az üzleti felhasználók jelentős része esetében a saját hasznára befolyásolja azok műveleteit, és elvben azt jelzi, hogy a szolgáltató fontos kapuként működik. E számok esetében a vonatkozó releváns szinteket úgy kell meghatározni, hogy az Unió teljes népességének jelentős arányát képviseljék a végfelhasználók esetében, az üzleti felhasználókra vonatkozó küszöbérték meghatározásakor pedig a platformokat használó vállalkozások teljes populációját kell alapul venni. |
| --- | --- |

(20)

Ha jelentős számú olyan üzleti felhasználó van, amely
  a havi szinten
  igen nagy számú végfelhasználó elérése érdekében az alapvető platformszolgáltatástól függ, az lehetővé teszi a szolgáltató számára, hogy az üzleti felhasználók jelentős része esetében a saját hasznára befolyásolja azok műveleteit, és elvben azt jelzi, hogy a szolgáltató fontos kapuként működik. E számok esetében a vonatkozó releváns szinteket úgy kell meghatározni, hogy az Unió teljes népességének jelentős arányát képviseljék a végfelhasználók esetében, az üzleti felhasználókra vonatkozó küszöbérték meghatározásakor pedig a platformokat használó vállalkozások teljes populációját kell alapul venni.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az alapvető platformszolgáltató állandósult és tartós pozíciója a műveletei során, vagy ha a jövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, elsősorban akkor fordul elő, amikor az alapvető platformszolgáltató pozíciójának megtámadhatósága korlátozott. Valószínűsíthetően ez a helyzet akkor, amikor a szolgáltató legalább három tagállamban nyújtott alapvető platformszolgáltatást jelentős számú üzleti felhasználó és végfelhasználó részére legalább az elmúlt három évben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az alapvető platformszolgáltató állandósult és tartós pozíciója a műveletei során, vagy ha a jövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, elsősorban akkor fordul elő, amikor az alapvető platformszolgáltató pozíciójának megtámadhatósága korlátozott. Valószínűsíthetően ez a helyzet akkor, amikor a szolgáltató legalább három tagállamban nyújtott alapvető platformszolgáltatást jelentős számú üzleti felhasználó és végfelhasználó részére legalább az elmúlt három évben.

| (21) | Az alapvető platformszolgáltató állandósult és tartós pozíciója a műveletei során, vagy ha a jövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, elsősorban akkor fordul elő, amikor az alapvető platformszolgáltató pozíciójának megtámadhatósága korlátozott. Valószínűsíthetően ez a helyzet akkor, amikor a szolgáltató legalább három tagállamban nyújtott alapvető platformszolgáltatást jelentős számú üzleti felhasználó és végfelhasználó részére legalább az elmúlt három évben.
  E rendelet mellékletében kell meghatározni azon mutatók jegyzékét, amelyeket az alapvető platformszolgáltatóknak a végfelhasználók havi és az üzleti felhasználók éves mérésekor alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

(21)

Az alapvető platformszolgáltató állandósult és tartós pozíciója a műveletei során, vagy ha a jövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, elsősorban akkor fordul elő, amikor az alapvető platformszolgáltató pozíciójának megtámadhatósága korlátozott. Valószínűsíthetően ez a helyzet akkor, amikor a szolgáltató legalább három tagállamban nyújtott alapvető platformszolgáltatást jelentős számú üzleti felhasználó és végfelhasználó részére legalább az elmúlt három évben.
  E rendelet mellékletében kell meghatározni azon mutatók jegyzékét, amelyeket az alapvető platformszolgáltatóknak a végfelhasználók havi és az üzleti felhasználók éves mérésekor alkalmazniuk kell.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | Ezeket a küszöbértékeket a piaci és a technikai fejlemények is befolyásolhatják. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben pontosítja azt a módszert, amellyel meghatározható, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesülnek-e, és
  hogy
  ezeket a küszöbértékeket
  szükség esetén
  rendszeresen
  hozzáigazítsa
  a piaci és technológiai fejleményekhez. Ez különösen releváns a tőkepiaci értékre utaló küszöbértékkel kapcsolatban, amelyet megfelelő időközönként kell indexálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

Ezeket a küszöbértékeket a piaci és a technikai fejlemények is befolyásolhatják. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben pontosítja azt a módszert, amellyel meghatározható, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesülnek-e, és
  hogy
  ezeket a küszöbértékeket
  szükség esetén
  rendszeresen
  hozzáigazítsa
  a piaci és technológiai fejleményekhez. Ez különösen releváns a tőkepiaci értékre utaló küszöbértékkel kapcsolatban, amelyet megfelelő időközönként kell indexálni.

| (22) | Ezeket a küszöbértékeket a piaci és a technikai fejlemények is befolyásolhatják. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben pontosítja azt a módszert, amellyel meghatározható, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesülnek-e és
  frissíti az e rendelet mellékletében meghatározott mutatók jegyzékét, valamint szükség esetén
  ezeket a küszöbértékeket rendszeresen
  hozzáigazítja
  a piaci és technológiai fejleményekhez. Ez különösen releváns a tőkepiaci értékre utaló küszöbértékkel kapcsolatban, amelyet megfelelő időközönként kell indexálni. |
| --- | --- |

(22)

Ezeket a küszöbértékeket a piaci és a technikai fejlemények is befolyásolhatják. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben pontosítja azt a módszert, amellyel meghatározható, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesülnek-e és
  frissíti az e rendelet mellékletében meghatározott mutatók jegyzékét, valamint szükség esetén
  ezeket a küszöbértékeket rendszeresen
  hozzáigazítja
  a piaci és technológiai fejleményekhez. Ez különösen releváns a tőkepiaci értékre utaló küszöbértékkel kapcsolatban, amelyet megfelelő időközönként kell indexálni.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Azon
  alapvető
  platformszolgáltatók, amelyek megfelelnek ugyan a mennyiségi küszöbértékeknek, de kellően megalapozott érvekkel tudják igazolni
  , hogy
  azon körülmények esetében
  ,
  amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatásuk működik,
  nem felelnek meg a 
  kapuőrökre vonatkozó
  objektív követelményeknek
  , nem minősülnek közvetlenül kapuőrnek, hanem csupán későbbi vizsgálat tárgyát képezik
  . Az érintett szolgáltatót terheli azon bizonyítékok bemutatásának
  terhe
  , amelyek igazolják, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesítéséből származó vélelem nem
  vonatkozik
  az érintett szolgáltatóra.
  A Bizottságnak az értékelés során csak azokat az elemeket kell figyelembe vennie, amelyek közvetlenül a kapuőri minősítéshez fűződő követelményekre vonatkoznak, azaz hogy a szolgáltató olyan fontos kapuként működik-e, amelyet a belső piacra jelentős hatást gyakorló, állandósult és tartós – akár jelenlegi, akár előrelátható – pozícióval rendelkező szolgáltató üzemeltet. El kell vetni az olyan gazdasági alapú indokolást, amely az alapvető platformszolgáltató
  által
  folytatott sajátos magatartástípusból származó hatékonyságokat kívánja igazolni, mivel az
  a 
  kapuőri minősítés szempontjából nem releváns.
   A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a mennyiségi küszöbértékekre támaszkodva hozzon határozatot, amennyiben a szolgáltató jelentős mértékben akadályozza a vizsgálatot azáltal, hogy nem felel meg a Bizottság által hozott
  nyomozati
  intézkedéseknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Azon
  alapvető
  platformszolgáltatók, amelyek megfelelnek ugyan a mennyiségi küszöbértékeknek, de kellően megalapozott érvekkel tudják igazolni
  , hogy
  azon körülmények esetében
  ,
  amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatásuk működik,
  nem felelnek meg a 
  kapuőrökre vonatkozó
  objektív követelményeknek
  , nem minősülnek közvetlenül kapuőrnek, hanem csupán későbbi vizsgálat tárgyát képezik
  . Az érintett szolgáltatót terheli azon bizonyítékok bemutatásának
  terhe
  , amelyek igazolják, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesítéséből származó vélelem nem
  vonatkozik
  az érintett szolgáltatóra.
  A Bizottságnak az értékelés során csak azokat az elemeket kell figyelembe vennie, amelyek közvetlenül a kapuőri minősítéshez fűződő követelményekre vonatkoznak, azaz hogy a szolgáltató olyan fontos kapuként működik-e, amelyet a belső piacra jelentős hatást gyakorló, állandósult és tartós – akár jelenlegi, akár előrelátható – pozícióval rendelkező szolgáltató üzemeltet. El kell vetni az olyan gazdasági alapú indokolást, amely az alapvető platformszolgáltató
  által
  folytatott sajátos magatartástípusból származó hatékonyságokat kívánja igazolni, mivel az
  a 
  kapuőri minősítés szempontjából nem releváns.
   A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a mennyiségi küszöbértékekre támaszkodva hozzon határozatot, amennyiben a szolgáltató jelentős mértékben akadályozza a vizsgálatot azáltal, hogy nem felel meg a Bizottság által hozott
  nyomozati
  intézkedéseknek.

| (23) | Az
  alapvető
  platformszolgáltatóknak kizárólag akkor kell lehetőséget adni annak bizonyítására
  , hogy
  a mennyiségi küszöbértékek teljesítése ellenére
  ,
  az adott alapvető platformszolgáltatások kivételes működési körülményei miatt
  nem felelnek meg a 
  kapuőri minősítéshez fűződő
  objektív követelményeknek,
  ha ennek bizonyítására kellően meggyőző érveket tudnak felvonultatni
  . Az érintett szolgáltatót terheli azon
  meggyőző
  bizonyítékok bemutatásának
  kötelezettsége
  , amelyek igazolják, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesítéséből származó vélelem nem
  alkalmazandó
  az érintett szolgáltatóra. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a mennyiségi küszöbértékekre
  és a rendelkezésre álló tényekre
  támaszkodva hozzon határozatot, amennyiben a szolgáltató jelentős mértékben akadályozza a vizsgálatot azáltal, hogy nem felel meg a Bizottság által hozott
  vizsgálati
  intézkedéseknek.
  A piac átláthatóságának javítása érdekében a Bizottság előírhatja, hogy az üzleti és végfelhasználók tekintetében szolgáltatott információkat az ilyen szolgáltatások nyújtására jogosult harmadik fél közönségmérő szolgáltatók ellenőrizzék az Unióban alkalmazandó piaci szabványoknak és magatartási kódexeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(23)

Az
  alapvető
  platformszolgáltatóknak kizárólag akkor kell lehetőséget adni annak bizonyítására
  , hogy
  a mennyiségi küszöbértékek teljesítése ellenére
  ,
  az adott alapvető platformszolgáltatások kivételes működési körülményei miatt
  nem felelnek meg a 
  kapuőri minősítéshez fűződő
  objektív követelményeknek,
  ha ennek bizonyítására kellően meggyőző érveket tudnak felvonultatni
  . Az érintett szolgáltatót terheli azon
  meggyőző
  bizonyítékok bemutatásának
  kötelezettsége
  , amelyek igazolják, hogy a mennyiségi küszöbértékek teljesítéséből származó vélelem nem
  alkalmazandó
  az érintett szolgáltatóra. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy a mennyiségi küszöbértékekre
  és a rendelkezésre álló tényekre
  támaszkodva hozzon határozatot, amennyiben a szolgáltató jelentős mértékben akadályozza a vizsgálatot azáltal, hogy nem felel meg a Bizottság által hozott
  vizsgálati
  intézkedéseknek.
  A piac átláthatóságának javítása érdekében a Bizottság előírhatja, hogy az üzleti és végfelhasználók tekintetében szolgáltatott információkat az ilyen szolgáltatások nyújtására jogosult harmadik fél közönségmérő szolgáltatók ellenőrizzék az Unióban alkalmazandó piaci szabványoknak és magatartási kódexeknek megfelelően.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A minősített kapuőröknek a vonatkozó minősítő határozatban felsorolt minden egyes alapvető platformszolgáltatás tekintetében teljesíteniük kell az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségeket. A kötelező szabályokat adott esetben a kapuőrök konglomerátum-pozíciójának figyelembevételével kell alkalmazni. Továbbá eredményesen kell kialakítani azon végrehajtási intézkedéseket, amelyeket a Bizottság
  szabályozási párbeszédet követően,
  határozat útján
  határoz
  meg a kapuőr számára, figyelemmel az alapvető platformszolgáltatások jellemzőire, valamint a megkerülés esetleges kockázataira, továbbá az arányosság elvének és az érintett vállalkozások, valamint a harmadik felek alapvető jogainak tiszteletben tartása mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A minősített kapuőröknek a vonatkozó minősítő határozatban felsorolt minden egyes alapvető platformszolgáltatás tekintetében teljesíteniük kell az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségeket. A kötelező szabályokat adott esetben a kapuőrök konglomerátum-pozíciójának figyelembevételével kell alkalmazni. Továbbá eredményesen kell kialakítani azon végrehajtási intézkedéseket, amelyeket a Bizottság
  szabályozási párbeszédet követően,
  határozat útján
  határoz
  meg a kapuőr számára, figyelemmel az alapvető platformszolgáltatások jellemzőire, valamint a megkerülés esetleges kockázataira, továbbá az arányosság elvének és az érintett vállalkozások, valamint a harmadik felek alapvető jogainak tiszteletben tartása mellett.

| (29) | A minősített kapuőröknek a vonatkozó minősítő határozatban felsorolt minden egyes alapvető platformszolgáltatás tekintetében teljesíteniük kell az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségeket. A kötelező szabályokat adott esetben a kapuőrök konglomerátum-pozíciójának figyelembevételével kell alkalmazni. Továbbá eredményesen kell kialakítani azon végrehajtási intézkedéseket, amelyeket a Bizottság határozat útján
  határozhat
  meg a kapuőr számára, figyelemmel az alapvető platformszolgáltatások jellemzőire, valamint a megkerülés esetleges kockázataira, továbbá az arányosság elvének és az érintett vállalkozások, valamint a harmadik felek alapvető jogainak tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(29)

A minősített kapuőröknek a vonatkozó minősítő határozatban felsorolt minden egyes alapvető platformszolgáltatás tekintetében teljesíteniük kell az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségeket. A kötelező szabályokat adott esetben a kapuőrök konglomerátum-pozíciójának figyelembevételével kell alkalmazni. Továbbá eredményesen kell kialakítani azon végrehajtási intézkedéseket, amelyeket a Bizottság határozat útján
  határozhat
  meg a kapuőr számára, figyelemmel az alapvető platformszolgáltatások jellemzőire, valamint a megkerülés esetleges kockázataira, továbbá az arányosság elvének és az érintett vállalkozások, valamint a harmadik felek alapvető jogainak tiszteletben tartása mellett.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Az alapvető platformszolgáltatások igen gyorsan változó és összetett technológiai jellege a kapuőrök státuszának rendszeres felülvizsgálatát igényli, beleértve azokat is, akik a közeljövőben tehetnek szert tartós és állandósult pozícióra a műveleteik során. Annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő – a kapuőröket is beleértve – rendelkezzen a szükséges bizonyossággal az alkalmazandó jogi kötelezettségeket illetően, meg kell határozni a rendszeres felülvizsgálatok határidejét. Fontos továbbá ezeket a felülvizsgálatokat rendszeres időközönként, legalább
  kétévente
  lefolytatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Az alapvető platformszolgáltatások igen gyorsan változó és összetett technológiai jellege a kapuőrök státuszának rendszeres felülvizsgálatát igényli, beleértve azokat is, akik a közeljövőben tehetnek szert tartós és állandósult pozícióra a műveleteik során. Annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő – a kapuőröket is beleértve – rendelkezzen a szükséges bizonyossággal az alkalmazandó jogi kötelezettségeket illetően, meg kell határozni a rendszeres felülvizsgálatok határidejét. Fontos továbbá ezeket a felülvizsgálatokat rendszeres időközönként, legalább
  kétévente
  lefolytatni.

| (30) | Az alapvető platformszolgáltatások igen gyorsan változó és összetett technológiai jellege a kapuőrök státuszának rendszeres felülvizsgálatát igényli, beleértve azokat is, akik a közeljövőben tehetnek szert tartós és állandósult pozícióra a műveleteik során. Annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő – a kapuőröket is beleértve – rendelkezzen a szükséges bizonyossággal az alkalmazandó jogi kötelezettségeket illetően, meg kell határozni a rendszeres felülvizsgálatok határidejét. Fontos továbbá ezeket a felülvizsgálatokat rendszeres időközönként, legalább
  évente
  lefolytatni. |
| --- | --- |

(30)

Az alapvető platformszolgáltatások igen gyorsan változó és összetett technológiai jellege a kapuőrök státuszának rendszeres felülvizsgálatát igényli, beleértve azokat is, akik a közeljövőben tehetnek szert tartós és állandósult pozícióra a műveleteik során. Annak érdekében, hogy valamennyi piaci szereplő – a kapuőröket is beleértve – rendelkezzen a szükséges bizonyossággal az alkalmazandó jogi kötelezettségeket illetően, meg kell határozni a rendszeres felülvizsgálatok határidejét. Fontos továbbá ezeket a felülvizsgálatokat rendszeres időközönként, legalább
  évente
  lefolytatni.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A kapuőr státusz felülvizsgálatának eredményességét, valamint a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatások jegyzéke kiigazításának lehetőségét biztosítandó, a kapuőröknek értesíteniük kell a Bizottságot az egyéb platformszolgáltatók vagy a digitális ágazatban működő egyéb szolgáltatók tervezett és megvalósult felvásárlásáról. Ez az információ nem csupán a fentiekben említett, az egyes kapuőrök státuszával kapcsolatos felülvizsgálati folyamatot szolgálja, hanem olyan információt is jelent, amely kulcsfontosságú a digitális ágazatban a piac általánosabb megtámadhatósági trendjeinek nyomon követése szempontjából, így hasznos megfontolandó tényező lehet a jelen rendeletben előirányzott piaci vizsgálatok összefüggésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A kapuőr státusz felülvizsgálatának eredményességét, valamint a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatások jegyzéke kiigazításának lehetőségét biztosítandó, a kapuőröknek értesíteniük kell a Bizottságot az egyéb platformszolgáltatók vagy a digitális ágazatban működő egyéb szolgáltatók tervezett és megvalósult felvásárlásáról. Ez az információ nem csupán a fentiekben említett, az egyes kapuőrök státuszával kapcsolatos felülvizsgálati folyamatot szolgálja, hanem olyan információt is jelent, amely kulcsfontosságú a digitális ágazatban a piac általánosabb megtámadhatósági trendjeinek nyomon követése szempontjából, így hasznos megfontolandó tényező lehet a jelen rendeletben előirányzott piaci vizsgálatok összefüggésében.

| (31) | A kapuőr státusz felülvizsgálatának eredményességét, valamint a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatások jegyzéke kiigazításának lehetőségét biztosítandó, a kapuőröknek értesíteniük kell a Bizottságot az egyéb platformszolgáltatók vagy a digitális ágazatban működő egyéb szolgáltatók tervezett és megvalósult felvásárlásáról. Ez az információ nem csupán a fentiekben említett, az egyes kapuőrök státuszával kapcsolatos felülvizsgálati folyamatot szolgálja, hanem olyan információt is jelent, amely kulcsfontosságú a digitális ágazatban a piac általánosabb megtámadhatósági trendjeinek nyomon követése szempontjából, így hasznos megfontolandó tényező lehet a jelen rendeletben előirányzott piaci vizsgálatok összefüggésében.
  A Bizottságnak tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen értesítésekről. Az összegyűjtött információk felhasználhatók a 139/2004/EK rendelet 22. cikkében meghatározott áttételi eljárás elindítására. |
| --- | --- |

(31)

A kapuőr státusz felülvizsgálatának eredményességét, valamint a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatások jegyzéke kiigazításának lehetőségét biztosítandó, a kapuőröknek értesíteniük kell a Bizottságot az egyéb platformszolgáltatók vagy a digitális ágazatban működő egyéb szolgáltatók tervezett és megvalósult felvásárlásáról. Ez az információ nem csupán a fentiekben említett, az egyes kapuőrök státuszával kapcsolatos felülvizsgálati folyamatot szolgálja, hanem olyan információt is jelent, amely kulcsfontosságú a digitális ágazatban a piac általánosabb megtámadhatósági trendjeinek nyomon követése szempontjából, így hasznos megfontolandó tényező lehet a jelen rendeletben előirányzott piaci vizsgálatok összefüggésében.
  A Bizottságnak tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen értesítésekről. Az összegyűjtött információk felhasználhatók a 139/2004/EK rendelet 22. cikkében meghatározott áttételi eljárás elindítására.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | A kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások
  méltányosságának
  és
  megtámadhatóságának
  érdekében világos és egyértelmű módon kell e szolgáltatások tekintetében harmonizált kötelezettségeket előírni. E szabályokra a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatok káros hatásaival összefüggő kockázatok kezelése érdekében van szükség, ami az érintett szolgáltatások terén az üzleti környezet javát, a felhasználók javát és végül az egész társadalom javát szolgálja. A digitális piacok gyorsan változó és dinamikus jellegéből, valamint a kapuőrök jelentős gazdasági erejéből adódóan fontos, hogy ezeket a kötelezettségeket ténylegesen, azok megkerülése nélkül alkalmazzák. E célból a szóban forgó kötelezettségeket az adott kapuőr minden
  gyakorlatára
  alkalmazni kell, függetlenül annak formájától és attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű-e, amennyiben
  ez
  a 
  gyakorlat megfelel
  az
  olyan típusú gyakorlatoknak
  ,
  amelyek
  a 
  jelen rendelet szerinti kötelezettségek valamelyikének hatálya alá tartoznak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

A kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások
  méltányosságának
  és
  megtámadhatóságának
  érdekében világos és egyértelmű módon kell e szolgáltatások tekintetében harmonizált kötelezettségeket előírni. E szabályokra a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatok káros hatásaival összefüggő kockázatok kezelése érdekében van szükség, ami az érintett szolgáltatások terén az üzleti környezet javát, a felhasználók javát és végül az egész társadalom javát szolgálja. A digitális piacok gyorsan változó és dinamikus jellegéből, valamint a kapuőrök jelentős gazdasági erejéből adódóan fontos, hogy ezeket a kötelezettségeket ténylegesen, azok megkerülése nélkül alkalmazzák. E célból a szóban forgó kötelezettségeket az adott kapuőr minden
  gyakorlatára
  alkalmazni kell, függetlenül annak formájától és attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű-e, amennyiben
  ez
  a 
  gyakorlat megfelel
  az
  olyan típusú gyakorlatoknak
  ,
  amelyek
  a 
  jelen rendelet szerinti kötelezettségek valamelyikének hatálya alá tartoznak
  .

| (32) | A kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások
  méltányossága
  és
  megtámadhatósága
  érdekében világos és egyértelmű módon kell e szolgáltatások tekintetében harmonizált kötelezettségeket előírni. E szabályokra a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatok káros hatásaival összefüggő kockázatok kezelése érdekében van szükség, ami az érintett szolgáltatások terén az üzleti környezet javát, a felhasználók javát és végül az egész társadalom javát szolgálja. A digitális piacok gyorsan változó és dinamikus jellegéből, valamint a kapuőrök jelentős gazdasági erejéből adódóan fontos, hogy ezeket a kötelezettségeket ténylegesen, azok megkerülése nélkül alkalmazzák. E célból a szóban forgó kötelezettségeket az adott kapuőr minden
  magatartására
  alkalmazni kell, függetlenül annak formájától és attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű-e, amennyiben
  annak célja vagy hatása
  a 
  gyakorlatban egyenértékű lehet az e rendelet alapján tiltott gyakorlatokéval. Az ilyen magatartás magában foglalja a kapuőr által használt kialakítást, a végfelhasználói döntések nem semleges módon történő bemutatását, vagy a felhasználói felület vagy annak egy része struktúrájának, funkciójának vagy működési módjának a felhasználói autonómia, döntéshozatal vagy választás aláásására vagy csorbítására való felhasználását. |
| --- | --- |

(32)

A kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatások
  méltányossága
  és
  megtámadhatósága
  érdekében világos és egyértelmű módon kell e szolgáltatások tekintetében harmonizált kötelezettségeket előírni. E szabályokra a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatok káros hatásaival összefüggő kockázatok kezelése érdekében van szükség, ami az érintett szolgáltatások terén az üzleti környezet javát, a felhasználók javát és végül az egész társadalom javát szolgálja. A digitális piacok gyorsan változó és dinamikus jellegéből, valamint a kapuőrök jelentős gazdasági erejéből adódóan fontos, hogy ezeket a kötelezettségeket ténylegesen, azok megkerülése nélkül alkalmazzák. E célból a szóban forgó kötelezettségeket az adott kapuőr minden
  magatartására
  alkalmazni kell, függetlenül annak formájától és attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű-e, amennyiben
  annak célja vagy hatása
  a 
  gyakorlatban egyenértékű lehet az e rendelet alapján tiltott gyakorlatokéval. Az ilyen magatartás magában foglalja a kapuőr által használt kialakítást, a végfelhasználói döntések nem semleges módon történő bemutatását, vagy a felhasználói felület vagy annak egy része struktúrájának, funkciójának vagy működési módjának a felhasználói autonómia, döntéshozatal vagy választás aláásására vagy csorbítására való felhasználását.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek arra a mértékre korlátozódnak, amely a kapuőr azonosított gyakorlatai tisztességtelen jellegének kezeléséhez, valamint a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggő megtámadhatóság biztosításához szükséges és indokolt. Ezért a kötelezettségeknek meg kell felelniük a digitális ágazat jellemzőinek figyelembevétele mellett tisztességtelennek minősülő gyakorlatoknak, és amennyiben például az uniós versenyjogi szabályok érvényesítése során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy különösen negatív közvetlen hatást gyakorolnak az üzleti felhasználókra és a végfelhasználókra. Ezenfelül fontos rendelkezni a kapuőrökkel folytatott szabályozói párbeszéd lehetőségéről, amelynek célja azon kötelezettségek személyre szabása, amelyek eredményességük és arányosságuk biztosításához valószínűsíthetően egyedi végrehajtási intézkedéseket igényelnek. A kötelezettségeket csak azon újonnan azonosított konkrét gyakorlatok jellegével és hatásával kapcsolatos vizsgálat után lehet frissíteni
  , alapos vizsgálatot követően
  , amelyek ugyanúgy tisztességtelen és a megtámadhatóságot korlátozó gyakorlatnak minősülnek, mint a jelen rendeletben megnevezett gyakorlatok, ugyanakkor esetlegesen nem tartoznak a kötelezettségek jelenlegi körének hatálya alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek arra a mértékre korlátozódnak, amely a kapuőr azonosított gyakorlatai tisztességtelen jellegének kezeléséhez, valamint a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggő megtámadhatóság biztosításához szükséges és indokolt. Ezért a kötelezettségeknek meg kell felelniük a digitális ágazat jellemzőinek figyelembevétele mellett tisztességtelennek minősülő gyakorlatoknak, és amennyiben például az uniós versenyjogi szabályok érvényesítése során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy különösen negatív közvetlen hatást gyakorolnak az üzleti felhasználókra és a végfelhasználókra. Ezenfelül fontos rendelkezni a kapuőrökkel folytatott szabályozói párbeszéd lehetőségéről, amelynek célja azon kötelezettségek személyre szabása, amelyek eredményességük és arányosságuk biztosításához valószínűsíthetően egyedi végrehajtási intézkedéseket igényelnek. A kötelezettségeket csak azon újonnan azonosított konkrét gyakorlatok jellegével és hatásával kapcsolatos vizsgálat után lehet frissíteni
  , alapos vizsgálatot követően
  , amelyek ugyanúgy tisztességtelen és a megtámadhatóságot korlátozó gyakorlatnak minősülnek, mint a jelen rendeletben megnevezett gyakorlatok, ugyanakkor esetlegesen nem tartoznak a kötelezettségek jelenlegi körének hatálya alá.

| (33) | Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek arra a mértékre korlátozódnak, amely a kapuőr azonosított gyakorlatai tisztességtelen jellegének kezeléséhez, valamint a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggő megtámadhatóság biztosításához szükséges és indokolt. Ezért a kötelezettségeknek meg kell felelniük a digitális ágazat jellemzőinek figyelembevétele mellett tisztességtelennek minősülő gyakorlatoknak, és amennyiben például az uniós versenyjogi szabályok érvényesítése során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy különösen negatív közvetlen hatást gyakorolnak az üzleti felhasználókra és a végfelhasználókra.
  A rendeletben meghatározott kötelezettségeknek figyelembe kell venniük a nyújtott alapvető platformszolgáltatások jellegét és a különböző üzleti modellek jelenlétét.
  Ezenfelül fontos rendelkezni a kapuőrökkel folytatott szabályozói párbeszéd lehetőségéről, amelynek célja azon kötelezettségek személyre szabása, amelyek eredményességük és arányosságuk biztosításához valószínűsíthetően egyedi végrehajtási intézkedéseket igényelnek. A kötelezettségeket csak azon újonnan azonosított konkrét gyakorlatok jellegével és hatásával kapcsolatos vizsgálat után lehet frissíteni, amelyek ugyanúgy tisztességtelen és a megtámadhatóságot korlátozó gyakorlatnak minősülnek, mint a jelen rendeletben megnevezett gyakorlatok, ugyanakkor esetlegesen nem tartoznak a kötelezettségek jelenlegi körének hatálya alá. |
| --- | --- |

(33)

Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek arra a mértékre korlátozódnak, amely a kapuőr azonosított gyakorlatai tisztességtelen jellegének kezeléséhez, valamint a kapuőrök által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggő megtámadhatóság biztosításához szükséges és indokolt. Ezért a kötelezettségeknek meg kell felelniük a digitális ágazat jellemzőinek figyelembevétele mellett tisztességtelennek minősülő gyakorlatoknak, és amennyiben például az uniós versenyjogi szabályok érvényesítése során szerzett tapasztalat azt mutatja, hogy különösen negatív közvetlen hatást gyakorolnak az üzleti felhasználókra és a végfelhasználókra.
  A rendeletben meghatározott kötelezettségeknek figyelembe kell venniük a nyújtott alapvető platformszolgáltatások jellegét és a különböző üzleti modellek jelenlétét.
  Ezenfelül fontos rendelkezni a kapuőrökkel folytatott szabályozói párbeszéd lehetőségéről, amelynek célja azon kötelezettségek személyre szabása, amelyek eredményességük és arányosságuk biztosításához valószínűsíthetően egyedi végrehajtási intézkedéseket igényelnek. A kötelezettségeket csak azon újonnan azonosított konkrét gyakorlatok jellegével és hatásával kapcsolatos vizsgálat után lehet frissíteni, amelyek ugyanúgy tisztességtelen és a megtámadhatóságot korlátozó gyakorlatnak minősülnek, mint a jelen rendeletben megnevezett gyakorlatok, ugyanakkor esetlegesen nem tartoznak a kötelezettségek jelenlegi körének hatálya alá.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A különböző forrásokból származó végfelhasználói adatok kombinációja vagy a felhasználók beléptetése a kapuőrök különböző szolgáltatásaiba potenciális előnyöket biztosít a kapuőröknek az adatfelhalmozás tekintetében, ami viszont a piacra lépés akadályait erősíti. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök ne ássák alá tisztességtelen módon az alapvető platformszolgáltatások terén a megtámadhatóságot, lehetővé kell tenniük, hogy a végfelhasználóik szabadon dönthessenek az ilyen üzleti gyakorlatokba való belépés lehetőségéről oly módon, hogy kevésbé személyre szabott alternatívát kínálnak. A lehetőségnek ki kell terjednie a személyes adatok összes lehetséges forrására, beleértve a kapuőr saját szolgáltatásait, valamint harmadik felek weboldalait, és azt proaktív módon, egyértelmű, világos és könnyen érthető formában kell a végfelhasználóval ismertetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A különböző forrásokból származó végfelhasználói adatok kombinációja vagy a felhasználók beléptetése a kapuőrök különböző szolgáltatásaiba potenciális előnyöket biztosít a kapuőröknek az adatfelhalmozás tekintetében, ami viszont a piacra lépés akadályait erősíti. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök ne ássák alá tisztességtelen módon az alapvető platformszolgáltatások terén a megtámadhatóságot, lehetővé kell tenniük, hogy a végfelhasználóik szabadon dönthessenek az ilyen üzleti gyakorlatokba való belépés lehetőségéről oly módon, hogy kevésbé személyre szabott alternatívát kínálnak. A lehetőségnek ki kell terjednie a személyes adatok összes lehetséges forrására, beleértve a kapuőr saját szolgáltatásait, valamint harmadik felek weboldalait, és azt proaktív módon, egyértelmű, világos és könnyen érthető formában kell a végfelhasználóval ismertetni.

| (36) | A különböző forrásokból származó végfelhasználói adatok kombinációja vagy a felhasználók beléptetése a kapuőrök különböző szolgáltatásaiba potenciális előnyöket biztosít a kapuőröknek az adatfelhalmozás tekintetében, ami viszont a piacra lépés akadályait erősíti. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök ne ássák alá tisztességtelen módon az alapvető platformszolgáltatások terén a megtámadhatóságot, lehetővé kell tenniük, hogy a végfelhasználóik szabadon dönthessenek az ilyen üzleti gyakorlatokba való belépés lehetőségéről oly módon, hogy kevésbé személyre szabott
  , de egyenértékű
  alternatívát kínálnak
  . A kevésbé személyre szabott alternatíva nem lehet más vagy rosszabb minőségű, mint a személyes adataik összevonásához hozzájáruló végfelhasználóknak nyújtott szolgáltatás
  . A lehetőségnek ki kell terjednie a személyes adatok összes lehetséges forrására, beleértve a kapuőr saját szolgáltatásait, valamint harmadik felek weboldalait, és azt proaktív módon, egyértelmű, világos és könnyen érthető formában kell a végfelhasználóval ismertetni. |
| --- | --- |

(36)

A különböző forrásokból származó végfelhasználói adatok kombinációja vagy a felhasználók beléptetése a kapuőrök különböző szolgáltatásaiba potenciális előnyöket biztosít a kapuőröknek az adatfelhalmozás tekintetében, ami viszont a piacra lépés akadályait erősíti. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök ne ássák alá tisztességtelen módon az alapvető platformszolgáltatások terén a megtámadhatóságot, lehetővé kell tenniük, hogy a végfelhasználóik szabadon dönthessenek az ilyen üzleti gyakorlatokba való belépés lehetőségéről oly módon, hogy kevésbé személyre szabott
  , de egyenértékű
  alternatívát kínálnak
  . A kevésbé személyre szabott alternatíva nem lehet más vagy rosszabb minőségű, mint a személyes adataik összevonásához hozzájáruló végfelhasználóknak nyújtott szolgáltatás
  . A lehetőségnek ki kell terjednie a személyes adatok összes lehetséges forrására, beleértve a kapuőr saját szolgáltatásait, valamint harmadik felek weboldalait, és azt proaktív módon, egyértelmű, világos és könnyen érthető formában kell a végfelhasználóval ismertetni.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

36 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36a) | A kiskorúakat különös védelemben kell részesíteni személyes adataik tekintetében, kivált a marketingcélokat, illetve személyi vagy felhasználói profilok létrehozásának célját szolgáló adatfelhasználás, valamint a személyes adatok gyűjtése tekintetében. Ezért a kiskorúak kapuőrök által gyűjtött vagy más módon generált személyes adatai kereskedelmi céllal – így például közvetlen üzletszerzés, profilalkotás és viselkedésalapú célzott reklámozás céljából – nem kezelhetők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36a)

A kiskorúakat különös védelemben kell részesíteni személyes adataik tekintetében, kivált a marketingcélokat, illetve személyi vagy felhasználói profilok létrehozásának célját szolgáló adatfelhasználás, valamint a személyes adatok gyűjtése tekintetében. Ezért a kiskorúak kapuőrök által gyűjtött vagy más módon generált személyes adatai kereskedelmi céllal – így például közvetlen üzletszerzés, profilalkotás és viselkedésalapú célzott reklámozás céljából – nem kezelhetők.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

36 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (36b) | A végfelhasználók méltányos választási lehetőségének biztosítása érdekében a hozzájárulás megtagadása nem lehet nehezebb, mint a hozzájárulás megadása. Emellett a végfelhasználók jogainak és szabadságainak védelme érdekében a személyes adatok reklámcélú kezelésének összhangban kell lennie az (EU) 2016/679 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti adattakarékossági követelményekkel. Továbbá faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó adatok kezelését szigorúan korlátozni kell, és azokra az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkében meghatározott megfelelő biztosítékok vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36b)

A végfelhasználók méltányos választási lehetőségének biztosítása érdekében a hozzájárulás megtagadása nem lehet nehezebb, mint a hozzájárulás megadása. Emellett a végfelhasználók jogainak és szabadságainak védelme érdekében a személyes adatok reklámcélú kezelésének összhangban kell lennie az (EU) 2016/679 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti adattakarékossági követelményekkel. Továbbá faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy világnézeti meggyőződésre vagy szakszervezeti tagságra utaló személyes adatok, valamint az egészségügyi adatok és a természetes személyek szexuális életére vagy szexuális irányultságára vonatkozó adatok kezelését szigorúan korlátozni kell, és azokra az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkében meghatározott megfelelő biztosítékok vonatkoznak.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Pozíciójuk miatt a kapuőrök bizonyos esetekben korlátozhatják az online közvetítő szolgáltatásaik üzleti felhasználóit abban, hogy áruikat vagy szolgáltatásaikat kedvezőbb feltételek mellett – az árakat is beleértve – kínálják a végfelhasználók részére más online közvetítő szolgáltatásokon keresztül. E korlátozások komoly elrettentő hatást gyakorolnak a kapuőrök üzleti felhasználóira az alternatív online közvetítő szolgáltatások használata terén, korlátozzák a platformok közötti megtámadhatóságot, ami viszont korlátozza az alternatív online közvetítő csatornák választékát a végfelhasználók számára. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök online közvetítő szolgáltatásainak üzleti felhasználói szabadon választhassanak alternatív online közvetítő szolgáltatásokat, és differenciálják a feltételeket, amelyek szerint termékeiket vagy szolgáltatásaikat kínálják a végfelhasználók részére, nem fogadható el, hogy a kapuőrök korlátozzák az üzleti felhasználókat abban, hogy a kereskedelmi feltételek, többek között az árak differenciálása mellett döntsenek. Ez a szigorítás bármely, egyenértékű hatással járó intézkedésre vonatkozik, mint például a megnövekedett megbízási jutalékok vagy az üzleti felhasználók kínálatának törlése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Pozíciójuk miatt a kapuőrök bizonyos esetekben korlátozhatják az online közvetítő szolgáltatásaik üzleti felhasználóit abban, hogy áruikat vagy szolgáltatásaikat kedvezőbb feltételek mellett – az árakat is beleértve – kínálják a végfelhasználók részére más online közvetítő szolgáltatásokon keresztül. E korlátozások komoly elrettentő hatást gyakorolnak a kapuőrök üzleti felhasználóira az alternatív online közvetítő szolgáltatások használata terén, korlátozzák a platformok közötti megtámadhatóságot, ami viszont korlátozza az alternatív online közvetítő csatornák választékát a végfelhasználók számára. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök online közvetítő szolgáltatásainak üzleti felhasználói szabadon választhassanak alternatív online közvetítő szolgáltatásokat, és differenciálják a feltételeket, amelyek szerint termékeiket vagy szolgáltatásaikat kínálják a végfelhasználók részére, nem fogadható el, hogy a kapuőrök korlátozzák az üzleti felhasználókat abban, hogy a kereskedelmi feltételek, többek között az árak differenciálása mellett döntsenek. Ez a szigorítás bármely, egyenértékű hatással járó intézkedésre vonatkozik, mint például a megnövekedett megbízási jutalékok vagy az üzleti felhasználók kínálatának törlése.

| (37) | Pozíciójuk miatt a kapuőrök bizonyos esetekben
  szerződéses feltételek előírásával
  korlátozhatják az online közvetítő szolgáltatásaik üzleti felhasználóit abban, hogy áruikat vagy szolgáltatásaikat kedvezőbb feltételek mellett – az árakat is beleértve – kínálják a végfelhasználók részére más online közvetítő szolgáltatásokon
  vagy közvetlen üzleti csatornákon
  keresztül. E korlátozások komoly elrettentő hatást gyakorolnak a kapuőrök üzleti felhasználóira az alternatív online közvetítő szolgáltatások
  vagy közvetlen értékesítési csatornák
  használata terén, korlátozzák a platformok közötti megtámadhatóságot, ami viszont korlátozza az alternatív online közvetítő csatornák választékát a végfelhasználók számára. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök online közvetítő szolgáltatásainak üzleti felhasználói szabadon választhassanak alternatív online közvetítő szolgáltatásokat
  vagy egyéb közvetlen értékesítési csatornákat
  , és differenciálják a feltételeket, amelyek szerint termékeiket vagy szolgáltatásaikat kínálják a végfelhasználók részére, nem fogadható el, hogy a kapuőrök korlátozzák az üzleti felhasználókat abban, hogy a kereskedelmi feltételek, többek között az árak differenciálása mellett döntsenek. Ez a szigorítás bármely, egyenértékű hatással járó intézkedésre vonatkozik, mint például a megnövekedett megbízási jutalékok vagy az üzleti felhasználók kínálatának törlése. |
| --- | --- |

(37)

Pozíciójuk miatt a kapuőrök bizonyos esetekben
  szerződéses feltételek előírásával
  korlátozhatják az online közvetítő szolgáltatásaik üzleti felhasználóit abban, hogy áruikat vagy szolgáltatásaikat kedvezőbb feltételek mellett – az árakat is beleértve – kínálják a végfelhasználók részére más online közvetítő szolgáltatásokon
  vagy közvetlen üzleti csatornákon
  keresztül. E korlátozások komoly elrettentő hatást gyakorolnak a kapuőrök üzleti felhasználóira az alternatív online közvetítő szolgáltatások
  vagy közvetlen értékesítési csatornák
  használata terén, korlátozzák a platformok közötti megtámadhatóságot, ami viszont korlátozza az alternatív online közvetítő csatornák választékát a végfelhasználók számára. Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőrök online közvetítő szolgáltatásainak üzleti felhasználói szabadon választhassanak alternatív online közvetítő szolgáltatásokat
  vagy egyéb közvetlen értékesítési csatornákat
  , és differenciálják a feltételeket, amelyek szerint termékeiket vagy szolgáltatásaikat kínálják a végfelhasználók részére, nem fogadható el, hogy a kapuőrök korlátozzák az üzleti felhasználókat abban, hogy a kereskedelmi feltételek, többek között az árak differenciálása mellett döntsenek. Ez a szigorítás bármely, egyenértékű hatással járó intézkedésre vonatkozik, mint például a megnövekedett megbízási jutalékok vagy az üzleti felhasználók kínálatának törlése.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A kapuőrök alapvető platformszolgáltatásaitól való függés további erősödésének megakadályozása érdekében a kapuőrök üzleti felhasználói részére szabad kezet kell adni a promóció és azon értékesítési csatorna kiválasztása terén, amelyet a leginkább alkalmasnak találnak arra, hogy azon végfelhasználókkal kommunikáljanak, amelyeket az üzleti felhasználók a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás segítségével szereztek. Ugyanakkor a végfelhasználóknak is szabad kezet kell kapniuk abban, hogy válasszanak ezen üzleti felhasználók kínálatából, és szerződést kössenek velük akár adott esetben a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás révén, vagy az üzleti felhasználó közvetlen értékesítési csatornáján keresztül, vagy a szóban forgó üzleti felhasználó által használt egyéb közvetett értékesítési csatornán keresztül. Ez vonatkozik az ajánlatok promóciójára
  és
  az üzleti felhasználók és a végfelhasználók közötti szerződéskötésre. Ráadásul nem ásható alá és nem korlátozható a végfelhasználók azon képessége sem, hogy szabadon vásároljanak tartalmat, előfizetést, funkciókat vagy egyéb tételeket a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatáson kívül. Különösen azt kell elkerülni, hogy a kapuőrök egy, az alapvető platformszolgáltatásukon futó szoftveralkalmazás segítségével korlátozzák a végfelhasználókat abban, hogy az ilyen szolgáltatásokhoz hozzáférjenek és igénybe vegyék azokat. Például egy szoftveralkalmazás-letöltésen kívül vásárolt vagy szoftveralkalmazás-áruházból vásárolt online tartalom előfizetőit nem szabad megakadályozni abban, hogy ehhez a tartalomhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán futó szoftveralkalmazáson keresztül férjenek hozzá csak azért, mert azt e szoftveralkalmazáson vagy szoftveralkalmazás-áruházon kívül vásárolták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A kapuőrök alapvető platformszolgáltatásaitól való függés további erősödésének megakadályozása érdekében a kapuőrök üzleti felhasználói részére szabad kezet kell adni a promóció és azon értékesítési csatorna kiválasztása terén, amelyet a leginkább alkalmasnak találnak arra, hogy azon végfelhasználókkal kommunikáljanak, amelyeket az üzleti felhasználók a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás segítségével szereztek. Ugyanakkor a végfelhasználóknak is szabad kezet kell kapniuk abban, hogy válasszanak ezen üzleti felhasználók kínálatából, és szerződést kössenek velük akár adott esetben a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás révén, vagy az üzleti felhasználó közvetlen értékesítési csatornáján keresztül, vagy a szóban forgó üzleti felhasználó által használt egyéb közvetett értékesítési csatornán keresztül. Ez vonatkozik az ajánlatok promóciójára
  és
  az üzleti felhasználók és a végfelhasználók közötti szerződéskötésre. Ráadásul nem ásható alá és nem korlátozható a végfelhasználók azon képessége sem, hogy szabadon vásároljanak tartalmat, előfizetést, funkciókat vagy egyéb tételeket a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatáson kívül. Különösen azt kell elkerülni, hogy a kapuőrök egy, az alapvető platformszolgáltatásukon futó szoftveralkalmazás segítségével korlátozzák a végfelhasználókat abban, hogy az ilyen szolgáltatásokhoz hozzáférjenek és igénybe vegyék azokat. Például egy szoftveralkalmazás-letöltésen kívül vásárolt vagy szoftveralkalmazás-áruházból vásárolt online tartalom előfizetőit nem szabad megakadályozni abban, hogy ehhez a tartalomhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán futó szoftveralkalmazáson keresztül férjenek hozzá csak azért, mert azt e szoftveralkalmazáson vagy szoftveralkalmazás-áruházon kívül vásárolták.

| (38) | A kapuőrök alapvető platformszolgáltatásaitól való függés további erősödésének megakadályozása érdekében a kapuőrök üzleti felhasználói részére szabad kezet kell adni a promóció és azon értékesítési csatorna kiválasztása terén, amelyet a leginkább alkalmasnak találnak arra, hogy azon végfelhasználókkal kommunikáljanak, amelyeket az üzleti felhasználók a kapuőr által nyújtott
  vagy más csatornán keresztül igénybe vett
  alapvető platformszolgáltatás segítségével szereztek.
  Megszerzett végfelhasználó alatt az a végfelhasználó értendő, aki már szerződéses jogviszonyba került az üzleti felhasználóval. Ilyen szerződéses jogviszony létrejöhet díjköteles vagy ingyenes szolgáltatás igénybevételével (pl. ingyenes próbák, ingyenes szolgáltatási szintek) a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán, vagy bármely más csatornán keresztül.
  Ugyanakkor a végfelhasználóknak is szabad kezet kell kapniuk abban, hogy válasszanak ezen üzleti felhasználók kínálatából, és szerződést kössenek velük akár adott esetben a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás révén, vagy az üzleti felhasználó közvetlen értékesítési csatornáján keresztül, vagy a szóban forgó üzleti felhasználó által használt egyéb közvetett értékesítési csatornán keresztül. Ez vonatkozik az ajánlatok promóciójára
  , valamint
  az üzleti felhasználók és a végfelhasználók közötti
  kommunikációra és
  szerződéskötésre. Ráadásul nem ásható alá és nem korlátozható a végfelhasználók azon képessége sem, hogy szabadon vásároljanak tartalmat, előfizetést, funkciókat vagy egyéb tételeket a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatáson kívül. Különösen azt kell elkerülni, hogy a kapuőrök egy, az alapvető platformszolgáltatásukon futó szoftveralkalmazás segítségével korlátozzák a végfelhasználókat abban, hogy az ilyen szolgáltatásokhoz hozzáférjenek és igénybe vegyék azokat. Például egy szoftveralkalmazás-letöltésen kívül vásárolt vagy szoftveralkalmazás-áruházból vásárolt online tartalom előfizetőit nem szabad megakadályozni abban, hogy ehhez a tartalomhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán futó szoftveralkalmazáson keresztül férjenek hozzá csak azért, mert azt e szoftveralkalmazáson vagy szoftveralkalmazás-áruházon kívül vásárolták. |
| --- | --- |

(38)

A kapuőrök alapvető platformszolgáltatásaitól való függés további erősödésének megakadályozása érdekében a kapuőrök üzleti felhasználói részére szabad kezet kell adni a promóció és azon értékesítési csatorna kiválasztása terén, amelyet a leginkább alkalmasnak találnak arra, hogy azon végfelhasználókkal kommunikáljanak, amelyeket az üzleti felhasználók a kapuőr által nyújtott
  vagy más csatornán keresztül igénybe vett
  alapvető platformszolgáltatás segítségével szereztek.
  Megszerzett végfelhasználó alatt az a végfelhasználó értendő, aki már szerződéses jogviszonyba került az üzleti felhasználóval. Ilyen szerződéses jogviszony létrejöhet díjköteles vagy ingyenes szolgáltatás igénybevételével (pl. ingyenes próbák, ingyenes szolgáltatási szintek) a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán, vagy bármely más csatornán keresztül.
  Ugyanakkor a végfelhasználóknak is szabad kezet kell kapniuk abban, hogy válasszanak ezen üzleti felhasználók kínálatából, és szerződést kössenek velük akár adott esetben a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatás révén, vagy az üzleti felhasználó közvetlen értékesítési csatornáján keresztül, vagy a szóban forgó üzleti felhasználó által használt egyéb közvetett értékesítési csatornán keresztül. Ez vonatkozik az ajánlatok promóciójára
  , valamint
  az üzleti felhasználók és a végfelhasználók közötti
  kommunikációra és
  szerződéskötésre. Ráadásul nem ásható alá és nem korlátozható a végfelhasználók azon képessége sem, hogy szabadon vásároljanak tartalmat, előfizetést, funkciókat vagy egyéb tételeket a kapuőr által nyújtott alapvető platformszolgáltatáson kívül. Különösen azt kell elkerülni, hogy a kapuőrök egy, az alapvető platformszolgáltatásukon futó szoftveralkalmazás segítségével korlátozzák a végfelhasználókat abban, hogy az ilyen szolgáltatásokhoz hozzáférjenek és igénybe vegyék azokat. Például egy szoftveralkalmazás-letöltésen kívül vásárolt vagy szoftveralkalmazás-áruházból vásárolt online tartalom előfizetőit nem szabad megakadályozni abban, hogy ehhez a tartalomhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán futó szoftveralkalmazáson keresztül férjenek hozzá csak azért, mert azt e szoftveralkalmazáson vagy szoftveralkalmazás-áruházon kívül vásárolták.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

39 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (39) | A méltányos kereskedelmi környezet megóvása és a digitális ágazat megtámadhatóságának fenntartása érdekében fontos megóvni az üzleti felhasználók azon jogát, hogy bármely érintett közigazgatási vagy más hatóságnál aggályokat vessenek fel a kapuőrök tisztességtelen magatartásával kapcsolatban. Előfordulhat például, hogy az üzleti felhasználók panaszt kívánnak tenni a tisztességtelen gyakorlatok különböző típusaival kapcsolatban, mint például a diszkriminatív hozzáférési feltételek, az üzleti felhasználók fiókjának indokolatlan lezárása vagy a termékek eltávolításának nem egyértelmű indokai. Ezért tiltani kell minden olyan gyakorlatot, amely bármely módon akadályozza az aggályok felvetésének vagy a rendelkezésre álló jogorvoslatra törekvésnek a lehetőségét, például a szerződésben vagy más írásos megállapodásban foglalt titoktartási záradékok révén. Ez nem sértheti az üzleti felhasználók és a kapuőrök azon jogát, hogy megállapodásaikban meghatározzák a használati feltételeket, beleértve a jogszerű panaszkezelési mechanizmusok igénybevételét, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmusok vagy a vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban bizonyos bíróságok joghatóságának az igénybevétele. Mindez ugyanakkor azt a szerepet sem sértheti, amelyet a kapuőrök töltenek be az illegális online tartalom elleni küzdelemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(39)

A méltányos kereskedelmi környezet megóvása és a digitális ágazat megtámadhatóságának fenntartása érdekében fontos megóvni az üzleti felhasználók azon jogát, hogy bármely érintett közigazgatási vagy más hatóságnál aggályokat vessenek fel a kapuőrök tisztességtelen magatartásával kapcsolatban. Előfordulhat például, hogy az üzleti felhasználók panaszt kívánnak tenni a tisztességtelen gyakorlatok különböző típusaival kapcsolatban, mint például a diszkriminatív hozzáférési feltételek, az üzleti felhasználók fiókjának indokolatlan lezárása vagy a termékek eltávolításának nem egyértelmű indokai. Ezért tiltani kell minden olyan gyakorlatot, amely bármely módon akadályozza az aggályok felvetésének vagy a rendelkezésre álló jogorvoslatra törekvésnek a lehetőségét, például a szerződésben vagy más írásos megállapodásban foglalt titoktartási záradékok révén. Ez nem sértheti az üzleti felhasználók és a kapuőrök azon jogát, hogy megállapodásaikban meghatározzák a használati feltételeket, beleértve a jogszerű panaszkezelési mechanizmusok igénybevételét, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmusok vagy a vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban bizonyos bíróságok joghatóságának az igénybevétele. Mindez ugyanakkor azt a szerepet sem sértheti, amelyet a kapuőrök töltenek be az illegális online tartalom elleni küzdelemben.

| (39) | A méltányos kereskedelmi környezet megóvása és a digitális ágazat megtámadhatóságának fenntartása érdekében fontos megóvni az üzleti felhasználók
  és a végfelhasználók – többek között a visszaéléseket bejelentők –
  azon jogát, hogy bármely érintett közigazgatási vagy más hatóságnál aggályokat vessenek fel a kapuőrök tisztességtelen magatartásával kapcsolatban. Előfordulhat például, hogy az üzleti felhasználók
  vagy a végfelhasználók
  panaszt kívánnak tenni a tisztességtelen gyakorlatok különböző típusaival kapcsolatban, mint például a diszkriminatív hozzáférési feltételek, az üzleti felhasználók fiókjának indokolatlan lezárása vagy a termékek eltávolításának nem egyértelmű indokai. Ezért tiltani kell minden olyan gyakorlatot, amely bármely módon akadályozza
  vagy gátolja
  az aggályok felvetésének vagy a rendelkezésre álló jogorvoslatra törekvésnek a lehetőségét, például a szerződésben vagy más írásos megállapodásban foglalt titoktartási záradékok révén. Ez nem sértheti az üzleti felhasználók és a kapuőrök azon jogát, hogy megállapodásaikban meghatározzák a használati feltételeket, beleértve a jogszerű panaszkezelési mechanizmusok igénybevételét, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmusok vagy a vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban bizonyos bíróságok joghatóságának az igénybevétele. Mindez ugyanakkor azt a szerepet sem sértheti, amelyet a kapuőrök töltenek be az illegális online tartalom elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(39)

A méltányos kereskedelmi környezet megóvása és a digitális ágazat megtámadhatóságának fenntartása érdekében fontos megóvni az üzleti felhasználók
  és a végfelhasználók – többek között a visszaéléseket bejelentők –
  azon jogát, hogy bármely érintett közigazgatási vagy más hatóságnál aggályokat vessenek fel a kapuőrök tisztességtelen magatartásával kapcsolatban. Előfordulhat például, hogy az üzleti felhasználók
  vagy a végfelhasználók
  panaszt kívánnak tenni a tisztességtelen gyakorlatok különböző típusaival kapcsolatban, mint például a diszkriminatív hozzáférési feltételek, az üzleti felhasználók fiókjának indokolatlan lezárása vagy a termékek eltávolításának nem egyértelmű indokai. Ezért tiltani kell minden olyan gyakorlatot, amely bármely módon akadályozza
  vagy gátolja
  az aggályok felvetésének vagy a rendelkezésre álló jogorvoslatra törekvésnek a lehetőségét, például a szerződésben vagy más írásos megállapodásban foglalt titoktartási záradékok révén. Ez nem sértheti az üzleti felhasználók és a kapuőrök azon jogát, hogy megállapodásaikban meghatározzák a használati feltételeket, beleértve a jogszerű panaszkezelési mechanizmusok igénybevételét, mint például az alternatív vitarendezési mechanizmusok vagy a vonatkozó uniós és nemzeti joggal összhangban bizonyos bíróságok joghatóságának az igénybevétele. Mindez ugyanakkor azt a szerepet sem sértheti, amelyet a kapuőrök töltenek be az illegális online tartalom elleni küzdelemben.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | Az azonosító szolgáltatások kulcsfontosságúak
  az üzleti felhasználók
  számára a tevékenységük folytatásához
  , mivel nem csupán a szolgáltatások optimalizálását
  teszi
  lehetővé számukra – az (EU) 2016/679 rendeletben és az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelvében (33) engedélyezett mértékig –, hanem bizalmat is ébresztenek az online ügyletek iránt, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban. A kapuőrök
  ezért
  alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra, hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználók számára előírják, hogy a kapuőr által nyújtott azonosítási szolgáltatásokat az említett üzleti felhasználók szolgáltatásaik vagy termékeik nyújtásának részeként integrálják, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más azonosítási szolgáltatások is elérhetők. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

Az azonosító szolgáltatások kulcsfontosságúak
  az üzleti felhasználók
  számára a tevékenységük folytatásához
  , mivel nem csupán a szolgáltatások optimalizálását
  teszi
  lehetővé számukra – az (EU) 2016/679 rendeletben és az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelvében (33) engedélyezett mértékig –, hanem bizalmat is ébresztenek az online ügyletek iránt, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban. A kapuőrök
  ezért
  alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra, hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználók számára előírják, hogy a kapuőr által nyújtott azonosítási szolgáltatásokat az említett üzleti felhasználók szolgáltatásaik vagy termékeik nyújtásának részeként integrálják, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más azonosítási szolgáltatások is elérhetők.

| (40) | A kapuőrök különféle kiegészítő szolgáltatásokat kínálnak. A megtámadhatóság biztosítása érdekében kulcsfontosságú, hogy
  az üzleti felhasználók
  szabadon választhassanak e kiegészítő szolgáltatások közül anélkül, hogy aggódniuk kellene amiatt, hogy azok káros hatást gyakorolnak az alapvető platformszolgáltatás nyújtására, és szabadon folytathassák tevékenységüket
  , mivel
  azok
  nem csupán a szolgáltatások optimalizálását
  teszik
  lehetővé számukra – az (EU) 2016/679 rendeletben és az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelvében (33) engedélyezett mértékig –, hanem bizalmat is ébresztenek az online ügyletek iránt, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban.
  Ezért
  a kapuőrök
  alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra, hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználóik számára előírják, hogy a kapuőr vagy valamely meghatározott harmadik fél által nyújtott kiegészítő szolgáltatásokat vegyenek igénybe, kínáljanak vagy integráljanak, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más kiegészítő szolgáltatások is elérhetők. Ugyanígy, a
  kapuőrök alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra
  sem
  , hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználók számára előírják, hogy a kapuőr által nyújtott azonosítási szolgáltatásokat az említett üzleti felhasználók szolgáltatásaik vagy termékeik nyújtásának részeként integrálják, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más azonosítási szolgáltatások is elérhetők. |
| --- | --- |

(40)

A kapuőrök különféle kiegészítő szolgáltatásokat kínálnak. A megtámadhatóság biztosítása érdekében kulcsfontosságú, hogy
  az üzleti felhasználók
  szabadon választhassanak e kiegészítő szolgáltatások közül anélkül, hogy aggódniuk kellene amiatt, hogy azok káros hatást gyakorolnak az alapvető platformszolgáltatás nyújtására, és szabadon folytathassák tevékenységüket
  , mivel
  azok
  nem csupán a szolgáltatások optimalizálását
  teszik
  lehetővé számukra – az (EU) 2016/679 rendeletben és az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelvében (33) engedélyezett mértékig –, hanem bizalmat is ébresztenek az online ügyletek iránt, az uniós vagy a nemzeti joggal összhangban.
  Ezért
  a kapuőrök
  alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra, hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználóik számára előírják, hogy a kapuőr vagy valamely meghatározott harmadik fél által nyújtott kiegészítő szolgáltatásokat vegyenek igénybe, kínáljanak vagy integráljanak, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más kiegészítő szolgáltatások is elérhetők. Ugyanígy, a
  kapuőrök alapvető platformszolgáltatóként betöltött pozíciójukat nem használhatják fel arra
  sem
  , hogy a függő helyzetben lévő üzleti felhasználók számára előírják, hogy a kapuőr által nyújtott azonosítási szolgáltatásokat az említett üzleti felhasználók szolgáltatásaik vagy termékeik nyújtásának részeként integrálják, amennyiben ezen üzleti felhasználók számára más azonosítási szolgáltatások is elérhetők.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

41 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (41) | A kapuőrök nem korlátozhatják a végfelhasználók szabad választását oly módon, hogy technikailag megakadályozzák a különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltást vagy az azokra történő előfizetést. A kapuőröknek ezért biztosítaniuk kell a szabad választást, függetlenül attól, hogy ők gyártják-e azt a hardvert, amellyel e szoftveralkalmazások vagy szolgáltatások hozzáférhetők, és nem támaszthatnak mesterséges technikai akadályokat, hogy a váltást
  ellehetetlenítsék
  vagy eredménytelenné tegyék. Egy adott termék vagy szolgáltatás végfelhasználók részére történő kínálása, akár előtelepítés révén, valamint a végfelhasználói kínálat javítása, például jobb árak vagy minőség révén, önmagában nem minősül a váltás akadályozásának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41)

A kapuőrök nem korlátozhatják a végfelhasználók szabad választását oly módon, hogy technikailag megakadályozzák a különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltást vagy az azokra történő előfizetést. A kapuőröknek ezért biztosítaniuk kell a szabad választást, függetlenül attól, hogy ők gyártják-e azt a hardvert, amellyel e szoftveralkalmazások vagy szolgáltatások hozzáférhetők, és nem támaszthatnak mesterséges technikai akadályokat, hogy a váltást
  ellehetetlenítsék
  vagy eredménytelenné tegyék. Egy adott termék vagy szolgáltatás végfelhasználók részére történő kínálása, akár előtelepítés révén, valamint a végfelhasználói kínálat javítása, például jobb árak vagy minőség révén, önmagában nem minősül a váltás akadályozásának.

| (41) | A kapuőrök nem korlátozhatják a végfelhasználók szabad választását oly módon, hogy technikailag megakadályozzák a különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltást vagy az azokra történő előfizetést. A kapuőröknek ezért biztosítaniuk kell a szabad választást, függetlenül attól, hogy ők gyártják-e azt a hardvert, amellyel e szoftveralkalmazások vagy szolgáltatások hozzáférhetők, és nem támaszthatnak mesterséges technikai akadályokat, hogy a váltást
  megnehezítsék
  vagy eredménytelenné tegyék. Egy adott termék vagy szolgáltatás végfelhasználók részére történő kínálása, akár előtelepítés révén, valamint a végfelhasználói kínálat javítása, például jobb árak vagy minőség révén, önmagában nem minősül a váltás akadályozásának. |
| --- | --- |

(41)

A kapuőrök nem korlátozhatják a végfelhasználók szabad választását oly módon, hogy technikailag megakadályozzák a különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltást vagy az azokra történő előfizetést. A kapuőröknek ezért biztosítaniuk kell a szabad választást, függetlenül attól, hogy ők gyártják-e azt a hardvert, amellyel e szoftveralkalmazások vagy szolgáltatások hozzáférhetők, és nem támaszthatnak mesterséges technikai akadályokat, hogy a váltást
  megnehezítsék
  vagy eredménytelenné tegyék. Egy adott termék vagy szolgáltatás végfelhasználók részére történő kínálása, akár előtelepítés révén, valamint a végfelhasználói kínálat javítása, például jobb árak vagy minőség révén, önmagában nem minősül a váltás akadályozásának.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez az átláthatatlanság részben néhány platform gyakorlataival áll összefüggésben, ugyanakkor a modern kor programatikus hirdetéseinek bonyolultsága is okozhatja. Úgy tűnik, hogy az ágazat az új adatvédelmi jogszabályok bevezetését követően még inkább átláthatatlanná vált, és várhatóan még ennél is homályosabb lesz a harmadik felek által elhelyezett sütik bejelentett megszüntetésével. Ez gyakran a hirdetők és a kiadók körében a megvásárolt hirdetési szolgáltatásokkal kapcsolatos információ és tudás hiányához vezet, és aláássa azon képességüket, hogy online hirdetési szolgáltatásokat nyújtó alternatív szolgáltatókra váltsanak. Továbbá az online hirdetések költségei valószínűleg magasabbak lesznek, mint egy tisztességesebb, átláthatóbb és fokozott megtámadhatóság jellemezte környezetben. E magasabb költségek valószínűleg az árakban is megjelennek, amelyeket a végfelhasználók fizetnek számos, az online hirdetések használatára támaszkodó napi termékért és szolgáltatásért. Az átláthatósági kötelezettségnek ezért elő kell írniuk a kapuőrök számára, hogy azon hirdetők és kiadók részére, amelyek részére online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak, kérésre és a lehetséges mértékben nyújtsanak tájékoztatást, amely lehetővé teszi mindkét fél számára, hogy értse a releváns hirdetési értéklánc részét képező különböző hirdetési szolgáltatásokért külön-külön fizetett árat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez az átláthatatlanság részben néhány platform gyakorlataival áll összefüggésben, ugyanakkor a modern kor programatikus hirdetéseinek bonyolultsága is okozhatja. Úgy tűnik, hogy az ágazat az új adatvédelmi jogszabályok bevezetését követően még inkább átláthatatlanná vált, és várhatóan még ennél is homályosabb lesz a harmadik felek által elhelyezett sütik bejelentett megszüntetésével. Ez gyakran a hirdetők és a kiadók körében a megvásárolt hirdetési szolgáltatásokkal kapcsolatos információ és tudás hiányához vezet, és aláássa azon képességüket, hogy online hirdetési szolgáltatásokat nyújtó alternatív szolgáltatókra váltsanak. Továbbá az online hirdetések költségei valószínűleg magasabbak lesznek, mint egy tisztességesebb, átláthatóbb és fokozott megtámadhatóság jellemezte környezetben. E magasabb költségek valószínűleg az árakban is megjelennek, amelyeket a végfelhasználók fizetnek számos, az online hirdetések használatára támaszkodó napi termékért és szolgáltatásért. Az átláthatósági kötelezettségnek ezért elő kell írniuk a kapuőrök számára, hogy azon hirdetők és kiadók részére, amelyek részére online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak, kérésre és a lehetséges mértékben nyújtsanak tájékoztatást, amely lehetővé teszi mindkét fél számára, hogy értse a releváns hirdetési értéklánc részét képező különböző hirdetési szolgáltatásokért külön-külön fizetett árat.

| (42) | A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez az átláthatatlanság részben néhány platform gyakorlataival áll összefüggésben, ugyanakkor a modern kor programatikus hirdetéseinek bonyolultsága is okozhatja. Úgy tűnik, hogy az ágazat az új adatvédelmi jogszabályok bevezetését követően még inkább átláthatatlanná vált, és várhatóan még ennél is homályosabb lesz a harmadik felek által elhelyezett sütik bejelentett megszüntetésével. Ez gyakran a hirdetők és a kiadók körében a megvásárolt hirdetési szolgáltatásokkal kapcsolatos információ és tudás hiányához vezet, és aláássa azon képességüket, hogy online hirdetési szolgáltatásokat nyújtó alternatív szolgáltatókra váltsanak. Továbbá az online hirdetések költségei valószínűleg magasabbak lesznek, mint egy tisztességesebb, átláthatóbb és fokozott megtámadhatóság jellemezte környezetben. E magasabb költségek valószínűleg az árakban is megjelennek, amelyeket a végfelhasználók fizetnek számos, az online hirdetések használatára támaszkodó napi termékért és szolgáltatásért. Az átláthatósági kötelezettségnek ezért elő kell írniuk a kapuőrök számára, hogy azon hirdetők és kiadók részére, amelyek részére online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak,
  ingyenesen, ténylegesen, kiváló minőségben, folyamatosan és valós időben,
  kérésre és a lehetséges mértékben nyújtsanak tájékoztatást, amely lehetővé teszi mindkét fél számára, hogy értse a releváns hirdetési értéklánc részét képező különböző hirdetési szolgáltatásokért külön-külön fizetett árat
  , valamint a hirdetések elérhetőségét és láthatóságát
  . |
| --- | --- |

(42)

A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez az átláthatatlanság részben néhány platform gyakorlataival áll összefüggésben, ugyanakkor a modern kor programatikus hirdetéseinek bonyolultsága is okozhatja. Úgy tűnik, hogy az ágazat az új adatvédelmi jogszabályok bevezetését követően még inkább átláthatatlanná vált, és várhatóan még ennél is homályosabb lesz a harmadik felek által elhelyezett sütik bejelentett megszüntetésével. Ez gyakran a hirdetők és a kiadók körében a megvásárolt hirdetési szolgáltatásokkal kapcsolatos információ és tudás hiányához vezet, és aláássa azon képességüket, hogy online hirdetési szolgáltatásokat nyújtó alternatív szolgáltatókra váltsanak. Továbbá az online hirdetések költségei valószínűleg magasabbak lesznek, mint egy tisztességesebb, átláthatóbb és fokozott megtámadhatóság jellemezte környezetben. E magasabb költségek valószínűleg az árakban is megjelennek, amelyeket a végfelhasználók fizetnek számos, az online hirdetések használatára támaszkodó napi termékért és szolgáltatásért. Az átláthatósági kötelezettségnek ezért elő kell írniuk a kapuőrök számára, hogy azon hirdetők és kiadók részére, amelyek részére online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak,
  ingyenesen, ténylegesen, kiváló minőségben, folyamatosan és valós időben,
  kérésre és a lehetséges mértékben nyújtsanak tájékoztatást, amely lehetővé teszi mindkét fél számára, hogy értse a releváns hirdetési értéklánc részét képező különböző hirdetési szolgáltatásokért külön-külön fizetett árat
  , valamint a hirdetések elérhetőségét és láthatóságát
  .

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | Az üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatótól is vehetnek hirdetési szolgáltatásokat az áruk és szolgáltatások végfelhasználók részére történő értékesítése céljából. Ebben az esetben előfordulhat, hogy az adatok nem az alapvető platformszolgáltatáson keletkeznek, hanem azokat az üzleti felhasználó adja meg az alapvető platformszolgáltatásnak, vagy annak műveletei alapján, az érintett alapvető platformszolgáltatáson keresztül keletkeznek. Bizonyos esetekben a hirdetést kínáló alapvető platformszolgáltatás kettős szerepet tölthet be, egyfelől mint közvetítő, másfelől pedig hirdetési szolgáltatóként. Ennek megfelelően azt a kötelezettséget, amely megtiltja a kettős szerepet betöltő kapuőr számára, hogy az üzleti felhasználók adatait használja, azokra az adatokra is kell alkalmazni, amelyeket az alapvető platformszolgáltatás a vállalkozásoktól kapott a szóban forgó alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos hirdetési szolgáltatások nyújtásának céljára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

Az üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatótól is vehetnek hirdetési szolgáltatásokat az áruk és szolgáltatások végfelhasználók részére történő értékesítése céljából. Ebben az esetben előfordulhat, hogy az adatok nem az alapvető platformszolgáltatáson keletkeznek, hanem azokat az üzleti felhasználó adja meg az alapvető platformszolgáltatásnak, vagy annak műveletei alapján, az érintett alapvető platformszolgáltatáson keresztül keletkeznek. Bizonyos esetekben a hirdetést kínáló alapvető platformszolgáltatás kettős szerepet tölthet be, egyfelől mint közvetítő, másfelől pedig hirdetési szolgáltatóként. Ennek megfelelően azt a kötelezettséget, amely megtiltja a kettős szerepet betöltő kapuőr számára, hogy az üzleti felhasználók adatait használja, azokra az adatokra is kell alkalmazni, amelyeket az alapvető platformszolgáltatás a vállalkozásoktól kapott a szóban forgó alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos hirdetési szolgáltatások nyújtásának céljára.

| (44) | Az üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatótól is vehetnek hirdetési szolgáltatásokat az áruk és szolgáltatások végfelhasználók részére történő értékesítése céljából. Ebben az esetben előfordulhat, hogy az adatok nem az alapvető platformszolgáltatáson keletkeznek, hanem azokat az üzleti felhasználó adja meg az alapvető platformszolgáltatásnak, vagy annak műveletei alapján, az érintett alapvető platformszolgáltatáson keresztül keletkeznek. Bizonyos esetekben a hirdetést kínáló alapvető platformszolgáltatás kettős szerepet tölthet be, egyfelől mint közvetítő, másfelől pedig hirdetési szolgáltatóként. Ennek megfelelően azt a kötelezettséget, amely megtiltja a kettős szerepet betöltő kapuőr számára, hogy az üzleti felhasználók adatait használja, azokra az adatokra is kell alkalmazni, amelyeket az alapvető platformszolgáltatás a vállalkozásoktól kapott a szóban forgó alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos hirdetési szolgáltatások nyújtásának céljára.
  Ezen túlmenően a kapuőrnek tartózkodnia kell attól, hogy a valamely hirdetési szolgáltatásával összefüggésben szerzett, kereskedelmi szempontból érzékeny adatokat kiszolgáltassa bármely, ugyanazon vállalkozáshoz tartozó harmadik félnek, valamint hogy ezeket a kereskedelmi szempontból érzékeny adatokat bármilyen egyéb, a meghatározott hirdetési szolgáltatástól különböző célra felhasználja, kivéve akkor, ha erre üzleti tranzakció végrehajtásához van szükség. |
| --- | --- |

(44)

Az üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatótól is vehetnek hirdetési szolgáltatásokat az áruk és szolgáltatások végfelhasználók részére történő értékesítése céljából. Ebben az esetben előfordulhat, hogy az adatok nem az alapvető platformszolgáltatáson keletkeznek, hanem azokat az üzleti felhasználó adja meg az alapvető platformszolgáltatásnak, vagy annak műveletei alapján, az érintett alapvető platformszolgáltatáson keresztül keletkeznek. Bizonyos esetekben a hirdetést kínáló alapvető platformszolgáltatás kettős szerepet tölthet be, egyfelől mint közvetítő, másfelől pedig hirdetési szolgáltatóként. Ennek megfelelően azt a kötelezettséget, amely megtiltja a kettős szerepet betöltő kapuőr számára, hogy az üzleti felhasználók adatait használja, azokra az adatokra is kell alkalmazni, amelyeket az alapvető platformszolgáltatás a vállalkozásoktól kapott a szóban forgó alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos hirdetési szolgáltatások nyújtásának céljára.
  Ezen túlmenően a kapuőrnek tartózkodnia kell attól, hogy a valamely hirdetési szolgáltatásával összefüggésben szerzett, kereskedelmi szempontból érzékeny adatokat kiszolgáltassa bármely, ugyanazon vállalkozáshoz tartozó harmadik félnek, valamint hogy ezeket a kereskedelmi szempontból érzékeny adatokat bármilyen egyéb, a meghatározott hirdetési szolgáltatástól különböző célra felhasználja, kivéve akkor, ha erre üzleti tranzakció végrehajtásához van szükség.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | A kapuőr különböző eszközöket is használhat arra, hogy saját szolgáltatásait vagy termékeit részesítse előnyben saját alapvető platformszolgáltatásán, a végfelhasználók által harmadik felek révén beszerezhető ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatások kárára. Ez történhet például akkor, amikor a kapuőr különféle szoftveralkalmazásokat vagy szolgáltatásokat előzetesen telepít. A végfelhasználói döntés lehetővé tétele érdekében a kapuőrök nem akadályozhatják meg a végfelhasználókat abban, hogy az alapvető platformszolgáltatásukon előre telepített szoftveralkalmazásokat eltávolítsák, és ezáltal saját szoftveralkalmazásaikat részesítsék előnyben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

A kapuőr különböző eszközöket is használhat arra, hogy saját szolgáltatásait vagy termékeit részesítse előnyben saját alapvető platformszolgáltatásán, a végfelhasználók által harmadik felek révén beszerezhető ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatások kárára. Ez történhet például akkor, amikor a kapuőr különféle szoftveralkalmazásokat vagy szolgáltatásokat előzetesen telepít. A végfelhasználói döntés lehetővé tétele érdekében a kapuőrök nem akadályozhatják meg a végfelhasználókat abban, hogy az alapvető platformszolgáltatásukon előre telepített szoftveralkalmazásokat eltávolítsák, és ezáltal saját szoftveralkalmazásaikat részesítsék előnyben.

| (46) | A kapuőr különböző eszközöket is használhat arra, hogy saját szolgáltatásait vagy termékeit részesítse előnyben saját alapvető platformszolgáltatásán, a végfelhasználók által harmadik felek révén beszerezhető ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatások kárára. Ez történhet például akkor, amikor a kapuőr különféle szoftveralkalmazásokat vagy szolgáltatásokat előzetesen telepít. A végfelhasználói döntés lehetővé tétele érdekében a kapuőrök nem akadályozhatják meg a végfelhasználókat abban, hogy az alapvető platformszolgáltatásukon előre telepített szoftveralkalmazásokat eltávolítsák, és ezáltal saját szoftveralkalmazásaikat részesítsék előnyben.
  A kapuőr korlátozhatja a telepített alkalmazások eltávolítását, ha ezek az alkalmazások elengedhetetlenek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez. |
| --- | --- |

(46)

A kapuőr különböző eszközöket is használhat arra, hogy saját szolgáltatásait vagy termékeit részesítse előnyben saját alapvető platformszolgáltatásán, a végfelhasználók által harmadik felek révén beszerezhető ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatások kárára. Ez történhet például akkor, amikor a kapuőr különféle szoftveralkalmazásokat vagy szolgáltatásokat előzetesen telepít. A végfelhasználói döntés lehetővé tétele érdekében a kapuőrök nem akadályozhatják meg a végfelhasználókat abban, hogy az alapvető platformszolgáltatásukon előre telepített szoftveralkalmazásokat eltávolítsák, és ezáltal saját szoftveralkalmazásaikat részesítsék előnyben.
  A kapuőr korlátozhatja a telepített alkalmazások eltávolítását, ha ezek az alkalmazások elengedhetetlenek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

47 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (47) | Azok a szabályok, amelyeket a kapuőrök a szoftveralkalmazások értékesítésére vonatkozóan meghatároznak, bizonyos körülmények között korlátozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy harmadik felek szoftveralkalmazásait vagy szoftveralkalmazás-áruházakat telepítsenek és ténylegesen használjanak az érintett kapuőr operációs rendszerein vagy hardverén, és korlátozzák a végfelhasználók azon képességét, hogy e szoftveralkalmazásokhoz vagy szoftveralkalmazás-áruházakhoz a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásain kívül is hozzáférjenek. E szigorítások korlátozhatják a szoftveralkalmazások fejlesztőinek azon képességét, hogy alternatív értékesítési csatornákat használjanak, és a végfelhasználók azon képességét, hogy különböző értékesítési csatornákról válasszanak különféle szoftveralkalmazások közül, ezért be kell azokat tiltani, mert tisztességtelenek és korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek szoftveralkalmazásai vagy szoftveralkalmazás-áruházai ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását, az érintett kapuőr arányos műszaki vagy szerződéses intézkedéseket alkalmazhat e cél elérésére, ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy ezek az intézkedések szükségesek és indokoltak, és hogy nem létezik olyan, kevésbé korlátozó intézkedés, amely a hardver vagy operációs rendszer integritását tudná védeni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(47)

Azok a szabályok, amelyeket a kapuőrök a szoftveralkalmazások értékesítésére vonatkozóan meghatároznak, bizonyos körülmények között korlátozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy harmadik felek szoftveralkalmazásait vagy szoftveralkalmazás-áruházakat telepítsenek és ténylegesen használjanak az érintett kapuőr operációs rendszerein vagy hardverén, és korlátozzák a végfelhasználók azon képességét, hogy e szoftveralkalmazásokhoz vagy szoftveralkalmazás-áruházakhoz a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásain kívül is hozzáférjenek. E szigorítások korlátozhatják a szoftveralkalmazások fejlesztőinek azon képességét, hogy alternatív értékesítési csatornákat használjanak, és a végfelhasználók azon képességét, hogy különböző értékesítési csatornákról válasszanak különféle szoftveralkalmazások közül, ezért be kell azokat tiltani, mert tisztességtelenek és korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek szoftveralkalmazásai vagy szoftveralkalmazás-áruházai ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását, az érintett kapuőr arányos műszaki vagy szerződéses intézkedéseket alkalmazhat e cél elérésére, ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy ezek az intézkedések szükségesek és indokoltak, és hogy nem létezik olyan, kevésbé korlátozó intézkedés, amely a hardver vagy operációs rendszer integritását tudná védeni.

| (47) | Azok a szabályok, amelyeket a kapuőrök a szoftveralkalmazások értékesítésére vonatkozóan meghatároznak, bizonyos körülmények között korlátozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy harmadik felek szoftveralkalmazásait vagy szoftveralkalmazás-áruházakat telepítsenek és ténylegesen használjanak az érintett kapuőr operációs rendszerein vagy hardverén, és korlátozzák a végfelhasználók azon képességét, hogy e szoftveralkalmazásokhoz vagy szoftveralkalmazás-áruházakhoz a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásain kívül is hozzáférjenek. E szigorítások korlátozhatják a szoftveralkalmazások fejlesztőinek azon képességét, hogy alternatív értékesítési csatornákat használjanak, és a végfelhasználók azon képességét, hogy különböző értékesítési csatornákról válasszanak különféle szoftveralkalmazások közül, ezért be kell azokat tiltani, mert tisztességtelenek és korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát.
  A megtámadhatóság biztosítása érdekében a kapuőrnek arra kell kérnie – adott esetben – a végfelhasználót, hogy döntse el, hogy a letöltött alkalmazás vagy alkalmazás-áruház legyen-e az alapértelmezett beállítás.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek szoftveralkalmazásai vagy szoftveralkalmazás-áruházai ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását, az érintett kapuőr arányos műszaki vagy szerződéses intézkedéseket alkalmazhat e cél elérésére, ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy ezek az intézkedések szükségesek és indokoltak, és hogy nem létezik olyan, kevésbé korlátozó intézkedés, amely a hardver vagy operációs rendszer integritását tudná védeni. |
| --- | --- |

(47)

Azok a szabályok, amelyeket a kapuőrök a szoftveralkalmazások értékesítésére vonatkozóan meghatároznak, bizonyos körülmények között korlátozhatják a végfelhasználók azon képességét, hogy harmadik felek szoftveralkalmazásait vagy szoftveralkalmazás-áruházakat telepítsenek és ténylegesen használjanak az érintett kapuőr operációs rendszerein vagy hardverén, és korlátozzák a végfelhasználók azon képességét, hogy e szoftveralkalmazásokhoz vagy szoftveralkalmazás-áruházakhoz a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásain kívül is hozzáférjenek. E szigorítások korlátozhatják a szoftveralkalmazások fejlesztőinek azon képességét, hogy alternatív értékesítési csatornákat használjanak, és a végfelhasználók azon képességét, hogy különböző értékesítési csatornákról válasszanak különféle szoftveralkalmazások közül, ezért be kell azokat tiltani, mert tisztességtelenek és korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát.
  A megtámadhatóság biztosítása érdekében a kapuőrnek arra kell kérnie – adott esetben – a végfelhasználót, hogy döntse el, hogy a letöltött alkalmazás vagy alkalmazás-áruház legyen-e az alapértelmezett beállítás.
  Annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik felek szoftveralkalmazásai vagy szoftveralkalmazás-áruházai ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását, az érintett kapuőr arányos műszaki vagy szerződéses intézkedéseket alkalmazhat e cél elérésére, ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy ezek az intézkedések szükségesek és indokoltak, és hogy nem létezik olyan, kevésbé korlátozó intézkedés, amely a hardver vagy operációs rendszer integritását tudná védeni.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

48 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (48) | A kapuőrök gyakran függőlegesen integráltak, és bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók részére saját alapvető platformszolgáltatásaikon keresztül vagy olyan üzleti felhasználón keresztül nyújtanak, amely felett irányítást gyakorolnak, ez pedig gyakran összeférhetetlenséghez vezet. Ide tartozhat az a helyzet, amikor a kapuőr saját online közvetítő szolgáltatását online keresőprogramon keresztül kínálja. Amikor a kapuőrök e termékeket vagy szolgáltatásokat az alapvető platformszolgáltatáson kínálják, a rangsorolás tekintetében jobb pozíciót tudnak fenntartani saját kínálatuk számára, szemben az ugyanazon alapvető platformszolgáltatáson működő harmadik felek termékeivel. Ez történhet például olyan termékekkel vagy szolgáltatásokkal, az egyéb alapvető platformszolgáltatásokat is beleértve, amelyek rangsorolása az online keresőprogramok által közölt eredmények között szerepel, vagy amelyek részben vagy teljesen beágyazódtak az online keresőprogramok eredményeibe, egy adott témára szakosodott eredmények csoportjába, az online keresőprogram eredményeivel együtt megjelenítve, amelyeket bizonyos végfelhasználók az online keresőprogramtól eltérő vagy azt kiegészítő szolgáltatásnak tekintenek vagy olyanként használnak. Az egyéb példák közé tartoznak azok a szoftveralkalmazások, amelyeket szoftveralkalmazás-áruházakon keresztül értékesítenek, vagy azok a termékek vagy szolgáltatások, amelyek egy közösségi hálózaton kiemelésre kerülnek és a hírvonalon is megjelennek, vagy a keresési eredmények között rangsorolt, illetve online piactéren megjelenített termékek vagy szolgáltatások. Ilyen körülmények között a kapuőr kettős szerepet tölt be: a harmadik fél szolgáltatók számára közvetítőként lép fel, a kapuőr termékei vagy szolgáltatásai vonatkozásában pedig közvetlen szolgáltatóként. Következésképpen e kapuőrök képesek arra, hogy közvetlenül aláássák az említett alapvető platformszolgáltatásokon kínált termékek vagy szolgáltatások megtámadhatóságát, azon üzleti felhasználók kárára, amelyek nem tartoznak a kapuőr irányítása alá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48)

A kapuőrök gyakran függőlegesen integráltak, és bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók részére saját alapvető platformszolgáltatásaikon keresztül vagy olyan üzleti felhasználón keresztül nyújtanak, amely felett irányítást gyakorolnak, ez pedig gyakran összeférhetetlenséghez vezet. Ide tartozhat az a helyzet, amikor a kapuőr saját online közvetítő szolgáltatását online keresőprogramon keresztül kínálja. Amikor a kapuőrök e termékeket vagy szolgáltatásokat az alapvető platformszolgáltatáson kínálják, a rangsorolás tekintetében jobb pozíciót tudnak fenntartani saját kínálatuk számára, szemben az ugyanazon alapvető platformszolgáltatáson működő harmadik felek termékeivel. Ez történhet például olyan termékekkel vagy szolgáltatásokkal, az egyéb alapvető platformszolgáltatásokat is beleértve, amelyek rangsorolása az online keresőprogramok által közölt eredmények között szerepel, vagy amelyek részben vagy teljesen beágyazódtak az online keresőprogramok eredményeibe, egy adott témára szakosodott eredmények csoportjába, az online keresőprogram eredményeivel együtt megjelenítve, amelyeket bizonyos végfelhasználók az online keresőprogramtól eltérő vagy azt kiegészítő szolgáltatásnak tekintenek vagy olyanként használnak. Az egyéb példák közé tartoznak azok a szoftveralkalmazások, amelyeket szoftveralkalmazás-áruházakon keresztül értékesítenek, vagy azok a termékek vagy szolgáltatások, amelyek egy közösségi hálózaton kiemelésre kerülnek és a hírvonalon is megjelennek, vagy a keresési eredmények között rangsorolt, illetve online piactéren megjelenített termékek vagy szolgáltatások. Ilyen körülmények között a kapuőr kettős szerepet tölt be: a harmadik fél szolgáltatók számára közvetítőként lép fel, a kapuőr termékei vagy szolgáltatásai vonatkozásában pedig közvetlen szolgáltatóként. Következésképpen e kapuőrök képesek arra, hogy közvetlenül aláássák az említett alapvető platformszolgáltatásokon kínált termékek vagy szolgáltatások megtámadhatóságát, azon üzleti felhasználók kárára, amelyek nem tartoznak a kapuőr irányítása alá.

| (48) | A kapuőrök gyakran függőlegesen integráltak, és bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók részére saját alapvető platformszolgáltatásaikon keresztül vagy olyan üzleti felhasználón keresztül nyújtanak, amely felett irányítást gyakorolnak, ez pedig gyakran összeférhetetlenséghez vezet. Ide tartozhat az a helyzet, amikor a kapuőr saját online közvetítő szolgáltatását online keresőprogramon keresztül kínálja. Amikor a kapuőrök e termékeket vagy szolgáltatásokat az alapvető platformszolgáltatáson kínálják, a rangsorolás tekintetében jobb pozíciót tudnak fenntartani saját kínálatuk számára, szemben az ugyanazon alapvető platformszolgáltatáson működő harmadik felek termékeivel. Ez történhet például olyan termékekkel vagy szolgáltatásokkal, az egyéb alapvető platformszolgáltatásokat is beleértve, amelyek rangsorolása az online keresőprogramok által közölt eredmények között szerepel, vagy amelyek részben vagy teljesen beágyazódtak az online keresőprogramok eredményeibe, egy adott témára szakosodott eredmények csoportjába, az online keresőprogram eredményeivel együtt megjelenítve, amelyeket bizonyos végfelhasználók az online keresőprogramtól eltérő vagy azt kiegészítő szolgáltatásnak tekintenek vagy olyanként használnak.
  A külön online közvetítő szolgáltatások ilyen preferenciális vagy beágyazott megjelenítését előnyben részesítésnek kell tekinteni, függetlenül attól, hogy a szakosodott eredmények előnyben részesített csoportjain belüli információkat vagy eredményeket konkurens szolgáltatások is biztosíthatják-e, és függetlenül attól, hogy ezeket megkülönböztetésmentes módon rangsorolják-e.
  Az egyéb példák közé tartoznak azok a szoftveralkalmazások, amelyeket szoftveralkalmazás-áruházakon keresztül értékesítenek, vagy azok a termékek vagy szolgáltatások, amelyek egy közösségi hálózaton kiemelésre kerülnek és a hírvonalon is megjelennek, vagy a keresési eredmények között rangsorolt, illetve online piactéren megjelenített termékek vagy szolgáltatások. Ilyen körülmények között a kapuőr kettős szerepet tölt be: a harmadik fél szolgáltatók számára közvetítőként lép fel, a kapuőr termékei vagy szolgáltatásai vonatkozásában pedig közvetlen szolgáltatóként
  , ami összeférhetetlenséghez vezet
  . Következésképpen e kapuőrök képesek arra, hogy közvetlenül aláássák az említett alapvető platformszolgáltatásokon kínált termékek vagy szolgáltatások megtámadhatóságát, azon üzleti felhasználók kárára, amelyek nem tartoznak a kapuőr irányítása alá. |
| --- | --- |

(48)

A kapuőrök gyakran függőlegesen integráltak, és bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat a végfelhasználók részére saját alapvető platformszolgáltatásaikon keresztül vagy olyan üzleti felhasználón keresztül nyújtanak, amely felett irányítást gyakorolnak, ez pedig gyakran összeférhetetlenséghez vezet. Ide tartozhat az a helyzet, amikor a kapuőr saját online közvetítő szolgáltatását online keresőprogramon keresztül kínálja. Amikor a kapuőrök e termékeket vagy szolgáltatásokat az alapvető platformszolgáltatáson kínálják, a rangsorolás tekintetében jobb pozíciót tudnak fenntartani saját kínálatuk számára, szemben az ugyanazon alapvető platformszolgáltatáson működő harmadik felek termékeivel. Ez történhet például olyan termékekkel vagy szolgáltatásokkal, az egyéb alapvető platformszolgáltatásokat is beleértve, amelyek rangsorolása az online keresőprogramok által közölt eredmények között szerepel, vagy amelyek részben vagy teljesen beágyazódtak az online keresőprogramok eredményeibe, egy adott témára szakosodott eredmények csoportjába, az online keresőprogram eredményeivel együtt megjelenítve, amelyeket bizonyos végfelhasználók az online keresőprogramtól eltérő vagy azt kiegészítő szolgáltatásnak tekintenek vagy olyanként használnak.
  A külön online közvetítő szolgáltatások ilyen preferenciális vagy beágyazott megjelenítését előnyben részesítésnek kell tekinteni, függetlenül attól, hogy a szakosodott eredmények előnyben részesített csoportjain belüli információkat vagy eredményeket konkurens szolgáltatások is biztosíthatják-e, és függetlenül attól, hogy ezeket megkülönböztetésmentes módon rangsorolják-e.
  Az egyéb példák közé tartoznak azok a szoftveralkalmazások, amelyeket szoftveralkalmazás-áruházakon keresztül értékesítenek, vagy azok a termékek vagy szolgáltatások, amelyek egy közösségi hálózaton kiemelésre kerülnek és a hírvonalon is megjelennek, vagy a keresési eredmények között rangsorolt, illetve online piactéren megjelenített termékek vagy szolgáltatások. Ilyen körülmények között a kapuőr kettős szerepet tölt be: a harmadik fél szolgáltatók számára közvetítőként lép fel, a kapuőr termékei vagy szolgáltatásai vonatkozásában pedig közvetlen szolgáltatóként
  , ami összeférhetetlenséghez vezet
  . Következésképpen e kapuőrök képesek arra, hogy közvetlenül aláássák az említett alapvető platformszolgáltatásokon kínált termékek vagy szolgáltatások megtámadhatóságát, azon üzleti felhasználók kárára, amelyek nem tartoznak a kapuőr irányítása alá.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | Ilyen helyzetekben a kapuőr nem alkalmazhat semmiféle megkülönböztetett vagy preferenciális elbánást az alapvető platformszolgáltatáson történő rangsorolás tekintetében, legyen az jogi, kereskedelmi vagy műszaki jellegű, olyan termékek vagy szolgáltatások javára, amelyeket saját maga vagy olyan üzleti felhasználó kínál, amely a kapuőr irányítása alatt áll. E kötelezettség eredményességének biztosítása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az ilyen rangsorolásra vonatkozó feltételek általánosságban is méltányosak legyenek. A rangsorolásnak ebben az összefüggésben a relatív kiemelés minden formájára ki kell terjednie, beleértve a megjelenítési, minősítési, hivatkozási vagy hangalapú eredményeket. E kötelezettség eredményességének, valamint megkerülhetetlenségének biztosítása érdekében a kötelezettséget bármely olyan intézkedésre alkalmazni kell, amely a rangsorolás terén alkalmazott megkülönböztetett vagy preferenciális elbánással egyenértékű hatással járhat. Az (EU) 2019/1150 rendelet 5. cikke értelmében elfogadott iránymutatás szintén segíti e kötelezettség végrehajtását és érvényesítését (34). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

Ilyen helyzetekben a kapuőr nem alkalmazhat semmiféle megkülönböztetett vagy preferenciális elbánást az alapvető platformszolgáltatáson történő rangsorolás tekintetében, legyen az jogi, kereskedelmi vagy műszaki jellegű, olyan termékek vagy szolgáltatások javára, amelyeket saját maga vagy olyan üzleti felhasználó kínál, amely a kapuőr irányítása alatt áll. E kötelezettség eredményességének biztosítása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az ilyen rangsorolásra vonatkozó feltételek általánosságban is méltányosak legyenek. A rangsorolásnak ebben az összefüggésben a relatív kiemelés minden formájára ki kell terjednie, beleértve a megjelenítési, minősítési, hivatkozási vagy hangalapú eredményeket. E kötelezettség eredményességének, valamint megkerülhetetlenségének biztosítása érdekében a kötelezettséget bármely olyan intézkedésre alkalmazni kell, amely a rangsorolás terén alkalmazott megkülönböztetett vagy preferenciális elbánással egyenértékű hatással járhat. Az (EU) 2019/1150 rendelet 5. cikke értelmében elfogadott iránymutatás szintén segíti e kötelezettség végrehajtását és érvényesítését (34).

| (49) | Ilyen helyzetekben a kapuőr nem alkalmazhat semmiféle megkülönböztetett vagy preferenciális elbánást az alapvető platformszolgáltatáson történő rangsorolás tekintetében, legyen az jogi, kereskedelmi vagy műszaki jellegű, olyan termékek vagy szolgáltatások javára, amelyeket saját maga vagy olyan üzleti felhasználó kínál, amely a kapuőr irányítása alatt áll. E kötelezettség eredményességének biztosítása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az ilyen rangsorolásra vonatkozó feltételek általánosságban is méltányosak legyenek. A rangsorolásnak ebben az összefüggésben a relatív kiemelés minden formájára ki kell terjednie, beleértve a megjelenítési, minősítési, hivatkozási vagy hangalapú eredményeket. E kötelezettség eredményességének, valamint megkerülhetetlenségének biztosítása érdekében a kötelezettséget bármely olyan intézkedésre alkalmazni kell, amely a rangsorolás terén alkalmazott megkülönböztetett vagy preferenciális elbánással egyenértékű hatással járhat.
  Ezenkívül az összeférhetetlenség elkerülése érdekében elő kell írni a kapuőrök számára, hogy saját terméküket vagy szolgáltatásaikat kezeljék olyan külön kereskedelmi egységként, amely önálló szolgáltatásként kereskedelmi szempontból életképes.
  Az (EU) 2019/1150 rendelet 5. cikke értelmében elfogadott iránymutatás szintén segíti e kötelezettség végrehajtását és érvényesítését (34). |
| --- | --- |

(49)

Ilyen helyzetekben a kapuőr nem alkalmazhat semmiféle megkülönböztetett vagy preferenciális elbánást az alapvető platformszolgáltatáson történő rangsorolás tekintetében, legyen az jogi, kereskedelmi vagy műszaki jellegű, olyan termékek vagy szolgáltatások javára, amelyeket saját maga vagy olyan üzleti felhasználó kínál, amely a kapuőr irányítása alatt áll. E kötelezettség eredményességének biztosítása érdekében arról is gondoskodni kell, hogy az ilyen rangsorolásra vonatkozó feltételek általánosságban is méltányosak legyenek. A rangsorolásnak ebben az összefüggésben a relatív kiemelés minden formájára ki kell terjednie, beleértve a megjelenítési, minősítési, hivatkozási vagy hangalapú eredményeket. E kötelezettség eredményességének, valamint megkerülhetetlenségének biztosítása érdekében a kötelezettséget bármely olyan intézkedésre alkalmazni kell, amely a rangsorolás terén alkalmazott megkülönböztetett vagy preferenciális elbánással egyenértékű hatással járhat.
  Ezenkívül az összeférhetetlenség elkerülése érdekében elő kell írni a kapuőrök számára, hogy saját terméküket vagy szolgáltatásaikat kezeljék olyan külön kereskedelmi egységként, amely önálló szolgáltatásként kereskedelmi szempontból életképes.
  Az (EU) 2019/1150 rendelet 5. cikke értelmében elfogadott iránymutatás szintén segíti e kötelezettség végrehajtását és érvényesítését (34).

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

52 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (52a) | A kapuőri szolgáltatások közötti összekapcsolási jellemzők hiánya jelentősen befolyásolhatja a felhasználók választási és szolgáltatóváltási lehetőségeit, mivel a végfelhasználó nem képes rekonstruálni a kapuőr által biztosított szociális kapcsolatokat és hálózatokat, még akkor sem, ha lehetőség van a többkapcsolatos használatra. Ezért az egyenértékű alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy kérésre ingyenesen összekapcsolhassák a kapuőrökkel a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat vagy közösségi hálózati szolgáltatásokat. Az összekapcsolást a kapuőr rendelkezésére álló vagy általa használt feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása mellett. A számfüggő távközlési szolgáltatások esetében az összekapcsolásra vonatkozó követelményeknek azt kell jelenteniük, hogy a harmadik fél szolgáltatók hozzáférést és összekapcsolást kérhetnek olyan jellemzők tekintetében, mint a szöveg, a videó, a hang és a kép, miközben a hozzáférésnek és összekapcsolásnak biztosítottnak kell lennie az olyan alapvető jellemzők tekintetében, mint a közösségi hálózati szolgáltatásokhoz kapcsolódó posztok, kedvelések (lájkok) és kommentek. A számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások összekapcsolására vonatkozó intézkedéseket az Elektronikus Hírközlési Kódex rendelkezéseivel és különösen az annak 61. cikkében meghatározott feltételekkel és eljárásokkal összhangban kell megállapítani. Mindazonáltal ennek azt kell feltételeznie, hogy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, kapuőrnek minősített szolgáltatók teljesítik az eljárások megindításához szükséges feltételeket, nevezetesen jelentős lefedettséget érnek el és a felhasználók körében kellően elterjedtek, és ezért rendelkezniük kell az alkalmazandó minimális interoperabilitási követelményekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52a)

A kapuőri szolgáltatások közötti összekapcsolási jellemzők hiánya jelentősen befolyásolhatja a felhasználók választási és szolgáltatóváltási lehetőségeit, mivel a végfelhasználó nem képes rekonstruálni a kapuőr által biztosított szociális kapcsolatokat és hálózatokat, még akkor sem, ha lehetőség van a többkapcsolatos használatra. Ezért az egyenértékű alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy kérésre ingyenesen összekapcsolhassák a kapuőrökkel a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat vagy közösségi hálózati szolgáltatásokat. Az összekapcsolást a kapuőr rendelkezésére álló vagy általa használt feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása mellett. A számfüggő távközlési szolgáltatások esetében az összekapcsolásra vonatkozó követelményeknek azt kell jelenteniük, hogy a harmadik fél szolgáltatók hozzáférést és összekapcsolást kérhetnek olyan jellemzők tekintetében, mint a szöveg, a videó, a hang és a kép, miközben a hozzáférésnek és összekapcsolásnak biztosítottnak kell lennie az olyan alapvető jellemzők tekintetében, mint a közösségi hálózati szolgáltatásokhoz kapcsolódó posztok, kedvelések (lájkok) és kommentek. A számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások összekapcsolására vonatkozó intézkedéseket az Elektronikus Hírközlési Kódex rendelkezéseivel és különösen az annak 61. cikkében meghatározott feltételekkel és eljárásokkal összhangban kell megállapítani. Mindazonáltal ennek azt kell feltételeznie, hogy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó, kapuőrnek minősített szolgáltatók teljesítik az eljárások megindításához szükséges feltételeket, nevezetesen jelentős lefedettséget érnek el és a felhasználók körében kellően elterjedtek, és ezért rendelkezniük kell az alkalmazandó minimális interoperabilitási követelményekről.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez gyakran ahhoz vezet, hogy a hirdetők és a kiadók nem rendelkeznek információval egy adott hirdetés hatásáról. Az e rendelet értelmében kijelölt, valamint az ugyanazon szolgáltató által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal teljes mértékben integrált online hirdetési szolgáltatások méltányosságának, átláthatóságának és megtámadhatóságának további fokozása érdekében a minősített kapuőröknek
  kérésre
  a hirdetők és a kiadók
  részére biztosítaniuk
  kell a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez, valamint a hirdetők, a hirdetést feladó vállalkozás megbízásából eljáró reklámügynökségek, valamint a kiadók számára a releváns online hirdetési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos saját független vizsgálataik elvégzéséhez szükséges információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez gyakran ahhoz vezet, hogy a hirdetők és a kiadók nem rendelkeznek információval egy adott hirdetés hatásáról. Az e rendelet értelmében kijelölt, valamint az ugyanazon szolgáltató által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal teljes mértékben integrált online hirdetési szolgáltatások méltányosságának, átláthatóságának és megtámadhatóságának további fokozása érdekében a minősített kapuőröknek
  kérésre
  a hirdetők és a kiadók
  részére biztosítaniuk
  kell a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez, valamint a hirdetők, a hirdetést feladó vállalkozás megbízásából eljáró reklámügynökségek, valamint a kiadók számára a releváns online hirdetési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos saját független vizsgálataik elvégzéséhez szükséges információkat.

| (53) | A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez gyakran ahhoz vezet, hogy a hirdetők és a kiadók nem rendelkeznek információval egy adott hirdetés hatásáról. Az e rendelet értelmében kijelölt, valamint az ugyanazon szolgáltató által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal teljes mértékben integrált online hirdetési szolgáltatások méltányosságának, átláthatóságának és megtámadhatóságának további fokozása érdekében a minősített kapuőröknek
  biztosítaniuk kell
  a hirdetők és a kiadók
  számára a döntéshozatalhoz, a végrehajtáshoz és a közvetítő szolgáltatások méréséhez használt paraméterek és adatok teljes körű közzétételét és átláthatóságát. A kapuőrnek továbbá kérésre biztosítania
  kell a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez
  való ingyenes hozzáférést
  , valamint a hirdetők, a hirdetést feladó vállalkozás megbízásából eljáró reklámügynökségek, valamint a kiadók számára a releváns online hirdetési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos saját független vizsgálataik elvégzéséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

(53)

A feltételek, amelyek mellett a kapuőrök online hirdetési szolgáltatásokat nyújtanak az üzleti felhasználók részére, a hirdetőket és a kiadókat egyaránt beleértve, gyakran nem átláthatóak és homályosak. Ez gyakran ahhoz vezet, hogy a hirdetők és a kiadók nem rendelkeznek információval egy adott hirdetés hatásáról. Az e rendelet értelmében kijelölt, valamint az ugyanazon szolgáltató által nyújtott alapvető platformszolgáltatásokkal teljes mértékben integrált online hirdetési szolgáltatások méltányosságának, átláthatóságának és megtámadhatóságának további fokozása érdekében a minősített kapuőröknek
  biztosítaniuk kell
  a hirdetők és a kiadók
  számára a döntéshozatalhoz, a végrehajtáshoz és a közvetítő szolgáltatások méréséhez használt paraméterek és adatok teljes körű közzétételét és átláthatóságát. A kapuőrnek továbbá kérésre biztosítania
  kell a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez
  való ingyenes hozzáférést
  , valamint a hirdetők, a hirdetést feladó vállalkozás megbízásából eljáró reklámügynökségek, valamint a kiadók számára a releváns online hirdetési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos saját független vizsgálataik elvégzéséhez szükséges információkat.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

57 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (57) | Különösen azok a kapuőrök, amelyek
  szoftveralkalmazás-áruházakhoz
  biztosítanak hozzáférést, fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. A tárgyalási pozíció terén a kapuőrök és
  a szoftveralkalmazás-áruházaik
  üzleti felhasználói között megmutatkozó egyensúlyhiányra figyelemmel a kapuőrök nem határozhatnak meg olyan általános feltételeket – az árképzési feltételeket is beleértve –, amelyek tisztességtelenek, vagy indokolatlan megkülönböztetést eredményeznének. Az árképzés vagy egyéb általános hozzáférési feltételek tisztességtelennek minősülnek akkor, ha az üzleti felhasználókra rótt jogok és kötelezettségek terén egyensúlyhiányhoz vezetnek, vagy ha olyan előnyt biztosítanak a kapuőr számára, amely a kapuőr által az üzleti felhasználó részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan, vagy hátrányos helyzetbe hozza azokat az üzleti felhasználókat, amelyek ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatásokat nyújtanak, mint a kapuőr. A következő referenciaértékek mérceként használhatók az általános hozzáférési feltételek méltányosságának meghatározásához:
  a szoftveralkalmazás-áruházak
  egyéb szolgáltatói által nyújtott azonos vagy hasonló szolgáltatásokra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által a különböző kapcsolódó vagy hasonló szolgáltatásokra vagy eltérő típusú végfelhasználókra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanazon szolgáltatásra különböző földrajzi régiókban kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanarra a szolgáltatásra kivetett árak vagy feltételek, amely szolgáltatást a kapuőr a saját maga részére kínál. Ez a kötelezettség nem keletkeztet hozzáférési jogosultságot, és nem sértheti
  a szoftveralkalmazás-áruházak
  szolgáltatóinak azon képességét, hogy az illegális és nemkívánatos tartalom elleni küzdelemben a [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról] szóló rendelet értelmében előírt feladataikat elvégezzék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57)

Különösen azok a kapuőrök, amelyek
  szoftveralkalmazás-áruházakhoz
  biztosítanak hozzáférést, fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. A tárgyalási pozíció terén a kapuőrök és
  a szoftveralkalmazás-áruházaik
  üzleti felhasználói között megmutatkozó egyensúlyhiányra figyelemmel a kapuőrök nem határozhatnak meg olyan általános feltételeket – az árképzési feltételeket is beleértve –, amelyek tisztességtelenek, vagy indokolatlan megkülönböztetést eredményeznének. Az árképzés vagy egyéb általános hozzáférési feltételek tisztességtelennek minősülnek akkor, ha az üzleti felhasználókra rótt jogok és kötelezettségek terén egyensúlyhiányhoz vezetnek, vagy ha olyan előnyt biztosítanak a kapuőr számára, amely a kapuőr által az üzleti felhasználó részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan, vagy hátrányos helyzetbe hozza azokat az üzleti felhasználókat, amelyek ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatásokat nyújtanak, mint a kapuőr. A következő referenciaértékek mérceként használhatók az általános hozzáférési feltételek méltányosságának meghatározásához:
  a szoftveralkalmazás-áruházak
  egyéb szolgáltatói által nyújtott azonos vagy hasonló szolgáltatásokra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által a különböző kapcsolódó vagy hasonló szolgáltatásokra vagy eltérő típusú végfelhasználókra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanazon szolgáltatásra különböző földrajzi régiókban kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanarra a szolgáltatásra kivetett árak vagy feltételek, amely szolgáltatást a kapuőr a saját maga részére kínál. Ez a kötelezettség nem keletkeztet hozzáférési jogosultságot, és nem sértheti
  a szoftveralkalmazás-áruházak
  szolgáltatóinak azon képességét, hogy az illegális és nemkívánatos tartalom elleni küzdelemben a [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról] szóló rendelet értelmében előírt feladataikat elvégezzék.

| (57) | Különösen azok a kapuőrök, amelyek
  alapvető platformszolgáltatásokhoz
  biztosítanak hozzáférést, fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. A tárgyalási pozíció terén a kapuőrök és
  az alapvető platformszolgáltatásaik
  üzleti felhasználói között megmutatkozó egyensúlyhiányra figyelemmel a kapuőrök nem határozhatnak meg olyan általános feltételeket – az árképzési feltételeket is beleértve –, amelyek tisztességtelenek, vagy indokolatlan megkülönböztetést eredményeznének. Az árképzés vagy egyéb általános hozzáférési feltételek tisztességtelennek minősülnek akkor, ha az üzleti felhasználókra rótt jogok és kötelezettségek terén egyensúlyhiányhoz vezetnek, vagy ha olyan előnyt biztosítanak a kapuőr számára, amely a kapuőr által az üzleti felhasználó részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan, vagy hátrányos helyzetbe hozza azokat az üzleti felhasználókat, amelyek ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatásokat nyújtanak, mint a kapuőr. A következő referenciaértékek mérceként használhatók az általános hozzáférési feltételek méltányosságának meghatározásához:
  az alapvető platformszolgáltatások
  egyéb szolgáltatói által nyújtott azonos vagy hasonló szolgáltatásokra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által a különböző kapcsolódó vagy hasonló szolgáltatásokra vagy eltérő típusú végfelhasználókra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanazon szolgáltatásra különböző földrajzi régiókban kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanarra a szolgáltatásra kivetett árak vagy feltételek, amely szolgáltatást a kapuőr a saját maga részére kínál. Ez a kötelezettség nem keletkeztet hozzáférési jogosultságot, és nem sértheti
  az alapvető platformszolgáltatások
  szolgáltatóinak azon képességét, hogy az illegális és nemkívánatos tartalom elleni küzdelemben a [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról] szóló rendelet értelmében előírt feladataikat elvégezzék. |
| --- | --- |

(57)

Különösen azok a kapuőrök, amelyek
  alapvető platformszolgáltatásokhoz
  biztosítanak hozzáférést, fontos kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. A tárgyalási pozíció terén a kapuőrök és
  az alapvető platformszolgáltatásaik
  üzleti felhasználói között megmutatkozó egyensúlyhiányra figyelemmel a kapuőrök nem határozhatnak meg olyan általános feltételeket – az árképzési feltételeket is beleértve –, amelyek tisztességtelenek, vagy indokolatlan megkülönböztetést eredményeznének. Az árképzés vagy egyéb általános hozzáférési feltételek tisztességtelennek minősülnek akkor, ha az üzleti felhasználókra rótt jogok és kötelezettségek terén egyensúlyhiányhoz vezetnek, vagy ha olyan előnyt biztosítanak a kapuőr számára, amely a kapuőr által az üzleti felhasználó részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan, vagy hátrányos helyzetbe hozza azokat az üzleti felhasználókat, amelyek ugyanolyan vagy hasonló szolgáltatásokat nyújtanak, mint a kapuőr. A következő referenciaértékek mérceként használhatók az általános hozzáférési feltételek méltányosságának meghatározásához:
  az alapvető platformszolgáltatások
  egyéb szolgáltatói által nyújtott azonos vagy hasonló szolgáltatásokra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által a különböző kapcsolódó vagy hasonló szolgáltatásokra vagy eltérő típusú végfelhasználókra kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanazon szolgáltatásra különböző földrajzi régiókban kivetett árak vagy feltételek; a szoftveralkalmazás-áruház szolgáltatója által ugyanarra a szolgáltatásra kivetett árak vagy feltételek, amely szolgáltatást a kapuőr a saját maga részére kínál. Ez a kötelezettség nem keletkeztet hozzáférési jogosultságot, és nem sértheti
  az alapvető platformszolgáltatások
  szolgáltatóinak azon képességét, hogy az illegális és nemkívánatos tartalom elleni küzdelemben a [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályról] szóló rendelet értelmében előírt feladataikat elvégezzék.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

57 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (57a) | A hozzáférés, a telepítés, a hordozhatóság vagy az interoperabilitás kapcsán a kapuőrökre vonatkozó kötelezettségek végrehajtását megkönnyítheti a műszaki szabványok alkalmazása. E tekintetben a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 13. cikkének megfelelően azonosítja a szabványszervezetek megfelelő, széles körben használt műszaki IKT-szabványait, vagy adott esetben felkéri az európai szabványügyi testületeket ilyen szabványok kidolgozására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57a)

A hozzáférés, a telepítés, a hordozhatóság vagy az interoperabilitás kapcsán a kapuőrökre vonatkozó kötelezettségek végrehajtását megkönnyítheti a műszaki szabványok alkalmazása. E tekintetben a Bizottság az 1025/2012/EU rendelet 13. cikkének megfelelően azonosítja a szabványszervezetek megfelelő, széles körben használt műszaki IKT-szabványait, vagy adott esetben felkéri az európai szabványügyi testületeket ilyen szabványok kidolgozására.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

58 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (58) | A jelen
  rendeletben meghatározott kötelezettségek eredményességének biztosítása érdekében – miközben gondoskodni kell arról is, hogy e kötelezettségek arra korlátozódjanak, ami a megtámadhatóság biztosításához és a kapuőrök általi tisztességtelen magatartás káros hatásainak kezeléséhez szükséges – fontos e kötelezettségeket egyértelműen meghatározni és körülírni, hogy a kapuőr azokat haladéktalanul tudja teljesíteni, az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv, valamint a fogyasztóvédelem, a kiberbiztonság és a termékbiztonság teljes körű betartása mellett. A kapuőröknek biztosítaniuk kell a jelen rendeletnek való beépített megfelelést. A szükséges intézkedéseket ezért a lehetséges mértékben és adott esetben integrálni kell a kapuőrök által használt technológiai kialakításba. Bizonyos esetekben azonban helyénvaló lehet a Bizottság számára, hogy az érintett kapuőrrel folytatott párbeszédet követően tovább konkretizáljon néhány olyan intézkedést, amelyet a kapuőrnek meg kell hoznia ahhoz, hogy ténylegesen megfeleljen azoknak a kötelezettségeknek, amelyeket valószínűleg tovább kell majd pontosítani. A szabályozói párbeszéd ezen lehetőségének elő kell segítenie a kapuőrök általi megfelelést, és fel kell gyorsítania a rendelet helyes végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(58)

A jelen
  rendeletben meghatározott kötelezettségek eredményességének biztosítása érdekében – miközben gondoskodni kell arról is, hogy e kötelezettségek arra korlátozódjanak, ami a megtámadhatóság biztosításához és a kapuőrök általi tisztességtelen magatartás káros hatásainak kezeléséhez szükséges – fontos e kötelezettségeket egyértelműen meghatározni és körülírni, hogy a kapuőr azokat haladéktalanul tudja teljesíteni, az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv, valamint a fogyasztóvédelem, a kiberbiztonság és a termékbiztonság teljes körű betartása mellett. A kapuőröknek biztosítaniuk kell a jelen rendeletnek való beépített megfelelést. A szükséges intézkedéseket ezért a lehetséges mértékben és adott esetben integrálni kell a kapuőrök által használt technológiai kialakításba. Bizonyos esetekben azonban helyénvaló lehet a Bizottság számára, hogy az érintett kapuőrrel folytatott párbeszédet követően tovább konkretizáljon néhány olyan intézkedést, amelyet a kapuőrnek meg kell hoznia ahhoz, hogy ténylegesen megfeleljen azoknak a kötelezettségeknek, amelyeket valószínűleg tovább kell majd pontosítani. A szabályozói párbeszéd ezen lehetőségének elő kell segítenie a kapuőrök általi megfelelést, és fel kell gyorsítania a rendelet helyes végrehajtását.

| (58) | E rendelet célja annak biztosítása, hogy a digitális gazdaság méltányos és megtámadható maradjon az innováció, a digitális termékek és szolgáltatások magas színvonala, a tisztességes és versenyképes árak, valamint a digitális ágazat végfelhasználói számára biztosított kiváló minőség és széles választék előmozdítása érdekében. Az e
  rendeletben meghatározott kötelezettségek eredményességének biztosítása érdekében – miközben gondoskodni kell arról is, hogy e kötelezettségek arra korlátozódjanak, ami a megtámadhatóság biztosításához és a kapuőrök általi tisztességtelen magatartás káros hatásainak kezeléséhez szükséges – fontos e kötelezettségeket egyértelműen meghatározni és körülírni, hogy a kapuőr azokat haladéktalanul tudja teljesíteni, az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv, valamint a fogyasztóvédelem, a kiberbiztonság és a termékbiztonság teljes körű betartása mellett
  , továbbá az (EU) 2019/882 irányelvvel összhangban teljes mértékben tiszteletben tartva a hozzáférhetőséget a fogyatékossággal élő személyek számára
  . A kapuőröknek biztosítaniuk kell a jelen rendeletnek való beépített megfelelést. A szükséges intézkedéseket ezért a lehetséges mértékben és adott esetben integrálni kell a kapuőrök által használt technológiai kialakításba. Bizonyos esetekben azonban helyénvaló lehet a Bizottság számára, hogy az érintett kapuőrrel folytatott párbeszédet
  és adott esetben az érdekelt harmadik felekkel folytatott konzultációt
  követően
  határozatban
  tovább konkretizáljon néhány olyan intézkedést, amelyet a kapuőrnek meg kell hoznia ahhoz, hogy ténylegesen megfeleljen azoknak a kötelezettségeknek, amelyeket valószínűleg tovább kell majd pontosítani. A szabályozói párbeszéd ezen lehetőségének elő kell segítenie a kapuőrök általi megfelelést, és fel kell gyorsítania a rendelet helyes végrehajtását. |
| --- | --- |

(58)

E rendelet célja annak biztosítása, hogy a digitális gazdaság méltányos és megtámadható maradjon az innováció, a digitális termékek és szolgáltatások magas színvonala, a tisztességes és versenyképes árak, valamint a digitális ágazat végfelhasználói számára biztosított kiváló minőség és széles választék előmozdítása érdekében. Az e
  rendeletben meghatározott kötelezettségek eredményességének biztosítása érdekében – miközben gondoskodni kell arról is, hogy e kötelezettségek arra korlátozódjanak, ami a megtámadhatóság biztosításához és a kapuőrök általi tisztességtelen magatartás káros hatásainak kezeléséhez szükséges – fontos e kötelezettségeket egyértelműen meghatározni és körülírni, hogy a kapuőr azokat haladéktalanul tudja teljesíteni, az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv, valamint a fogyasztóvédelem, a kiberbiztonság és a termékbiztonság teljes körű betartása mellett
  , továbbá az (EU) 2019/882 irányelvvel összhangban teljes mértékben tiszteletben tartva a hozzáférhetőséget a fogyatékossággal élő személyek számára
  . A kapuőröknek biztosítaniuk kell a jelen rendeletnek való beépített megfelelést. A szükséges intézkedéseket ezért a lehetséges mértékben és adott esetben integrálni kell a kapuőrök által használt technológiai kialakításba. Bizonyos esetekben azonban helyénvaló lehet a Bizottság számára, hogy az érintett kapuőrrel folytatott párbeszédet
  és adott esetben az érdekelt harmadik felekkel folytatott konzultációt
  követően
  határozatban
  tovább konkretizáljon néhány olyan intézkedést, amelyet a kapuőrnek meg kell hoznia ahhoz, hogy ténylegesen megfeleljen azoknak a kötelezettségeknek, amelyeket valószínűleg tovább kell majd pontosítani. A szabályozói párbeszéd ezen lehetőségének elő kell segítenie a kapuőrök általi megfelelést, és fel kell gyorsítania a rendelet helyes végrehajtását.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

59 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (59) | Az arányosság biztosítását célzó kiegészítő elemként a kapuőröknek lehetőséget kell adni arra, hogy rendkívüli körülmények esetén a szükséges mértékig kérjék egy adott kötelezettség felfüggesztését, amelyek kívül állnak a kapuőr hatáskörén, mint például egy előre nem látható külső megrázkódtatás, amely átmenetileg megszüntette a releváns alapvető platformszolgáltatás iránti végfelhasználói kereslet jelentős részét, amennyiben a kapuőr bizonyítani tudja, hogy egy adott kötelezettségnek való megfelelés veszélyezteti az érintett kapuőr uniós műveleteinek gazdasági életképességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59)

Az arányosság biztosítását célzó kiegészítő elemként a kapuőröknek lehetőséget kell adni arra, hogy rendkívüli körülmények esetén a szükséges mértékig kérjék egy adott kötelezettség felfüggesztését, amelyek kívül állnak a kapuőr hatáskörén, mint például egy előre nem látható külső megrázkódtatás, amely átmenetileg megszüntette a releváns alapvető platformszolgáltatás iránti végfelhasználói kereslet jelentős részét, amennyiben a kapuőr bizonyítani tudja, hogy egy adott kötelezettségnek való megfelelés veszélyezteti az érintett kapuőr uniós műveleteinek gazdasági életképességét.

| (59) | Az arányosság biztosítását célzó kiegészítő elemként a kapuőröknek lehetőséget kell adni arra, hogy rendkívüli körülmények esetén a szükséges mértékig kérjék egy adott kötelezettség felfüggesztését, amelyek kívül állnak a kapuőr hatáskörén, mint például egy előre nem látható külső megrázkódtatás, amely átmenetileg megszüntette a releváns alapvető platformszolgáltatás iránti végfelhasználói kereslet jelentős részét, amennyiben a kapuőr bizonyítani tudja, hogy egy adott kötelezettségnek való megfelelés veszélyezteti az érintett kapuőr uniós műveleteinek gazdasági életképességét.
  A Bizottságnak határozatában meg kell indokolnia a felfüggesztés elrendelését, és azt rendszeresen felül kell vizsgálnia annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is fennállnak-e a felfüggesztés feltételei. |
| --- | --- |

(59)

Az arányosság biztosítását célzó kiegészítő elemként a kapuőröknek lehetőséget kell adni arra, hogy rendkívüli körülmények esetén a szükséges mértékig kérjék egy adott kötelezettség felfüggesztését, amelyek kívül állnak a kapuőr hatáskörén, mint például egy előre nem látható külső megrázkódtatás, amely átmenetileg megszüntette a releváns alapvető platformszolgáltatás iránti végfelhasználói kereslet jelentős részét, amennyiben a kapuőr bizonyítani tudja, hogy egy adott kötelezettségnek való megfelelés veszélyezteti az érintett kapuőr uniós műveleteinek gazdasági életképességét.
  A Bizottságnak határozatában meg kell indokolnia a felfüggesztés elrendelését, és azt rendszeresen felül kell vizsgálnia annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is fennállnak-e a felfüggesztés feltételei.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

60 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (60) | A közerkölcs, közegészség vagy közbiztonság korlátozott indokaival indokolt rendkívüli körülmények esetén a Bizottságnak képesnek kell lennie úgy határozni, hogy az érintett kötelezettség egy bizonyos alapvető platformszolgáltatásra nem vonatkozik. E közérdekek érintettsége azt is jelezheti, hogy bizonyos kötelezettség érvényesítésének a társadalom egészére vetített költsége bizonyos rendkívüli esetben túl magas és így aránytalan lenne. A megfelelést korlátozott felfüggesztési és mentesítési lehetőségek mellett elősegítő szabályozói párbeszédnek anélkül kell biztosítania a jelen rendeletben foglalt kötelezettségek arányosságát, hogy aláásná a méltányosságra és a megtámadhatóságra előzetesen gyakorolt tervezett hatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(60)

A közerkölcs, közegészség vagy közbiztonság korlátozott indokaival indokolt rendkívüli körülmények esetén a Bizottságnak képesnek kell lennie úgy határozni, hogy az érintett kötelezettség egy bizonyos alapvető platformszolgáltatásra nem vonatkozik. E közérdekek érintettsége azt is jelezheti, hogy bizonyos kötelezettség érvényesítésének a társadalom egészére vetített költsége bizonyos rendkívüli esetben túl magas és így aránytalan lenne. A megfelelést korlátozott felfüggesztési és mentesítési lehetőségek mellett elősegítő szabályozói párbeszédnek anélkül kell biztosítania a jelen rendeletben foglalt kötelezettségek arányosságát, hogy aláásná a méltányosságra és a megtámadhatóságra előzetesen gyakorolt tervezett hatást.

| (60) | A közerkölcs, közegészség vagy közbiztonság korlátozott indokaival indokolt rendkívüli körülmények esetén a Bizottságnak képesnek kell lennie úgy határozni, hogy az érintett kötelezettség egy bizonyos alapvető platformszolgáltatásra nem vonatkozik. E közérdekek érintettsége azt is jelezheti, hogy bizonyos kötelezettség érvényesítésének a társadalom egészére vetített költsége bizonyos rendkívüli esetben túl magas és így aránytalan lenne. A megfelelést korlátozott
  és kellően indokolt
  felfüggesztési és mentesítési lehetőségek mellett elősegítő szabályozói párbeszédnek anélkül kell biztosítania a jelen rendeletben foglalt kötelezettségek arányosságát, hogy aláásná a méltányosságra és a megtámadhatóságra előzetesen gyakorolt tervezett hatást.
  Az említett mentesség megadása esetén a Bizottságnak évente felül kell vizsgálnia határozatát. |
| --- | --- |

(60)

A közerkölcs, közegészség vagy közbiztonság korlátozott indokaival indokolt rendkívüli körülmények esetén a Bizottságnak képesnek kell lennie úgy határozni, hogy az érintett kötelezettség egy bizonyos alapvető platformszolgáltatásra nem vonatkozik. E közérdekek érintettsége azt is jelezheti, hogy bizonyos kötelezettség érvényesítésének a társadalom egészére vetített költsége bizonyos rendkívüli esetben túl magas és így aránytalan lenne. A megfelelést korlátozott
  és kellően indokolt
  felfüggesztési és mentesítési lehetőségek mellett elősegítő szabályozói párbeszédnek anélkül kell biztosítania a jelen rendeletben foglalt kötelezettségek arányosságát, hogy aláásná a méltányosságra és a megtámadhatóságra előzetesen gyakorolt tervezett hatást.
  Az említett mentesség megadása esetén a Bizottságnak évente felül kell vizsgálnia határozatát.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

61 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (61) | A végfelhasználók adatvédelmi és magánélet-védelmi érdekei a kapuőrökre jellemző, a végfelhasználóktól nagy mennyiségű adatok gyűjtésére és felhalmozására irányuló gyakorlat lehetséges negatív hatásainak bármely értékelése szempontjából relevánsak. A kapuőrök által alkalmazott profilalkotási gyakorlatok megfelelő szintű átláthatóságának biztosítása elősegíti az alapvető platformszolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot, mivel külső nyomást helyez a kapuőrökre, hogy megakadályozzák a részletes fogyasztói profilalkotás ágazatban történő elterjedését, tekintettel arra, hogy a potenciális piacralépők vagy induló szolgáltatók nem tudnak ugyanolyan mértékű és részletességű, hasonló mennyiségű adathoz hozzáférni. A fokozott átláthatóság lehetővé teszi egyéb alapvető platformszolgáltatók számára, hogy a nagyobb adatvédelmet biztosító lehetőségek alkalmazása révén jobban megkülönböztessék magukat. Ezen átláthatósági kötelezettség minimális eredményességének biztosítása érdekében a kapuőröknek legalább arról kell adniuk leírást, hogy milyen alapon végzik a profilalkotást, beleértve azt is, hogy személyes adatokra vagy a felhasználói tevékenységből származó adatokra támaszkodnak-e, az adatkezelés módját, milyen célból készül a profil és esetlegesen milyen célra használják, a profilalkotás által a kapuőr szolgáltatásaira gyakorolt hatást, valamint hogy milyen lépésekre került sor annak érdekében, hogy a végfelhasználók tisztában legyenek az ilyen profilalkotás releváns alkalmazásával, valamint hogy hozzájárulásukat kérjék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(61)

A végfelhasználók adatvédelmi és magánélet-védelmi érdekei a kapuőrökre jellemző, a végfelhasználóktól nagy mennyiségű adatok gyűjtésére és felhalmozására irányuló gyakorlat lehetséges negatív hatásainak bármely értékelése szempontjából relevánsak. A kapuőrök által alkalmazott profilalkotási gyakorlatok megfelelő szintű átláthatóságának biztosítása elősegíti az alapvető platformszolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot, mivel külső nyomást helyez a kapuőrökre, hogy megakadályozzák a részletes fogyasztói profilalkotás ágazatban történő elterjedését, tekintettel arra, hogy a potenciális piacralépők vagy induló szolgáltatók nem tudnak ugyanolyan mértékű és részletességű, hasonló mennyiségű adathoz hozzáférni. A fokozott átláthatóság lehetővé teszi egyéb alapvető platformszolgáltatók számára, hogy a nagyobb adatvédelmet biztosító lehetőségek alkalmazása révén jobban megkülönböztessék magukat. Ezen átláthatósági kötelezettség minimális eredményességének biztosítása érdekében a kapuőröknek legalább arról kell adniuk leírást, hogy milyen alapon végzik a profilalkotást, beleértve azt is, hogy személyes adatokra vagy a felhasználói tevékenységből származó adatokra támaszkodnak-e, az adatkezelés módját, milyen célból készül a profil és esetlegesen milyen célra használják, a profilalkotás által a kapuőr szolgáltatásaira gyakorolt hatást, valamint hogy milyen lépésekre került sor annak érdekében, hogy a végfelhasználók tisztában legyenek az ilyen profilalkotás releváns alkalmazásával, valamint hogy hozzájárulásukat kérjék.

| (61) | A végfelhasználók adatvédelmi és magánélet-védelmi érdekei a kapuőrökre jellemző, a végfelhasználóktól nagy mennyiségű adatok gyűjtésére és felhalmozására irányuló gyakorlat lehetséges negatív hatásainak bármely értékelése szempontjából relevánsak. A kapuőrök által alkalmazott profilalkotási gyakorlatok megfelelő szintű átláthatóságának biztosítása elősegíti az alapvető platformszolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot, mivel külső nyomást helyez a kapuőrökre, hogy megakadályozzák a részletes fogyasztói profilalkotás ágazatban történő elterjedését, tekintettel arra, hogy a potenciális piacralépők vagy induló szolgáltatók nem tudnak ugyanolyan mértékű és részletességű, hasonló mennyiségű adathoz hozzáférni. A fokozott átláthatóság lehetővé teszi egyéb alapvető platformszolgáltatók számára, hogy a nagyobb adatvédelmet biztosító lehetőségek alkalmazása révén jobban megkülönböztessék magukat. Ezen átláthatósági kötelezettség minimális eredményességének biztosítása érdekében a kapuőröknek legalább arról kell adniuk leírást, hogy milyen alapon végzik a profilalkotást, beleértve azt is, hogy személyes adatokra vagy a felhasználói tevékenységből származó adatokra támaszkodnak-e, az adatkezelés módját, milyen célból készül a profil és esetlegesen milyen célra használják, a profilalkotás által a kapuőr szolgáltatásaira gyakorolt hatást, valamint hogy milyen lépésekre került sor annak érdekében, hogy a végfelhasználók tisztában legyenek az ilyen profilalkotás releváns alkalmazásával, valamint hogy hozzájárulásukat kérjék.
  A fogyasztókról készült profilalkotási technikák értékelése során különösen figyelembe kell venni a digitális szabályozók magas szintű munkacsoportjában tagsággal rendelkező fogyasztóvédelmi hatóságok szakértelmét. A Bizottságnak az európai adatvédelmi biztossal, az Európai Adatvédelmi Testülettel, a civil társadalommal és a szakértőkkel konzultálva ki kell dolgoznia az ellenőrzéssel kapcsolatos előírásokat és eljárásokat. |
| --- | --- |

(61)

A végfelhasználók adatvédelmi és magánélet-védelmi érdekei a kapuőrökre jellemző, a végfelhasználóktól nagy mennyiségű adatok gyűjtésére és felhalmozására irányuló gyakorlat lehetséges negatív hatásainak bármely értékelése szempontjából relevánsak. A kapuőrök által alkalmazott profilalkotási gyakorlatok megfelelő szintű átláthatóságának biztosítása elősegíti az alapvető platformszolgáltatások terén mutatkozó megtámadhatóságot, mivel külső nyomást helyez a kapuőrökre, hogy megakadályozzák a részletes fogyasztói profilalkotás ágazatban történő elterjedését, tekintettel arra, hogy a potenciális piacralépők vagy induló szolgáltatók nem tudnak ugyanolyan mértékű és részletességű, hasonló mennyiségű adathoz hozzáférni. A fokozott átláthatóság lehetővé teszi egyéb alapvető platformszolgáltatók számára, hogy a nagyobb adatvédelmet biztosító lehetőségek alkalmazása révén jobban megkülönböztessék magukat. Ezen átláthatósági kötelezettség minimális eredményességének biztosítása érdekében a kapuőröknek legalább arról kell adniuk leírást, hogy milyen alapon végzik a profilalkotást, beleértve azt is, hogy személyes adatokra vagy a felhasználói tevékenységből származó adatokra támaszkodnak-e, az adatkezelés módját, milyen célból készül a profil és esetlegesen milyen célra használják, a profilalkotás által a kapuőr szolgáltatásaira gyakorolt hatást, valamint hogy milyen lépésekre került sor annak érdekében, hogy a végfelhasználók tisztában legyenek az ilyen profilalkotás releváns alkalmazásával, valamint hogy hozzájárulásukat kérjék.
  A fogyasztókról készült profilalkotási technikák értékelése során különösen figyelembe kell venni a digitális szabályozók magas szintű munkacsoportjában tagsággal rendelkező fogyasztóvédelmi hatóságok szakértelmét. A Bizottságnak az európai adatvédelmi biztossal, az Európai Adatvédelmi Testülettel, a civil társadalommal és a szakértőkkel konzultálva ki kell dolgoznia az ellenőrzéssel kapcsolatos előírásokat és eljárásokat.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

62 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (62) | A jelen rendelet céljainak teljes körű és tartós elérése érdekében a Bizottságnak fel kell tudnia mérni, hogy egy alapvető platformszolgáltatót kapuőrnek kell-e minősíteni anélkül, hogy megfelelne a rendeletben meghatározott mennyiségi küszöbértékeknek; hogy a kapuőr által elkövetett rendszerszintű meg nem felelés szavatolja-e kiegészítő korrekciós intézkedések alkalmazását;
  és
  hogy a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokat célzó kötelezettségek jegyzékét felül kell-e vizsgálni, továbbá hogy kell-e
  azonosítani
  olyan további gyakorlatokat, amelyek hasonlóan tisztességtelenek és korlátozzák a digitális piacok megtámadhatóságát. Ennek az értékelésnek piaci vizsgálaton kell alapulnia, amelyet megfelelő időkereten belül, egyértelmű eljárások és határidők
  mentén
  kell elvégezni annak érdekében, hogy támogassa a jelen rendelet által a digitális ágazatban a megtámadhatóságra és a tisztességes magatartásra gyakorolt előzetes hatást, valamint hogy biztosítsa a szükséges mértékű jogbiztonságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(62)

A jelen rendelet céljainak teljes körű és tartós elérése érdekében a Bizottságnak fel kell tudnia mérni, hogy egy alapvető platformszolgáltatót kapuőrnek kell-e minősíteni anélkül, hogy megfelelne a rendeletben meghatározott mennyiségi küszöbértékeknek; hogy a kapuőr által elkövetett rendszerszintű meg nem felelés szavatolja-e kiegészítő korrekciós intézkedések alkalmazását;
  és
  hogy a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokat célzó kötelezettségek jegyzékét felül kell-e vizsgálni, továbbá hogy kell-e
  azonosítani
  olyan további gyakorlatokat, amelyek hasonlóan tisztességtelenek és korlátozzák a digitális piacok megtámadhatóságát. Ennek az értékelésnek piaci vizsgálaton kell alapulnia, amelyet megfelelő időkereten belül, egyértelmű eljárások és határidők
  mentén
  kell elvégezni annak érdekében, hogy támogassa a jelen rendelet által a digitális ágazatban a megtámadhatóságra és a tisztességes magatartásra gyakorolt előzetes hatást, valamint hogy biztosítsa a szükséges mértékű jogbiztonságot.

| (62) | A jelen rendelet céljainak teljes körű és tartós elérése érdekében a Bizottságnak fel kell tudnia mérni, hogy egy alapvető platformszolgáltatót kapuőrnek kell-e minősíteni anélkül, hogy megfelelne a rendeletben meghatározott mennyiségi küszöbértékeknek; hogy a kapuőr által elkövetett rendszerszintű meg nem felelés szavatolja-e kiegészítő korrekciós intézkedések alkalmazását; hogy a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokat célzó kötelezettségek jegyzékét felül kell-e vizsgálni; továbbá hogy
  meg
  kell-e
  vizsgálni
  olyan további gyakorlatokat, amelyek hasonlóan tisztességtelenek és korlátozzák a digitális piacok megtámadhatóságát. Ennek az értékelésnek piaci vizsgálaton kell alapulnia, amelyet megfelelő időkereten belül, egyértelmű eljárások és
  kötelező erejű
  határidők
  mellett
  kell elvégezni annak érdekében, hogy támogassa a jelen rendelet által a digitális ágazatban a megtámadhatóságra és a tisztességes magatartásra gyakorolt előzetes hatást, valamint hogy biztosítsa a szükséges mértékű jogbiztonságot. |
| --- | --- |

(62)

A jelen rendelet céljainak teljes körű és tartós elérése érdekében a Bizottságnak fel kell tudnia mérni, hogy egy alapvető platformszolgáltatót kapuőrnek kell-e minősíteni anélkül, hogy megfelelne a rendeletben meghatározott mennyiségi küszöbértékeknek; hogy a kapuőr által elkövetett rendszerszintű meg nem felelés szavatolja-e kiegészítő korrekciós intézkedések alkalmazását; hogy a kapuőrök által folytatott tisztességtelen gyakorlatokat célzó kötelezettségek jegyzékét felül kell-e vizsgálni; továbbá hogy
  meg
  kell-e
  vizsgálni
  olyan további gyakorlatokat, amelyek hasonlóan tisztességtelenek és korlátozzák a digitális piacok megtámadhatóságát. Ennek az értékelésnek piaci vizsgálaton kell alapulnia, amelyet megfelelő időkereten belül, egyértelmű eljárások és
  kötelező erejű
  határidők
  mellett
  kell elvégezni annak érdekében, hogy támogassa a jelen rendelet által a digitális ágazatban a megtámadhatóságra és a tisztességes magatartásra gyakorolt előzetes hatást, valamint hogy biztosítsa a szükséges mértékű jogbiztonságot.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

64 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (64) | A Bizottságnak vizsgálnia és értékelnie kell, hogy indokoltak-e magatartási jellegű vagy adott esetben szerkezeti korrekciós intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőr ne szeghesse meg a rendelet célkitűzéseit
  a jelen
  rendeletben meghatározott
  kötelezettségek közül egynek vagy többnek való rendszeres meg nem felelésével, ami tovább erősítette kapuőri pozícióját
  .
  Ez lenne a helyzet akkor, ha a kapuőr mérete a belső piacon tovább nőtt
  , az
  üzleti felhasználóknak és a végfelhasználóknak a kapuőr alapvető platformszolgáltatásaitól való gazdasági függése tovább erősödött, mivel tovább nőtt
  a 
  számuk, és
  a 
  kapuőr élvezi a pozíciója fokozott állandósultságának előnyeit.
   A Bizottságnak ezért
  ilyen esetekben
  hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy bármilyen, akár magatartási jellegű, akár szerkezeti korrekciós intézkedést megállapítson,
  kellő tekintettel
  az
  arányosság elvére. Szerkezeti korrekciós intézkedéseket
   –
  mint például a jogi, funkcionális vagy szerkezeti elkülönítés
  ,
  beleérve a vállalkozás vagy a vállalkozás egy részének elidegenítését – csak akkor lehet megtenni, ha nem áll rendelkezésre ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés, vagy ha az ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés az érintett vállalkozás számára nagyobb terhet jelent
  ,
  mint a szerkezeti korrekciós intézkedések. Valamely vállalkozásnak
  a 
  rendszeres meg nem felelés megállapítása előtt létezett szerkezetében történt változások csak akkor lennének arányosak
  ,
  ha jelentős a kockázata annak, hogy e rendszeres meg nem felelés magából az érintett vállalkozás szerkezetéből fakad
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(64)

A Bizottságnak vizsgálnia és értékelnie kell, hogy indokoltak-e magatartási jellegű vagy adott esetben szerkezeti korrekciós intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőr ne szeghesse meg a rendelet célkitűzéseit
  a jelen
  rendeletben meghatározott
  kötelezettségek közül egynek vagy többnek való rendszeres meg nem felelésével, ami tovább erősítette kapuőri pozícióját
  .
  Ez lenne a helyzet akkor, ha a kapuőr mérete a belső piacon tovább nőtt
  , az
  üzleti felhasználóknak és a végfelhasználóknak a kapuőr alapvető platformszolgáltatásaitól való gazdasági függése tovább erősödött, mivel tovább nőtt
  a 
  számuk, és
  a 
  kapuőr élvezi a pozíciója fokozott állandósultságának előnyeit.
   A Bizottságnak ezért
  ilyen esetekben
  hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy bármilyen, akár magatartási jellegű, akár szerkezeti korrekciós intézkedést megállapítson,
  kellő tekintettel
  az
  arányosság elvére. Szerkezeti korrekciós intézkedéseket
   –
  mint például a jogi, funkcionális vagy szerkezeti elkülönítés
  ,
  beleérve a vállalkozás vagy a vállalkozás egy részének elidegenítését – csak akkor lehet megtenni, ha nem áll rendelkezésre ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés, vagy ha az ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés az érintett vállalkozás számára nagyobb terhet jelent
  ,
  mint a szerkezeti korrekciós intézkedések. Valamely vállalkozásnak
  a 
  rendszeres meg nem felelés megállapítása előtt létezett szerkezetében történt változások csak akkor lennének arányosak
  ,
  ha jelentős a kockázata annak, hogy e rendszeres meg nem felelés magából az érintett vállalkozás szerkezetéből fakad
  .

| (64) | A Bizottságnak vizsgálnia és értékelnie kell, hogy indokoltak-e
  további
  magatartási jellegű vagy adott esetben szerkezeti korrekciós intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőr ne szeghesse meg a rendelet célkitűzéseit
  azáltal, hogy rendszeresen nem tesz eleget az e
  rendeletben meghatározott
  egy vagy több kötelezettségnek
  . A Bizottságnak ezért
  a rendszeres meg nem felelés ilyen eseteiben
  hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy az
  e rendeletnek való tényleges megfelelés biztosításához szükséges
  bármilyen, akár magatartási jellegű, akár szerkezeti korrekciós intézkedést megállapítson. A 
  Bizottság megtilthatja
  a 
  kapuőröknek, hogy az e rendelet szempontjából releváns területeken – például a digitális ágazatban vagy az adatokkal kapcsolatos ágazatokban
  ,
  például a szerencsejátékokban
  ,
  a kutatóintézetekben, a fogyasztási cikkekben
  ,
  a fitneszeszközökben és
  az
  egészség-nyomonkövetési pénzügyi szolgáltatásokban
   –
  felvásárlásokat (többek között „elfojtó felvásárlásokat”) folytassanak korlátozott ideig
  ,
  amennyiben ez szükséges és arányos az ismételt jogsértések által a belső piac megtámadhatóságában és méltányosságában okozott károk orvoslása vagy a továbbiakban bekövetkező károk megelőzése érdekében. Ennek során a Bizottság különböző tényezőket vehet figyelembe, például a valószínű hálózati hatásokat, az adatok összevonását és a lehetséges hosszú távú hatásokat, illetve azt, hogy a konkrét adatforrásokkal rendelkező célpontok beszerzése horizontális, vertikális vagy konglomerátum hatások révén mely esetekben veszélyeztetheti jelentősen a piacok megtámadhatóságát és versenypiac jellegét. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottságnak vizsgálnia és értékelnie kell, hogy indokoltak-e
  további
  magatartási jellegű vagy adott esetben szerkezeti korrekciós intézkedések annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőr ne szeghesse meg a rendelet célkitűzéseit
  azáltal, hogy rendszeresen nem tesz eleget az e
  rendeletben meghatározott
  egy vagy több kötelezettségnek
  . A Bizottságnak ezért
  a rendszeres meg nem felelés ilyen eseteiben
  hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy az
  e rendeletnek való tényleges megfelelés biztosításához szükséges
  bármilyen, akár magatartási jellegű, akár szerkezeti korrekciós intézkedést megállapítson. A 
  Bizottság megtilthatja
  a 
  kapuőröknek, hogy az e rendelet szempontjából releváns területeken – például a digitális ágazatban vagy az adatokkal kapcsolatos ágazatokban
  ,
  például a szerencsejátékokban
  ,
  a kutatóintézetekben, a fogyasztási cikkekben
  ,
  a fitneszeszközökben és
  az
  egészség-nyomonkövetési pénzügyi szolgáltatásokban
   –
  felvásárlásokat (többek között „elfojtó felvásárlásokat”) folytassanak korlátozott ideig
  ,
  amennyiben ez szükséges és arányos az ismételt jogsértések által a belső piac megtámadhatóságában és méltányosságában okozott károk orvoslása vagy a továbbiakban bekövetkező károk megelőzése érdekében. Ennek során a Bizottság különböző tényezőket vehet figyelembe, például a valószínű hálózati hatásokat, az adatok összevonását és a lehetséges hosszú távú hatásokat, illetve azt, hogy a konkrét adatforrásokkal rendelkező célpontok beszerzése horizontális, vertikális vagy konglomerátum hatások révén mely esetekben veszélyeztetheti jelentősen a piacok megtámadhatóságát és versenypiac jellegét.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

65 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (65a) | Az ideiglenes intézkedések fontos eszközként szolgálhatnak annak biztosítására, hogy amíg a vizsgálat folyamatban van, a vizsgált jogsértés ne okozzon komoly és azonnali károkat a kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói számára. Sürgős esetben, ha a kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói számára komoly és azonnali kár kockázata merülhet fel olyan új gyakorlatokból kifolyólag, amelyek alááshatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenes intézkedéseket rendeljen el és ideiglenesen kötelezettségeket rójon az érintett kapuőrre. Ezeket az ideiglenes intézkedéseket a szükséges és indokolt mértékre kell korlátozni. Ezeket a piacvizsgálat lezárásáig és a Bizottság 17. cikk szerinti végleges határozatáig kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(65a)

Az ideiglenes intézkedések fontos eszközként szolgálhatnak annak biztosítására, hogy amíg a vizsgálat folyamatban van, a vizsgált jogsértés ne okozzon komoly és azonnali károkat a kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói számára. Sürgős esetben, ha a kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói számára komoly és azonnali kár kockázata merülhet fel olyan új gyakorlatokból kifolyólag, amelyek alááshatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy ideiglenes intézkedéseket rendeljen el és ideiglenesen kötelezettségeket rójon az érintett kapuőrre. Ezeket az ideiglenes intézkedéseket a szükséges és indokolt mértékre kell korlátozni. Ezeket a piacvizsgálat lezárásáig és a Bizottság 17. cikk szerinti végleges határozatáig kell alkalmazni.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

67 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (67) | Amennyiben a meg nem feleléssel kapcsolatos eljárás vagy a rendszeres meg nem feleléssel kapcsolatos vizsgálat során a kapuőr kötelezettségvállalásokat tesz a Bizottság felé, a Bizottságnak képesnek kell lennie olyan határozat meghozatalára, amely ezeket a kötelezettségvállalásokat az érintett kapuőrrel szemben kötelező érvényűvé teszi, amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kötelezettségvállalások biztosítják a jelen rendeletben foglalt kötelezettségeknek való tényleges megfelelést. A szóban forgó határozatnak azt is meg kell állapítania, hogy többé már nem áll fenn a Bizottság általi intézkedést megalapozó indok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(67)

Amennyiben a meg nem feleléssel kapcsolatos eljárás vagy a rendszeres meg nem feleléssel kapcsolatos vizsgálat során a kapuőr kötelezettségvállalásokat tesz a Bizottság felé, a Bizottságnak képesnek kell lennie olyan határozat meghozatalára, amely ezeket a kötelezettségvállalásokat az érintett kapuőrrel szemben kötelező érvényűvé teszi, amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kötelezettségvállalások biztosítják a jelen rendeletben foglalt kötelezettségeknek való tényleges megfelelést. A szóban forgó határozatnak azt is meg kell állapítania, hogy többé már nem áll fenn a Bizottság általi intézkedést megalapozó indok.

törölve

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

70 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (70) | A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy közvetlenül felkérje a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy bocsássanak rendelkezésre minden releváns bizonyítékot, adatot és információt. A Bizottságnak továbbá képesnek kell lennie arra, hogy a jelen rendelet alkalmazásának céljából bármely releváns információt kikérjen bármely hatóságtól, szervtől vagy hivataltól az adott tagállamban, vagy bármely természetes vagy jogi személytől. A Bizottság valamely határozatának való megfeleléskor a vállalkozások kötelesek ténybeli kérdésekre válaszolni és dokumentumokat rendelkezésre bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(70)

A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy közvetlenül felkérje a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy bocsássanak rendelkezésre minden releváns bizonyítékot, adatot és információt. A Bizottságnak továbbá képesnek kell lennie arra, hogy a jelen rendelet alkalmazásának céljából bármely releváns információt kikérjen bármely hatóságtól, szervtől vagy hivataltól az adott tagállamban, vagy bármely természetes vagy jogi személytől. A Bizottság valamely határozatának való megfeleléskor a vállalkozások kötelesek ténybeli kérdésekre válaszolni és dokumentumokat rendelkezésre bocsátani.

| (70) | A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy közvetlenül felkérje a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy bocsássanak rendelkezésre minden releváns bizonyítékot, adatot és információt. A 
  Bizottság által az információkérésre meghatározott határidőknek tiszteletben kell tartaniuk a vállalkozás vagy vállalkozások társulásának méretét és képességeit. A
  Bizottságnak továbbá képesnek kell lennie arra, hogy a jelen rendelet alkalmazásának céljából bármely releváns információt kikérjen bármely hatóságtól, szervtől vagy hivataltól az adott tagállamban, vagy bármely természetes vagy jogi személytől. A Bizottság valamely határozatának való megfeleléskor a vállalkozások kötelesek ténybeli kérdésekre válaszolni és dokumentumokat rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy közvetlenül felkérje a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait, hogy bocsássanak rendelkezésre minden releváns bizonyítékot, adatot és információt. A 
  Bizottság által az információkérésre meghatározott határidőknek tiszteletben kell tartaniuk a vállalkozás vagy vállalkozások társulásának méretét és képességeit. A
  Bizottságnak továbbá képesnek kell lennie arra, hogy a jelen rendelet alkalmazásának céljából bármely releváns információt kikérjen bármely hatóságtól, szervtől vagy hivataltól az adott tagállamban, vagy bármely természetes vagy jogi személytől. A Bizottság valamely határozatának való megfeleléskor a vállalkozások kötelesek ténybeli kérdésekre válaszolni és dokumentumokat rendelkezésre bocsátani.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

75 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (75) | A jelen rendelet alapján lefolytatott eljárások összefüggésében az érintett vállalkozások részére biztosítani kell a Bizottság általi meghallgatáshoz való jogot, és a meghozott határozatokat széles körben kell ismertetni. Az érintett vállalkozások jó közigazgatáshoz és védelemhez való jogának biztosítása mellett, különös tekintettel az iratbetekintéshez és a meghallgatáshoz való jogra, alapvető fontosságú
  a
  bizalmas információk védelme. Továbbá az információ bizalmas jellegének tiszteletben tartása mellett a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a határozathozatal céljából felhasznált bármely információt olyan mértékben tegye közzé, amely lehetővé teszi a határozat címzettje számára a határozathoz vezető tények és megfontolások megértését. Végezetül bizonyos feltételek mellett bizonyos üzleti dokumentumok, mint például a jogászok és ügyfeleik közötti kommunikáció, bizalmasnak tekinthetők, ha teljesülnek a megfelelő feltételek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(75)

A jelen rendelet alapján lefolytatott eljárások összefüggésében az érintett vállalkozások részére biztosítani kell a Bizottság általi meghallgatáshoz való jogot, és a meghozott határozatokat széles körben kell ismertetni. Az érintett vállalkozások jó közigazgatáshoz és védelemhez való jogának biztosítása mellett, különös tekintettel az iratbetekintéshez és a meghallgatáshoz való jogra, alapvető fontosságú
  a
  bizalmas információk védelme. Továbbá az információ bizalmas jellegének tiszteletben tartása mellett a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a határozathozatal céljából felhasznált bármely információt olyan mértékben tegye közzé, amely lehetővé teszi a határozat címzettje számára a határozathoz vezető tények és megfontolások megértését. Végezetül bizonyos feltételek mellett bizonyos üzleti dokumentumok, mint például a jogászok és ügyfeleik közötti kommunikáció, bizalmasnak tekinthetők, ha teljesülnek a megfelelő feltételek.

| (75) | A jelen rendelet alapján lefolytatott eljárások összefüggésében az érintett vállalkozások részére biztosítani kell a Bizottság általi meghallgatáshoz való jogot, és a meghozott határozatokat széles körben kell ismertetni. Az érintett vállalkozások jó közigazgatáshoz és védelemhez való jogának biztosítása mellett, különös tekintettel az iratbetekintéshez és a meghallgatáshoz való jogra, alapvető fontosságú
  az üzleti titkok magánjellegét esetlegesen érintő
  bizalmas
  és érzékeny üzleti
  információk védelme. Továbbá az információ bizalmas jellegének tiszteletben tartása mellett a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a határozathozatal céljából felhasznált bármely információt olyan mértékben tegye közzé, amely lehetővé teszi a határozat címzettje számára a határozathoz vezető tények és megfontolások megértését. Végezetül bizonyos feltételek mellett bizonyos üzleti dokumentumok, mint például a jogászok és ügyfeleik közötti kommunikáció, bizalmasnak tekinthetők, ha teljesülnek a megfelelő feltételek. |
| --- | --- |

(75)

A jelen rendelet alapján lefolytatott eljárások összefüggésében az érintett vállalkozások részére biztosítani kell a Bizottság általi meghallgatáshoz való jogot, és a meghozott határozatokat széles körben kell ismertetni. Az érintett vállalkozások jó közigazgatáshoz és védelemhez való jogának biztosítása mellett, különös tekintettel az iratbetekintéshez és a meghallgatáshoz való jogra, alapvető fontosságú
  az üzleti titkok magánjellegét esetlegesen érintő
  bizalmas
  és érzékeny üzleti
  információk védelme. Továbbá az információ bizalmas jellegének tiszteletben tartása mellett a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a határozathozatal céljából felhasznált bármely információt olyan mértékben tegye közzé, amely lehetővé teszi a határozat címzettje számára a határozathoz vezető tények és megfontolások megértését. Végezetül bizonyos feltételek mellett bizonyos üzleti dokumentumok, mint például a jogászok és ügyfeleik közötti kommunikáció, bizalmasnak tekinthetők, ha teljesülnek a megfelelő feltételek.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

75 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (75a) | A Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés és koordináció megkönnyítése érdekében a végrehajtási intézkedések során létre kell hozni a digitális ágazatban hatáskörrel rendelkező szabályozókból álló magas szintű munkacsoportot, amelynek hatáskörébe tartozik, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak. A szabályozók e munkacsoportja létrehozásának lehetővé kell tennie a tagállamok közötti információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét, továbbá javítania kell a nyomon követést, és ezáltal meg kell erősítenie e rendelet végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(75a)

A Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés és koordináció megkönnyítése érdekében a végrehajtási intézkedések során létre kell hozni a digitális ágazatban hatáskörrel rendelkező szabályozókból álló magas szintű munkacsoportot, amelynek hatáskörébe tartozik, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak. A szabályozók e munkacsoportja létrehozásának lehetővé kell tennie a tagállamok közötti információcserét és a bevált gyakorlatok cseréjét, továbbá javítania kell a nyomon követést, és ezáltal meg kell erősítenie e rendelet végrehajtását.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

75 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (75b) | A Bizottság e rendelet rendelkezéseit az illetékes nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben alkalmazza a rendelet hatékony és következetes végrehajtásának biztosítása, valamint a nemzeti hatóságokkal való együttműködés megkönnyítése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(75b)

A Bizottság e rendelet rendelkezéseit az illetékes nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben alkalmazza a rendelet hatékony és következetes végrehajtásának biztosítása, valamint a nemzeti hatóságokkal való együttműködés megkönnyítése érdekében.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

76 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (76) | A 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. és 30. cikk egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. E végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (35) megfelelően kell gyakorolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(76)

A 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. és 30. cikk egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. E végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (35) megfelelően kell gyakorolni.

| (76) | A 3.,
  5.,
  6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. és 30. cikk egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. E végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (35) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(76)

A 3.,
  5.,
  6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. és 30. cikk egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. E végrehajtási hatáskört a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (35) megfelelően kell gyakorolni.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

77 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (77) | A 182/2011/EU rendelettel összhangban létrehozott tanácsadó bizottságnak is véleményt kell nyilvánítania egyes, a Bizottság által a jelen rendelet értelmében meghozott határozatokról. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban a digitális ágazatban azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek, a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskört e rendelet kiegészítéseként a Bizottságra kell ruházni. Főként felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni a kapuőrök e rendelet szerinti minősítését szolgáló mennyiségi küszöbértékek meghatározására vonatkozó módszertan tekintetében
  , valamint a jelen rendeletben meghatározott kötelezettségek frissítése tekintetében, amennyiben piaci vizsgálat alapján a Bizottság megállapítja, hogy frissíteni kell az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát korlátozó vagy tisztességtelen gyakorlatokra irányuló kötelezettségeket
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (36) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(77)

A 182/2011/EU rendelettel összhangban létrehozott tanácsadó bizottságnak is véleményt kell nyilvánítania egyes, a Bizottság által a jelen rendelet értelmében meghozott határozatokról. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban a digitális ágazatban azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek, a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskört e rendelet kiegészítéseként a Bizottságra kell ruházni. Főként felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni a kapuőrök e rendelet szerinti minősítését szolgáló mennyiségi küszöbértékek meghatározására vonatkozó módszertan tekintetében
  , valamint a jelen rendeletben meghatározott kötelezettségek frissítése tekintetében, amennyiben piaci vizsgálat alapján a Bizottság megállapítja, hogy frissíteni kell az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát korlátozó vagy tisztességtelen gyakorlatokra irányuló kötelezettségeket
  . Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (36) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (77) | A 182/2011/EU rendelettel összhangban létrehozott tanácsadó bizottságnak is véleményt kell nyilvánítania egyes, a Bizottság által a jelen rendelet értelmében meghozott határozatokról. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban a digitális ágazatban azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek, a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskört e rendelet kiegészítéseként a Bizottságra kell ruházni. Főként felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni a kapuőrök e rendelet szerinti minősítését szolgáló mennyiségi küszöbértékek meghatározására vonatkozó módszertan tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (36) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(77)

A 182/2011/EU rendelettel összhangban létrehozott tanácsadó bizottságnak is véleményt kell nyilvánítania egyes, a Bizottság által a jelen rendelet értelmében meghozott határozatokról. Annak biztosítása érdekében, hogy az Unióban a digitális ágazatban azok a piacok, amelyeken a kapuőrök jelen vannak, megtámadható és méltányos piacok legyenek, a Szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskört e rendelet kiegészítéseként a Bizottságra kell ruházni. Főként felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell elfogadni a kapuőrök e rendelet szerinti minősítését szolgáló mennyiségi küszöbértékek meghatározására vonatkozó módszertan tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, és hogy ezekre a konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak (36) megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

77 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (77a) | A nemzeti bíróságok fontos szerepet játszanak majd e rendelet alkalmazásában, és lehetővé kell tenni számukra, hogy a Bizottságot arra kérjék, hogy küldjön nekik információkat vagy véleményeket az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben. Ugyanakkor a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy szóbeli vagy írásbeli észrevételeket nyújtson be a tagállami bíróságokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(77a)

A nemzeti bíróságok fontos szerepet játszanak majd e rendelet alkalmazásában, és lehetővé kell tenni számukra, hogy a Bizottságot arra kérjék, hogy küldjön nekik információkat vagy véleményeket az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben. Ugyanakkor a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy szóbeli vagy írásbeli észrevételeket nyújtson be a tagállami bíróságokhoz.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

77 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (77b) | A visszaélést bejelentő személyek az illetékes hatóságok tudomására hozhatnak olyan új információkat, amelyek segítik őket e rendelet megsértése eseteinek felderítésében és szankcionálásában. E rendeletnek ezért biztosítania kell, hogy megfelelő szabályok legyenek érvényben, amelyek lehetővé teszik, hogy a visszaélést bejelentő személyek fel tudják hívni az illetékes hatóságok figyelmét e rendelet tényleges vagy potenciális megsértésének eseteire, és megvédik őket a megtorlástól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(77b)

A visszaélést bejelentő személyek az illetékes hatóságok tudomására hozhatnak olyan új információkat, amelyek segítik őket e rendelet megsértése eseteinek felderítésében és szankcionálásában. E rendeletnek ezért biztosítania kell, hogy megfelelő szabályok legyenek érvényben, amelyek lehetővé teszik, hogy a visszaélést bejelentő személyek fel tudják hívni az illetékes hatóságok figyelmét e rendelet tényleges vagy potenciális megsértésének eseteire, és megvédik őket a megtorlástól.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

77 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (77c) | A végfelhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy az e rendeletben a kapuőrökkel szemben támasztott kötelezettségekkel kapcsolatos jogaikat az (EU) 2020/1828 irányelvvel összhangban képviseleti keresetek útján érvényesíthessék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(77c)

A végfelhasználók számára lehetővé kell tenni, hogy az e rendeletben a kapuőrökkel szemben támasztott kötelezettségekkel kapcsolatos jogaikat az (EU) 2020/1828 irányelvvel összhangban képviseleti keresetek útján érvényesíthessék.

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

78 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (78) | A Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell e rendeletet, és szorosan nyomon kell követnie annak az onlineplatform-gazdaságban a kereskedelmi kapcsolatok terén érvényesülő megtámadhatóságra és méltányosságra gyakorolt hatásait különösen annak megállapítása céljából, hogy a technológiai és kereskedelmi feltételek változásai tükrében szükség van-e azok módosítására. Ennek az értékelésnek tartalmaznia kell az alapvető platformszolgáltatások jegyzékének
  , valamint a kapuőrökre vonatkozó kötelezettségeknek a
  rendszeres felülvizsgálatát, valamint ezek érvényesítését annak biztosítása érdekében, hogy a digitális piacok Unió-szerte megtámadhatók és méltányosak legyenek. Az ágazatban zajló változások széles körű felmérése érdekében az értékelésnek figyelembe kell vennie a tagállamok és az érdekelt felek tapasztalatait is. A Bizottság e tekintetben a 2018. április 26-i C(2018)2393 bizottsági határozattal létrehozott onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont által a részére benyújtott véleményeket és jelentéseket is figyelembe veheti. Az értékelést követően a Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell tennie. A Bizottságnak biztosítania kell a közös uniós jogok és értékek magas szintű védelmének és tiszteletben tartásának megőrzését, különös tekintettel az egyenlő bánásmódra és a megkülönböztetésmentességre, és erre a célkitűzésre a jelen rendeletben megadott gyakorlatok és kötelezettségek értékelése és felülvizsgálata során is törekednie kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(78)

A Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell e rendeletet, és szorosan nyomon kell követnie annak az onlineplatform-gazdaságban a kereskedelmi kapcsolatok terén érvényesülő megtámadhatóságra és méltányosságra gyakorolt hatásait különösen annak megállapítása céljából, hogy a technológiai és kereskedelmi feltételek változásai tükrében szükség van-e azok módosítására. Ennek az értékelésnek tartalmaznia kell az alapvető platformszolgáltatások jegyzékének
  , valamint a kapuőrökre vonatkozó kötelezettségeknek a
  rendszeres felülvizsgálatát, valamint ezek érvényesítését annak biztosítása érdekében, hogy a digitális piacok Unió-szerte megtámadhatók és méltányosak legyenek. Az ágazatban zajló változások széles körű felmérése érdekében az értékelésnek figyelembe kell vennie a tagállamok és az érdekelt felek tapasztalatait is. A Bizottság e tekintetben a 2018. április 26-i C(2018)2393 bizottsági határozattal létrehozott onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont által a részére benyújtott véleményeket és jelentéseket is figyelembe veheti. Az értékelést követően a Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell tennie. A Bizottságnak biztosítania kell a közös uniós jogok és értékek magas szintű védelmének és tiszteletben tartásának megőrzését, különös tekintettel az egyenlő bánásmódra és a megkülönböztetésmentességre, és erre a célkitűzésre a jelen rendeletben megadott gyakorlatok és kötelezettségek értékelése és felülvizsgálata során is törekednie kell.

| (78) | A Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell e rendeletet, és szorosan nyomon kell követnie annak az onlineplatform-gazdaságban a kereskedelmi kapcsolatok terén érvényesülő megtámadhatóságra és méltányosságra gyakorolt hatásait különösen annak megállapítása céljából, hogy a technológiai és kereskedelmi feltételek változásai tükrében szükség van-e azok módosítására. Ennek az értékelésnek tartalmaznia kell az alapvető platformszolgáltatások jegyzékének rendszeres felülvizsgálatát, valamint ezek érvényesítését annak biztosítása érdekében, hogy a digitális piacok Unió-szerte megtámadhatók és méltányosak legyenek. Az ágazatban zajló változások széles körű felmérése érdekében az értékelésnek figyelembe kell vennie a tagállamok és az érdekelt felek tapasztalatait is. A Bizottság e tekintetben a 2018. április 26-i C(2018)2393 bizottsági határozattal létrehozott onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont által a részére benyújtott véleményeket és jelentéseket is figyelembe veheti. Az értékelést követően a Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell tennie. A Bizottságnak biztosítania kell a közös uniós jogok és értékek magas szintű védelmének és tiszteletben tartásának megőrzését, különös tekintettel az egyenlő bánásmódra és a megkülönböztetésmentességre, és erre a célkitűzésre a jelen rendeletben megadott gyakorlatok és kötelezettségek értékelése és felülvizsgálata során is törekednie kell. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottságnak rendszeres időközönként értékelnie kell e rendeletet, és szorosan nyomon kell követnie annak az onlineplatform-gazdaságban a kereskedelmi kapcsolatok terén érvényesülő megtámadhatóságra és méltányosságra gyakorolt hatásait különösen annak megállapítása céljából, hogy a technológiai és kereskedelmi feltételek változásai tükrében szükség van-e azok módosítására. Ennek az értékelésnek tartalmaznia kell az alapvető platformszolgáltatások jegyzékének rendszeres felülvizsgálatát, valamint ezek érvényesítését annak biztosítása érdekében, hogy a digitális piacok Unió-szerte megtámadhatók és méltányosak legyenek. Az ágazatban zajló változások széles körű felmérése érdekében az értékelésnek figyelembe kell vennie a tagállamok és az érdekelt felek tapasztalatait is. A Bizottság e tekintetben a 2018. április 26-i C(2018)2393 bizottsági határozattal létrehozott onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont által a részére benyújtott véleményeket és jelentéseket is figyelembe veheti. Az értékelést követően a Bizottságnak megfelelő intézkedéseket kell tennie. A Bizottságnak biztosítania kell a közös uniós jogok és értékek magas szintű védelmének és tiszteletben tartásának megőrzését, különös tekintettel az egyenlő bánásmódra és a megkülönböztetésmentességre, és erre a célkitűzésre a jelen rendeletben megadott gyakorlatok és kötelezettségek értékelése és felülvizsgálata során is törekednie kell.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

78 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (78a) | A költségvetési eljárás sérelme nélkül és a meglévő pénzügyi eszközök révén megfelelő emberi, pénzügyi és technikai erőforrásokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtása tekintetében hatékonyan elláthassa feladatait és gyakorolhassa hatáskörét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(78a)

A költségvetési eljárás sérelme nélkül és a meglévő pénzügyi eszközök révén megfelelő emberi, pénzügyi és technikai erőforrásokat kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtása tekintetében hatékonyan elláthassa feladatait és gyakorolhassa hatáskörét.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

79 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet tiszteletben tartja mindazokat az alapjogokat és tekintettel van azokra az elvekre, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája, ezen belül annak 16., 47. és 50. cikke ismer el. Ennek megfelelően ezt a rendeletet a fenti jogok és elvek tiszteletben tartásával kell értelmezni és alkalmazni. | (79) | Ez a rendelet tiszteletben tartja mindazokat az alapjogokat és tekintettel van azokra az elvekre, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája, ezen belül annak 16., 47. és 50. cikke ismer el. Ennek megfelelően ezt a rendeletet a fenti jogok és elvek tiszteletben tartásával kell értelmezni és alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet tiszteletben tartja mindazokat az alapjogokat és tekintettel van azokra az elvekre, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája, ezen belül annak 16., 47. és 50. cikke ismer el. Ennek megfelelően ezt a rendeletet a fenti jogok és elvek tiszteletben tartásával kell értelmezni és alkalmazni.

(79)

Ez a rendelet tiszteletben tartja mindazokat az alapjogokat és tekintettel van azokra az elvekre, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája, ezen belül annak 16., 47. és 50. cikke ismer el. Ennek megfelelően ezt a rendeletet a fenti jogok és elvek tiszteletben tartásával kell értelmezni és alkalmazni.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A rendelet harmonizált
  szabályokat határoz meg
  , amelyek az egész Unióban biztosítják a megtámadható és méltányos piacokat a digitális ágazatban, amely piacokon a kapuőrök jelen vannak. | (1)   A rendelet
  célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez olyan
  harmonizált
  szabályok meghatározásával
  , amelyek az egész Unióban biztosítják a megtámadható és méltányos piacokat
  valamennyi vállalkozás számára
  a digitális ágazatban, amely piacokon a kapuőrök jelen vannak
  , és ez előnyös mind az üzleti, mind a végfelhasználók számára, annak érdekében, hogy előmozdítsa az innovációt és növelje a fogyasztók jólétét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A rendelet harmonizált
  szabályokat határoz meg
  , amelyek az egész Unióban biztosítják a megtámadható és méltányos piacokat a digitális ágazatban, amely piacokon a kapuőrök jelen vannak.

(1)   A rendelet
  célja, hogy hozzájáruljon a belső piac megfelelő működéséhez olyan
  harmonizált
  szabályok meghatározásával
  , amelyek az egész Unióban biztosítják a megtámadható és méltányos piacokat
  valamennyi vállalkozás számára
  a digitális ágazatban, amely piacokon a kapuőrök jelen vannak
  , és ez előnyös mind az üzleti, mind a végfelhasználók számára, annak érdekében, hogy előmozdítsa az innovációt és növelje a fogyasztók jólétét
  .

Módosítás 231

Módosítás 231

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

1 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ez a rendelet a kapuőrök által az Unióban letelepedett
  üzleti felhasználók részére
  vagy
  az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó végfelhasználók
  részére nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatásokra vonatkozik, függetlenül a kapuőrök telephelyétől vagy tartózkodási helyétől és a szolgáltatásnyújtásra egyébként alkalmazandó jogtól. | (2)   Ez a rendelet a kapuőrök által az Unióban letelepedett vagy
  ott tartózkodó végfelhasználók, illetve üzleti felhasználók
  részére nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatásokra vonatkozik, függetlenül a kapuőrök
  vagy az üzleti felhasználók
  telephelyétől vagy tartózkodási helyétől és a szolgáltatásnyújtásra egyébként alkalmazandó jogtól.
  Ezt a rendeletet az alapvető jogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartája, nevezetesen annak 11., 16., 47. és 50. cikke által elismert elveket teljes mértékben tiszteletben tartva kell alkalmazni és értelmezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ez a rendelet a kapuőrök által az Unióban letelepedett
  üzleti felhasználók részére
  vagy
  az Unióban letelepedett vagy ott tartózkodó végfelhasználók
  részére nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatásokra vonatkozik, függetlenül a kapuőrök telephelyétől vagy tartózkodási helyétől és a szolgáltatásnyújtásra egyébként alkalmazandó jogtól.

(2)   Ez a rendelet a kapuőrök által az Unióban letelepedett vagy
  ott tartózkodó végfelhasználók, illetve üzleti felhasználók
  részére nyújtott vagy kínált alapvető platformszolgáltatásokra vonatkozik, függetlenül a kapuőrök
  vagy az üzleti felhasználók
  telephelyétől vagy tartózkodási helyétől és a szolgáltatásnyújtásra egyébként alkalmazandó jogtól.
  Ezt a rendeletet az alapvető jogokat és az Európai Unió Alapjogi Chartája, nevezetesen annak 11., 16., 47. és 50. cikke által elismert elveket teljes mértékben tiszteletben tartva kell alkalmazni és értelmezni.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 bekezdés – b pont

1 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | elektronikus hírközlési szolgáltatások, az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 4. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerint, kivéve az ugyanazon irányelv 2. cikke
  4
  .
  pontjának b) alpontjában meghatározott
  személyközi hírközlési szolgáltatásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

elektronikus hírközlési szolgáltatások, az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 4. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerint, kivéve az ugyanazon irányelv 2. cikke
  4
  .
  pontjának b) alpontjában meghatározott
  személyközi hírközlési szolgáltatásokat.

4

pontjának b) alpontjában meghatározott

| b) | elektronikus hírközlési szolgáltatások, az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 4. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerint, kivéve az ugyanazon irányelv 2. cikke
  7
  .
  pontjában meghatározott számfüggetlen
  személyközi hírközlési szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

b)

elektronikus hírközlési szolgáltatások, az (EU) 2018/1972 irányelv 2. cikkének 4. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerint, kivéve az ugyanazon irányelv 2. cikke
  7
  .
  pontjában meghatározott számfüggetlen
  személyközi hírközlési szolgáltatásokat.

7

pontjában meghatározott számfüggetlen

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 bekezdés

1 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok jogszabályaikkal, rendeleteikkel vagy közigazgatási intézkedéseikkel nem róhatnak a kapuőrökre további kötelezettségeket azért, hogy biztosítsák a megtámadható és méltányos piacokat. Ez nem érinti az egyéb jogos közérdeket szolgáló, az uniós jognak megfelelő szabályokat. Konkrétabban, e rendelet egy eleme sem zárja ki, hogy a tagállamok az uniós jognak megfelelő kötelezettségeket írjanak elő a vállalkozások – így többek között az alapvető platformszolgáltatók – részére, amennyiben e kötelezettségek függetlenek attól, hogy az érintett vállalkozások a jelen rendelet értelmében kapuőri státusszal rendelkeznek, és a 
  fogyasztóvédelem vagy
  a tisztességtelen verseny elleni küzdelmet
  szolgálják
  . | (5)   A
  belső piac széttagoltságának elkerülése érdekében a
  tagállamok jogszabályaikkal, rendeleteikkel vagy közigazgatási intézkedéseikkel nem róhatnak a kapuőrökre
  e rendelet értelmében
  további kötelezettségeket azért, hogy biztosítsák a megtámadható és méltányos piacokat. Ez nem érinti az egyéb jogos közérdeket szolgáló, az uniós jognak megfelelő szabályokat. Konkrétabban, e rendelet egy eleme sem zárja ki, hogy a tagállamok az uniós jognak megfelelő kötelezettségeket írjanak elő a vállalkozások – így többek között az alapvető platformszolgáltatók – részére, amennyiben e kötelezettségek függetlenek attól, hogy az érintett vállalkozások a jelen rendelet értelmében kapuőri státusszal rendelkeznek, és a 
  fogyasztóvédelmet,
  a tisztességtelen verseny elleni küzdelmet
  , vagy más jogos közérdekű célokat szolgálnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok jogszabályaikkal, rendeleteikkel vagy közigazgatási intézkedéseikkel nem róhatnak a kapuőrökre további kötelezettségeket azért, hogy biztosítsák a megtámadható és méltányos piacokat. Ez nem érinti az egyéb jogos közérdeket szolgáló, az uniós jognak megfelelő szabályokat. Konkrétabban, e rendelet egy eleme sem zárja ki, hogy a tagállamok az uniós jognak megfelelő kötelezettségeket írjanak elő a vállalkozások – így többek között az alapvető platformszolgáltatók – részére, amennyiben e kötelezettségek függetlenek attól, hogy az érintett vállalkozások a jelen rendelet értelmében kapuőri státusszal rendelkeznek, és a 
  fogyasztóvédelem vagy
  a tisztességtelen verseny elleni küzdelmet
  szolgálják
  .

(5)   A
  belső piac széttagoltságának elkerülése érdekében a
  tagállamok jogszabályaikkal, rendeleteikkel vagy közigazgatási intézkedéseikkel nem róhatnak a kapuőrökre
  e rendelet értelmében
  további kötelezettségeket azért, hogy biztosítsák a megtámadható és méltányos piacokat. Ez nem érinti az egyéb jogos közérdeket szolgáló, az uniós jognak megfelelő szabályokat. Konkrétabban, e rendelet egy eleme sem zárja ki, hogy a tagállamok az uniós jognak megfelelő kötelezettségeket írjanak elő a vállalkozások – így többek között az alapvető platformszolgáltatók – részére, amennyiben e kötelezettségek függetlenek attól, hogy az érintett vállalkozások a jelen rendelet értelmében kapuőri státusszal rendelkeznek, és a 
  fogyasztóvédelmet,
  a tisztességtelen verseny elleni küzdelmet
  , vagy más jogos közérdekű célokat szolgálnak
  .

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 bekezdés

1 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102 cikkének alkalmazását. Nem érinti továbbá a következők alkalmazását: versenyellenes megállapodásokat, vállalkozások társulásainak döntéseit, összehangolt magatartásokat és az erőfölénnyel való visszaélést tiltó nemzeti szabályok; az egyoldalú magatartások egyéb formáit tiltó nemzeti versenyjogi szabályok, amennyiben
  azok
  a kapuőröktől eltérő egyéb vállalkozásokra vonatkoznak, vagy további kötelezettségeket jelentenek a kapuőrök számára; a Tanács 139/2004/EK rendelete (38), valamint a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok; az (EU) 2019/1150 rendelet
  és az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete

   (39). | (6)   Ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102 cikkének alkalmazását. Nem érinti továbbá a következők alkalmazását: versenyellenes megállapodásokat, vállalkozások társulásainak döntéseit, összehangolt magatartásokat és az erőfölénnyel való visszaélést tiltó nemzeti szabályok; az egyoldalú magatartások egyéb formáit tiltó nemzeti versenyjogi szabályok, amennyiben
  ezek a szabályok az e rendelet értelmében vett
  kapuőröktől eltérő egyéb vállalkozásokra vonatkoznak, vagy további kötelezettségeket jelentenek a kapuőrök számára; a Tanács 139/2004/EK rendelete (38), valamint a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok
  , továbbá
  az (EU) 2019/1150 rendelet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102 cikkének alkalmazását. Nem érinti továbbá a következők alkalmazását: versenyellenes megállapodásokat, vállalkozások társulásainak döntéseit, összehangolt magatartásokat és az erőfölénnyel való visszaélést tiltó nemzeti szabályok; az egyoldalú magatartások egyéb formáit tiltó nemzeti versenyjogi szabályok, amennyiben
  azok
  a kapuőröktől eltérő egyéb vállalkozásokra vonatkoznak, vagy további kötelezettségeket jelentenek a kapuőrök számára; a Tanács 139/2004/EK rendelete (38), valamint a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok; az (EU) 2019/1150 rendelet
  és az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete

   (39).

(6)   Ez a rendelet nem sérti az EUMSZ 101. és 102 cikkének alkalmazását. Nem érinti továbbá a következők alkalmazását: versenyellenes megállapodásokat, vállalkozások társulásainak döntéseit, összehangolt magatartásokat és az erőfölénnyel való visszaélést tiltó nemzeti szabályok; az egyoldalú magatartások egyéb formáit tiltó nemzeti versenyjogi szabályok, amennyiben
  ezek a szabályok az e rendelet értelmében vett
  kapuőröktől eltérő egyéb vállalkozásokra vonatkoznak, vagy további kötelezettségeket jelentenek a kapuőrök számára; a Tanács 139/2004/EK rendelete (38), valamint a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok
  , továbbá
  az (EU) 2019/1150 rendelet.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 7 bekezdés

1 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A nemzeti hatóságok nem hozhatnak olyan határozatokat, amelyek ellentétesek a Bizottság által a jelen rendelet értelmében elfogadott valamely határozattal. Jogérvényesítési intézkedéseik során a Bizottság és a tagállamok szorosan együttműködnek és egyeztetnek egymással. | (7)   A nemzeti hatóságok nem hozhatnak olyan határozatokat, amelyek ellentétesek a Bizottság által a jelen rendelet értelmében elfogadott valamely határozattal. Jogérvényesítési intézkedéseik során a Bizottság és a tagállamok szorosan együttműködnek és egyeztetnek egymással
  a 31d. cikkben megállapított elvek alapján
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A nemzeti hatóságok nem hozhatnak olyan határozatokat, amelyek ellentétesek a Bizottság által a jelen rendelet értelmében elfogadott valamely határozattal. Jogérvényesítési intézkedéseik során a Bizottság és a tagállamok szorosan együttműködnek és egyeztetnek egymással.

(7)   A nemzeti hatóságok nem hozhatnak olyan határozatokat, amelyek ellentétesek a Bizottság által a jelen rendelet értelmében elfogadott valamely határozattal. Jogérvényesítési intézkedéseik során a Bizottság és a tagállamok szorosan együttműködnek és egyeztetnek egymással
  a 31d. cikkben megállapított elvek alapján
  .

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | webböngészők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

webböngészők;

webböngészők;

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | virtuális asszisztensek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fb)

fb)

virtuális asszisztensek;

virtuális asszisztensek;

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f c pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – f c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fc) | csatlakoztatott televízió; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fc)

fc)

csatlakoztatott televízió;

csatlakoztatott televízió;

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – h pont

2 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | hirdetési szolgáltatás, beleértve a hirdetési hálózatokat, hirdetési piactereket és bármely egyéb hirdetési közvetítő szolgáltatást, amelyet az a)–g) pontban felsorolt alapvető platformszolgáltatások bármelyikét nyújtó
  szolgáltató nyújt
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

hirdetési szolgáltatás, beleértve a hirdetési hálózatokat, hirdetési piactereket és bármely egyéb hirdetési közvetítő szolgáltatást, amelyet az a)–g) pontban felsorolt alapvető platformszolgáltatások bármelyikét nyújtó
  szolgáltató nyújt
  ;

szolgáltató nyújt

| h) | online
  hirdetési szolgáltatás, beleértve a hirdetési hálózatokat, hirdetési piactereket és bármely egyéb hirdetési közvetítő szolgáltatást, amelyet
  olyan szolgáltató nyújt, amely
  az a)–g) pontban felsorolt alapvető platformszolgáltatások bármelyikét
  szintén
  nyújtó
  vállalkozáshoz tartozik
  ; |
| --- | --- |

h)

online
  hirdetési szolgáltatás, beleértve a hirdetési hálózatokat, hirdetési piactereket és bármely egyéb hirdetési közvetítő szolgáltatást, amelyet
  olyan szolgáltató nyújt, amely
  az a)–g) pontban felsorolt alapvető platformszolgáltatások bármelyikét
  szintén
  nyújtó
  vállalkozáshoz tartozik
  ;

online

olyan szolgáltató nyújt, amely

szintén

vállalkozáshoz tartozik

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „online keresőprogram”: az (EU) 2019/1150 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott digitális szolgáltatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.

„online keresőprogram”: az (EU) 2019/1150 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott digitális szolgáltatás;

| 6. | „online keresőprogram”: az (EU) 2019/1150 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott digitális szolgáltatás
  , a más online közvetítő szolgáltatások által biztosított keresési funkciók kivételével
  ; |
| --- | --- |

6.

„online keresőprogram”: az (EU) 2019/1150 rendelet 2. cikkének 5. pontjában meghatározott digitális szolgáltatás
  , a más online közvetítő szolgáltatások által biztosított keresési funkciók kivételével
  ;

, a más online közvetítő szolgáltatások által biztosított keresési funkciók kivételével

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 10 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. | „webböngésző”: olyan szoftveralkalmazás, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy hozzáférjenek és interakciót folytassanak az olyan szervereken tárolt webes tartalmakkal, amelyek hálózatokhoz, például az internethez kapcsolódnak, ideértve az önálló webböngészőket, valamint a szoftverekbe beépített vagy beágyazott, illetve ehhez hasonló webböngészőket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a.

10a.

„webböngésző”: olyan szoftveralkalmazás, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy hozzáférjenek és interakciót folytassanak az olyan szervereken tárolt webes tartalmakkal, amelyek hálózatokhoz, például az internethez kapcsolódnak, ideértve az önálló webböngészőket, valamint a szoftverekbe beépített vagy beágyazott, illetve ehhez hasonló webböngészőket is;

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 b pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 10 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10b. | „virtuális asszisztensek”: az (EU) 2019/771 irányelv értelmében vett áruba beépített vagy ahhoz kapcsolódó olyan szoftver, amely audio-, képalkotó vagy más kognitív számítástechnikai technológiákon – többek között kiterjesztett valóságon – alapuló igényeket, feladatokat vagy kérdéseket dolgoz fel, és ezen igények, feladatok vagy kérdések alapján hozzá tud férni saját és harmadik fél szolgáltatásaihoz, vagy irányíthatja saját és harmadik fél eszközeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10b.

10b.

„virtuális asszisztensek”: az (EU) 2019/771 irányelv értelmében vett áruba beépített vagy ahhoz kapcsolódó olyan szoftver, amely audio-, képalkotó vagy más kognitív számítástechnikai technológiákon – többek között kiterjesztett valóságon – alapuló igényeket, feladatokat vagy kérdéseket dolgoz fel, és ezen igények, feladatok vagy kérdések alapján hozzá tud férni saját és harmadik fél szolgáltatásaihoz, vagy irányíthatja saját és harmadik fél eszközeit;

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 10 c pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 10 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10c. | „csatlakoztatott televízió”: olyan rendszerszoftver vagy szoftveralkalmazás, amely az internethez csatlakoztatott televíziókészüléket vezérli, és amely lehetővé teszi a szoftveralkalmazások futtatását, többek között zene és videoközvetítés vagy képek megtekintése céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10c.

10c.

„csatlakoztatott televízió”: olyan rendszerszoftver vagy szoftveralkalmazás, amely az internethez csatlakoztatott televíziókészüléket vezérli, és amely lehetővé teszi a szoftveralkalmazások futtatását, többek között zene és videoközvetítés vagy képek megtekintése céljából;

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 14 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. | „kiegészítő szolgáltatás”: az alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggésben vagy azokkal együtt nyújtott szolgáltatás, a 4. cikk 3. pontjában meghatározott pénzforgalmi szolgáltatásokat, az (EU) 2015/2366 irányelv 3. cikkének j) pontjában meghatározott, a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtását támogató technikai szolgáltatásokat,
  valamint
  a teljesítési, azonosítási vagy hirdetési szolgáltatásokat is beleértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14.

„kiegészítő szolgáltatás”: az alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggésben vagy azokkal együtt nyújtott szolgáltatás, a 4. cikk 3. pontjában meghatározott pénzforgalmi szolgáltatásokat, az (EU) 2015/2366 irányelv 3. cikkének j) pontjában meghatározott, a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtását támogató technikai szolgáltatásokat,
  valamint
  a teljesítési, azonosítási vagy hirdetési szolgáltatásokat is beleértve;

valamint

| 14. | „kiegészítő szolgáltatás”: az alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggésben vagy azokkal együtt nyújtott szolgáltatás, a 4. cikk 3. pontjában meghatározott pénzforgalmi szolgáltatásokat, az (EU) 2015/2366 irányelv 3. cikkének j) pontjában meghatározott, a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtását támogató technikai szolgáltatásokat,
  az alkalmazáson belüli fizetési rendszereket,
  a teljesítési
  szolgáltatásokat, az (EU) 2018/644 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott csomagkézbesítést, valamint az áruszállítási
  , azonosítási vagy hirdetési szolgáltatásokat is beleértve; |
| --- | --- |

14.

„kiegészítő szolgáltatás”: az alapvető platformszolgáltatásokkal összefüggésben vagy azokkal együtt nyújtott szolgáltatás, a 4. cikk 3. pontjában meghatározott pénzforgalmi szolgáltatásokat, az (EU) 2015/2366 irányelv 3. cikkének j) pontjában meghatározott, a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtását támogató technikai szolgáltatásokat,
  az alkalmazáson belüli fizetési rendszereket,
  a teljesítési
  szolgáltatásokat, az (EU) 2018/644 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott csomagkézbesítést, valamint az áruszállítási
  , azonosítási vagy hirdetési szolgáltatásokat is beleértve;

az alkalmazáson belüli fizetési rendszereket,

szolgáltatásokat, az (EU) 2018/644 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott csomagkézbesítést, valamint az áruszállítási

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 14 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. | „alkalmazáson belüli fizetési rendszer”: olyan alkalmazás, szolgáltatás vagy felhasználói felület, amely az alkalmazás felhasználóitól származó befizetések feldolgozására szolgál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14a.

14a.

„alkalmazáson belüli fizetési rendszer”: olyan alkalmazás, szolgáltatás vagy felhasználói felület, amely az alkalmazás felhasználóitól származó befizetések feldolgozására szolgál;

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 18 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 18. | „rangsorolás”:
  online közvetítő szolgáltatáson vagy online közösségi hálózati szolgáltatáson keresztül
  kínált áruknak és szolgáltatásoknak biztosított viszonylagos kiemelés, illetve
  az online keresőprogramok által
  a keresési eredményekhez rendelt relevancia, ahogyan azt az
  online közvetítő szolgáltatók vagy az online közösségi hálózati szolgáltatók illetve az onlinekeresőprogram-szolgáltatók
  megjelenítik, strukturálják vagy kommunikálják, függetlenül az ilyen megjelenítéshez, strukturáláshoz vagy kommunikációhoz használt technológiai eszközöktől; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18.

„rangsorolás”:
  online közvetítő szolgáltatáson vagy online közösségi hálózati szolgáltatáson keresztül
  kínált áruknak és szolgáltatásoknak biztosított viszonylagos kiemelés, illetve
  az online keresőprogramok által
  a keresési eredményekhez rendelt relevancia, ahogyan azt az
  online közvetítő szolgáltatók vagy az online közösségi hálózati szolgáltatók illetve az onlinekeresőprogram-szolgáltatók
  megjelenítik, strukturálják vagy kommunikálják, függetlenül az ilyen megjelenítéshez, strukturáláshoz vagy kommunikációhoz használt technológiai eszközöktől;

online közvetítő szolgáltatáson vagy online közösségi hálózati szolgáltatáson keresztül

az online keresőprogramok által

online közvetítő szolgáltatók vagy az online közösségi hálózati szolgáltatók illetve az onlinekeresőprogram-szolgáltatók

| 18. | „rangsorolás”:
  az alapvető platformszolgáltatások révén
  kínált áruknak és szolgáltatásoknak biztosított viszonylagos kiemelés, illetve a keresési eredményekhez rendelt relevancia, ahogyan azt az
  alapvető platformszolgáltatók
  megjelenítik, strukturálják vagy kommunikálják, függetlenül az ilyen megjelenítéshez, strukturáláshoz vagy kommunikációhoz használt technológiai eszközöktől; |
| --- | --- |

18.

„rangsorolás”:
  az alapvető platformszolgáltatások révén
  kínált áruknak és szolgáltatásoknak biztosított viszonylagos kiemelés, illetve a keresési eredményekhez rendelt relevancia, ahogyan azt az
  alapvető platformszolgáltatók
  megjelenítik, strukturálják vagy kommunikálják, függetlenül az ilyen megjelenítéshez, strukturáláshoz vagy kommunikációhoz használt technológiai eszközöktől;

az alapvető platformszolgáltatások révén

alapvető platformszolgáltatók

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 18 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 18 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 18a. | „keresési eredmények”: minden tetszőleges formátumú információ – beleértve a szövegeket, grafikákat, hangot vagy más eredményeket –, amelyet egy írás- vagy szóbeli keresési lekérdezésre adott válaszként szolgáltatnak, tekintet nélkül arra, hogy a szóban forgó információ organikus találat, fizetett találat, közvetlen válasz, vagy az organikus találatokkal összefüggésben kínált, azokkal együttesen megjelenített, illetve azokba részlegesen vagy teljesen beágyazott bármely termék, szolgáltatás vagy információ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

18a.

18a.

„keresési eredmények”: minden tetszőleges formátumú információ – beleértve a szövegeket, grafikákat, hangot vagy más eredményeket –, amelyet egy írás- vagy szóbeli keresési lekérdezésre adott válaszként szolgáltatnak, tekintet nélkül arra, hogy a szóban forgó információ organikus találat, fizetett találat, közvetlen válasz, vagy az organikus találatokkal összefüggésben kínált, azokkal együttesen megjelenített, illetve azokba részlegesen vagy teljesen beágyazott bármely termék, szolgáltatás vagy információ;

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 23 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 23 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23a. | „interoperabilitás”: az információcserére és az egymással megosztott információk kölcsönös felhasználására való képesség, mely révén egy adott szolgáltatás biztosítása szempontjából releváns és a szolgáltató által használt összes hardver- vagy szoftverelem hatékonyan képes együttműködni a harmadik felek által biztosított szolgáltatásokhoz szükséges olyan hardver- vagy szoftverelemekkel, amelyek eltérnek a szóban forgó információkat eredetileg biztosító elemektől. Ez magában foglalja az ilyen információkhoz szoftveralkalmazások vagy más átalakítási technológiák használata nélküli hozzáférés képességét is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23a.

23a.

„interoperabilitás”: az információcserére és az egymással megosztott információk kölcsönös felhasználására való képesség, mely révén egy adott szolgáltatás biztosítása szempontjából releváns és a szolgáltató által használt összes hardver- vagy szoftverelem hatékonyan képes együttműködni a harmadik felek által biztosított szolgáltatásokhoz szükséges olyan hardver- vagy szoftverelemekkel, amelyek eltérnek a szóban forgó információkat eredetileg biztosító elemektől. Ez magában foglalja az ilyen információkhoz szoftveralkalmazások vagy más átalakítási technológiák használata nélküli hozzáférés képességét is.

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

3 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az alapvető platformszolgáltató
  kapuőrnek minősül, ha: | (1)   
  Egy vállalkozás
  kapuőrnek minősül, ha: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Az alapvető platformszolgáltató
  kapuőrnek minősül, ha:

(1)   
  Egy vállalkozás
  kapuőrnek minősül, ha:

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

3 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olyan alapvető platformszolgáltatást működtet, amely fontos kapuként szolgál az üzleti felhasználók
  számára
  a végfelhasználók eléréséhez; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

olyan alapvető platformszolgáltatást működtet, amely fontos kapuként szolgál az üzleti felhasználók
  számára
  a végfelhasználók eléréséhez; valamint

számára

| b) | olyan alapvető platformszolgáltatást működtet, amely fontos kapuként szolgál az üzleti felhasználók
  és
  a 
  végfelhasználók számára más
  végfelhasználók eléréséhez; valamint |
| --- | --- |

b)

olyan alapvető platformszolgáltatást működtet, amely fontos kapuként szolgál az üzleti felhasználók
  és
  a 
  végfelhasználók számára más
  végfelhasználók eléréséhez; valamint

és

végfelhasználók számára más

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

3 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Vélelmezhető, hogy
  az alapvető platformszolgáltató
  megfelel a következőknek: | (2)   Vélelmezhető, hogy
  a vállalkozás
  megfelel a következőknek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Vélelmezhető, hogy
  az alapvető platformszolgáltató
  megfelel a következőknek:

(2)   Vélelmezhető, hogy
  a vállalkozás
  megfelel a következőknek:

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (1) bekezdés a) pontjában szereplő követelmény, amennyiben a vállalkozás
  , amelyhez tartozik
  az EGT-ben legalább
  6,5
   milliárd EUR összegű éves forgalmat bonyolított az elmúlt három pénzügyi évben, vagy amennyiben
  annak
  a vállalkozásnak az átlagos tőkepiaci értéke vagy ekvivalens valós piaci értéke az elmúlt pénzügyi évben legalább
  65
   milliárd EUR volt, és legalább három tagállamban nyújt alapvető platformszolgáltatást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az (1) bekezdés a) pontjában szereplő követelmény, amennyiben a vállalkozás
  , amelyhez tartozik
  az EGT-ben legalább
  6,5
   milliárd EUR összegű éves forgalmat bonyolított az elmúlt három pénzügyi évben, vagy amennyiben
  annak
  a vállalkozásnak az átlagos tőkepiaci értéke vagy ekvivalens valós piaci értéke az elmúlt pénzügyi évben legalább
  65
   milliárd EUR volt, és legalább három tagállamban nyújt alapvető platformszolgáltatást;

, amelyhez tartozik

6,5

annak

65

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában szereplő követelmény, amennyiben a vállalkozás az EGT-ben legalább
  8
   milliárd EUR összegű éves forgalmat bonyolított az elmúlt három pénzügyi évben, vagy amennyiben a vállalkozásnak az átlagos tőkepiaci értéke vagy ekvivalens valós piaci értéke az elmúlt pénzügyi évben legalább
  80
   milliárd EUR volt, és legalább három tagállamban nyújt alapvető platformszolgáltatást; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában szereplő követelmény, amennyiben a vállalkozás az EGT-ben legalább
  8
   milliárd EUR összegű éves forgalmat bonyolított az elmúlt három pénzügyi évben, vagy amennyiben a vállalkozásnak az átlagos tőkepiaci értéke vagy ekvivalens valós piaci értéke az elmúlt pénzügyi évben legalább
  80
   milliárd EUR volt, és legalább három tagállamban nyújt alapvető platformszolgáltatást;

8

80

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 1 albekezdés

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| az (1) bekezdés b) pontjában szereplő követelmény, ha olyan alapvető
  platformszolgáltatás nyújtásáról van szó, amely
  havonta több mint 45 millió, az
  Unió
  területén található vagy letelepedett
  aktív
  végfelhasználóval
  , illetve
  évente több mint 10 000
  aktív
  , az
  Unió
  területén letelepedett üzleti felhasználóval rendelkezett a legutóbbi pénzügyi évben; | az (1) bekezdés b) pontjában szereplő követelmény, ha
  egy vagy több
  olyan alapvető
  platformszolgáltatást nyújt, amelyek mindegyike
  havonta több mint 45 millió, az
  EGT
  területén található vagy letelepedett végfelhasználóval
  és
  évente több mint 10 000 , az
  EGT
  területén letelepedett üzleti felhasználóval rendelkezett a legutóbbi pénzügyi évben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

az (1) bekezdés b) pontjában szereplő követelmény, ha olyan alapvető
  platformszolgáltatás nyújtásáról van szó, amely
  havonta több mint 45 millió, az
  Unió
  területén található vagy letelepedett
  aktív
  végfelhasználóval
  , illetve
  évente több mint 10 000
  aktív
  , az
  Unió
  területén letelepedett üzleti felhasználóval rendelkezett a legutóbbi pénzügyi évben;

platformszolgáltatás nyújtásáról van szó, amely

Unió

aktív

, illetve

aktív

Unió

az (1) bekezdés b) pontjában szereplő követelmény, ha
  egy vagy több
  olyan alapvető
  platformszolgáltatást nyújt, amelyek mindegyike
  havonta több mint 45 millió, az
  EGT
  területén található vagy letelepedett végfelhasználóval
  és
  évente több mint 10 000 , az
  EGT
  területén letelepedett üzleti felhasználóval rendelkezett a legutóbbi pénzügyi évben.

egy vagy több

platformszolgáltatást nyújt, amelyek mindegyike

EGT

és

EGT

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

3 cikk – 2 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| az első albekezdés alkalmazásának céljából a havonta aktív végfelhasználók száma a legutóbbi pénzügyi év nagyobbik része során elért havonta aktív végfelhasználók átlagos számát jelenti; | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

az első albekezdés alkalmazásának céljából a havonta aktív végfelhasználók száma a legutóbbi pénzügyi év nagyobbik része során elért havonta aktív végfelhasználók átlagos számát jelenti;

az első albekezdés alkalmazásának céljából a havonta aktív végfelhasználók száma a legutóbbi pénzügyi év nagyobbik része során elért havonta aktív végfelhasználók átlagos számát jelenti;

törölve

törölve

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c pont

3 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az (1) bekezdés c) pontjában foglalt követelmény, amennyiben a b) pont szerinti küszöbértékek az elmúlt
  három
  pénzügyi év mindegyikében teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az (1) bekezdés c) pontjában foglalt követelmény, amennyiben a b) pont szerinti küszöbértékek az elmúlt
  három
  pénzügyi év mindegyikében teljesültek.

három

| c) | az (1) bekezdés c) pontjában foglalt követelmény, amennyiben a b) pont szerinti küszöbértékek az elmúlt
  két
  pénzügyi év mindegyikében teljesültek. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés c) pontjában foglalt követelmény, amennyiben a b) pont szerinti küszöbértékek az elmúlt
  két
  pénzügyi év mindegyikében teljesültek.

két

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

3 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A b) pont alkalmazásában |
| | i. | a havi végfelhasználókat és az évi üzleti felhasználókat az e rendelet mellékletében meghatározott mutatók figyelembevételével kell mérni; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A b) pont alkalmazásában

A b) pont alkalmazásában

i.

i.

a havi végfelhasználókat és az évi üzleti felhasználókat az e rendelet mellékletében meghatározott mutatók figyelembevételével kell mérni; valamint

a havi végfelhasználókat és az évi üzleti felhasználókat az e rendelet mellékletében meghatározott mutatók figyelembevételével kell mérni; valamint

| ii. | a „havi végfelhasználók” a végfelhasználóknak a legutóbbi pénzügyi év legalább hat hónapja során elért havi átlagos számát jelenti; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a „havi végfelhasználók” a végfelhasználóknak a legutóbbi pénzügyi év legalább hat hónapja során elért havi átlagos számát jelenti;

a „havi végfelhasználók” a végfelhasználóknak a legutóbbi pénzügyi év legalább hat hónapja során elért havi átlagos számát jelenti;

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben az alapvető
  platformszolgáltató
  a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti, a küszöbértékek
  elérést
  követő
  három
  hónapon belül értesíti
  erről
  a Bizottságot, és megküldi részére a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítésnek tartalmaznia kell a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket teljesítő
  szolgáltató
  minden egyes alapvető platformszolgáltatása esetében a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítést frissíteni kell minden alkalommal, amikor egyéb alapvető platformszolgáltatások külön-külön is elérik a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket. | (3)   Amennyiben az alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó vállalkozás
  a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti,
  erről haladéktalanul, de minden esetben
  a küszöbértékek
  elérését
  követő
  két
  hónapon belül értesíti a Bizottságot, és megküldi részére a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítésnek tartalmaznia kell a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket teljesítő
  vállalkozás
  minden egyes alapvető platformszolgáltatása esetében a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítést frissíteni kell minden alkalommal, amikor egyéb alapvető platformszolgáltatások külön-külön is elérik a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket. |
| Ha
  a releváns
  alapvető
  platformszolgáltató
  nem jelenti be a jelen bekezdés szerint előírt információkat, az nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy a (4) bekezdés értelmében bármikor kapuőrnek minősítse
  ezt a szolgáltatót
  . | Ha
  az
  alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó érintett vállalkozás
  nem jelenti be a jelen bekezdés szerint előírt információkat, az nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy a (4) bekezdés értelmében bármikor kapuőrnek minősítse
  e vállalkozást
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben az alapvető
  platformszolgáltató
  a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti, a küszöbértékek
  elérést
  követő
  három
  hónapon belül értesíti
  erről
  a Bizottságot, és megküldi részére a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítésnek tartalmaznia kell a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket teljesítő
  szolgáltató
  minden egyes alapvető platformszolgáltatása esetében a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítést frissíteni kell minden alkalommal, amikor egyéb alapvető platformszolgáltatások külön-külön is elérik a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket.

(3)   Amennyiben az alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó vállalkozás
  a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti,
  erről haladéktalanul, de minden esetben
  a küszöbértékek
  elérését
  követő
  két
  hónapon belül értesíti a Bizottságot, és megküldi részére a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítésnek tartalmaznia kell a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket teljesítő
  vállalkozás
  minden egyes alapvető platformszolgáltatása esetében a (2) bekezdésben felsorolt releváns információkat. Az értesítést frissíteni kell minden alkalommal, amikor egyéb alapvető platformszolgáltatások külön-külön is elérik a (2) bekezdés b) pontjában említett küszöbértékeket.

Ha
  a releváns
  alapvető
  platformszolgáltató
  nem jelenti be a jelen bekezdés szerint előírt információkat, az nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy a (4) bekezdés értelmében bármikor kapuőrnek minősítse
  ezt a szolgáltatót
  .

a releváns

platformszolgáltató

ezt a szolgáltatót

Ha
  az
  alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó érintett vállalkozás
  nem jelenti be a jelen bekezdés szerint előírt információkat, az nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy a (4) bekezdés értelmében bármikor kapuőrnek minősítse
  e vállalkozást
  .

az

platformszolgáltatást nyújtó érintett vállalkozás

e vállalkozást

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

3 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül és a (3) bekezdésben említett teljes információ kézhez vételét követően legkésőbb 60 nappal kapuőrnek minősíti azt az alapvető
  platformszolgáltatót
  , amely a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti
  , kivéve ha a szolgáltató az értesítéssel
  együtt
  kellően megalapozott érvekkel tudja igazolni
  , hogy azon körülmények esetében, amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatás működik,
  és
  a 
  (6) bekezdésben felsorolt elemek figyelembevételével a szolgáltató
  nem felel meg az (1) bekezdésben fogalt követelményeknek. | A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül és a (3) bekezdésben említett teljes információ kézhez vételét követően legkésőbb 60 nappal kapuőrnek minősíti azt az alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó vállalkozást
  , amely a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti
  . A vállalkozásnak lehetőségében áll, hogy értesítésével
  együtt
  meggyőző érveket terjesszen elő annak bizonyítására
  , hogy azon körülmények esetében, amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatás működik, a 
  vállalkozás
  nem felel meg az (1) bekezdésben fogalt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül és a (3) bekezdésben említett teljes információ kézhez vételét követően legkésőbb 60 nappal kapuőrnek minősíti azt az alapvető
  platformszolgáltatót
  , amely a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti
  , kivéve ha a szolgáltató az értesítéssel
  együtt
  kellően megalapozott érvekkel tudja igazolni
  , hogy azon körülmények esetében, amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatás működik,
  és
  a 
  (6) bekezdésben felsorolt elemek figyelembevételével a szolgáltató
  nem felel meg az (1) bekezdésben fogalt követelményeknek.

platformszolgáltatót

, kivéve ha a szolgáltató az értesítéssel

kellően megalapozott érvekkel tudja igazolni

és

(6) bekezdésben felsorolt elemek figyelembevételével a szolgáltató

A Bizottság indokolatlan késedelem nélkül és a (3) bekezdésben említett teljes információ kézhez vételét követően legkésőbb 60 nappal kapuőrnek minősíti azt az alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó vállalkozást
  , amely a (2) bekezdésben foglalt összes küszöbértéket teljesíti
  . A vállalkozásnak lehetőségében áll, hogy értesítésével
  együtt
  meggyőző érveket terjesszen elő annak bizonyítására
  , hogy azon körülmények esetében, amely körülmények között a releváns alapvető platformszolgáltatás működik, a 
  vállalkozás
  nem felel meg az (1) bekezdésben fogalt követelményeknek.

platformszolgáltatást nyújtó vállalkozást

. A vállalkozásnak lehetőségében áll, hogy értesítésével

meggyőző érveket terjesszen elő annak bizonyítására

vállalkozás

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

3 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a kapuőr kellően megalapozott érvekkel tudja igazolni, hogy nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, a Bizottság a (6) bekezdést alkalmazza annak értékelésére, hogy teljesülnek-e az (1) bekezdésben foglalt kritériumok. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a kapuőr kellően megalapozott érvekkel tudja igazolni, hogy nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, a Bizottság a (6) bekezdést alkalmazza annak értékelésére, hogy teljesülnek-e az (1) bekezdésben foglalt kritériumok.

Amennyiben a kapuőr kellően megalapozott érvekkel tudja igazolni, hogy nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt követelményeknek, a Bizottság a (6) bekezdést alkalmazza annak értékelésére, hogy teljesülnek-e az (1) bekezdésben foglalt kritériumok.

törölve

törölve

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 a bekezdés (új)

3 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Amennyiben az alapvető platformszolgáltatást nyújtó vállalkozás nem értesíti a Bizottságot, nem bocsátja rendelkezésre a (3) bekezdésben előírt információkat, vagy a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem bocsátja rendelkezésre az összes olyan releváns információt, amelyre szükség van kapuőrré minősítésének a (2) és (6) bekezdés alapján történő értékeléséhez, a Bizottság jogosult a (4) bekezdés értelmében az adott vállalkozást bármikor kapuőrnek minősíteni a rendelkezésére álló információk alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Amennyiben az alapvető platformszolgáltatást nyújtó vállalkozás nem értesíti a Bizottságot, nem bocsátja rendelkezésre a (3) bekezdésben előírt információkat, vagy a Bizottság által meghatározott határidőn belül nem bocsátja rendelkezésre az összes olyan releváns információt, amelyre szükség van kapuőrré minősítésének a (2) és (6) bekezdés alapján történő értékeléséhez, a Bizottság jogosult a (4) bekezdés értelmében az adott vállalkozást bármikor kapuőrnek minősíteni a rendelkezésére álló információk alapján.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés

3 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon módszertan meghatározására, amellyel megállapítható, hogy teljesülnek-e
  a
  (2)
  bekezdésben
  leírt mennyiségi küszöbértékek, és hogy
  azt
  szükség szerint rendszeresen hozzáigazítsa a piaci és technológiai fejleményekhez,
  különös tekintettel a (2) bekezdés a) pontjában
  foglalt
  küszöbértékekre
  . | (5)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon módszertan meghatározására, amellyel megállapítható, hogy teljesülnek-e
  az e cikk
  (2)
  bekezdésében
  leírt mennyiségi küszöbértékek, és hogy
  a módszertant
  szükség szerint rendszeresen hozzáigazítsa a piaci és technológiai fejleményekhez
  . A Bizottság felhatalmazást kap arra
  ,
  hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékletében
  foglalt
  mutatók jegyzékének frissítése céljából
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon módszertan meghatározására, amellyel megállapítható, hogy teljesülnek-e
  a
  (2)
  bekezdésben
  leírt mennyiségi küszöbértékek, és hogy
  azt
  szükség szerint rendszeresen hozzáigazítsa a piaci és technológiai fejleményekhez,
  különös tekintettel a (2) bekezdés a) pontjában
  foglalt
  küszöbértékekre
  .

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon módszertan meghatározására, amellyel megállapítható, hogy teljesülnek-e
  az e cikk
  (2)
  bekezdésében
  leírt mennyiségi küszöbértékek, és hogy
  a módszertant
  szükség szerint rendszeresen hozzáigazítsa a piaci és technológiai fejleményekhez
  . A Bizottság felhatalmazást kap arra
  ,
  hogy a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékletében
  foglalt
  mutatók jegyzékének frissítése céljából
  .

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

3 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a 15. cikkben megállapított eljárással összhangban kapuőrnek
  minősíthet bármely
  olyan alapvető
  platformszolgáltatót
  , amely az (1)
  bekezdés
  minden egyes követelményét teljesíti, de nem teljesíti
  a
  (2)
  bekezdés
  szerinti küszöbértékek mindegyikét
  , vagy amely a (4) bekezdéssel összhangban kellően megalapozott érveket nyújtott be
  . | A Bizottság a 15. cikkben megállapított eljárással összhangban kapuőrnek
  minősít – a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározott közép-, kis- és mikrovállalkozások kivételével – minden
  olyan, alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó vállalkozást
  , amely az
  e cikk
  (1)
  bekezdésének
  minden egyes követelményét teljesíti, de nem teljesíti
  az e cikk
  (2)
  bekezdése
  szerinti küszöbértékek mindegyikét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 15. cikkben megállapított eljárással összhangban kapuőrnek
  minősíthet bármely
  olyan alapvető
  platformszolgáltatót
  , amely az (1)
  bekezdés
  minden egyes követelményét teljesíti, de nem teljesíti
  a
  (2)
  bekezdés
  szerinti küszöbértékek mindegyikét
  , vagy amely a (4) bekezdéssel összhangban kellően megalapozott érveket nyújtott be
  .

minősíthet bármely

platformszolgáltatót

bekezdés

a

bekezdés

, vagy amely a (4) bekezdéssel összhangban kellően megalapozott érveket nyújtott be

A Bizottság a 15. cikkben megállapított eljárással összhangban kapuőrnek
  minősít – a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározott közép-, kis- és mikrovállalkozások kivételével – minden
  olyan, alapvető
  platformszolgáltatást nyújtó vállalkozást
  , amely az
  e cikk
  (1)
  bekezdésének
  minden egyes követelményét teljesíti, de nem teljesíti
  az e cikk
  (2)
  bekezdése
  szerinti küszöbértékek mindegyikét.

minősít – a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározott közép-, kis- és mikrovállalkozások kivételével – minden

platformszolgáltatást nyújtó vállalkozást

e cikk

bekezdésének

az e cikk

bekezdése

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az alapvető
  platformszolgáltató
  mérete, a forgalmát és a tőkepiaci értékét is beleértve, műveletei és pozíciója; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az alapvető
  platformszolgáltató
  mérete, a forgalmát és a tőkepiaci értékét is beleértve, műveletei és pozíciója;

platformszolgáltató

| a) | az alapvető
  platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás
  mérete, a forgalmát és a tőkepiaci értékét is beleértve, műveletei és pozíciója; |
| --- | --- |

a)

az alapvető
  platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás
  mérete, a forgalmát és a tőkepiaci értékét is beleértve, műveletei és pozíciója;

platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a hálózati hatásokból és adatvezérelt előnyökből fakadó belépési akadályok, különös tekintettel a 
  szolgáltató
  személyes és nem személyes adatokhoz való hozzáférésére és ilyen adatok gyűjtésére vagy elemzési képességeire; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a hálózati hatásokból és adatvezérelt előnyökből fakadó belépési akadályok, különös tekintettel a 
  szolgáltató
  személyes és nem személyes adatokhoz való hozzáférésére és ilyen adatok gyűjtésére vagy elemzési képességeire;

szolgáltató

| c) | a hálózati hatásokból és adatvezérelt előnyökből fakadó belépési akadályok, különös tekintettel a 
  vállalkozás
  személyes és nem személyes adatokhoz való hozzáférésére és
  az
  ilyen adatok gyűjtésére vagy
  a vállalkozás
  elemzési képességeire; |
| --- | --- |

c)

a hálózati hatásokból és adatvezérelt előnyökből fakadó belépési akadályok, különös tekintettel a 
  vállalkozás
  személyes és nem személyes adatokhoz való hozzáférésére és
  az
  ilyen adatok gyűjtésére vagy
  a vállalkozás
  elemzési képességeire;

vállalkozás

az

a vállalkozás

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – d pont

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | azok a méretbeli és
  hatályra vonatkozó
  hatások, amelyeknek előnyeit a 
  szolgáltató
  élvezi, az adatok vonatkozásában is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

azok a méretbeli és
  hatályra vonatkozó
  hatások, amelyeknek előnyeit a 
  szolgáltató
  élvezi, az adatok vonatkozásában is;

hatályra vonatkozó

szolgáltató

| d) | azok a méretbeli és
  tevékenységi kört érintő
  hatások, amelyeknek előnyeit a 
  vállalkozás
  élvezi, az adatok vonatkozásában is; |
| --- | --- |

d)

azok a méretbeli és
  tevékenységi kört érintő
  hatások, amelyeknek előnyeit a 
  vállalkozás
  élvezi, az adatok vonatkozásában is;

tevékenységi kört érintő

vállalkozás

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – e a pont (új)

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a többkapcsolatos használat mértéke az üzleti felhasználók körében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

a többkapcsolatos használat mértéke az üzleti felhasználók körében;

a többkapcsolatos használat mértéke az üzleti felhasználók körében;

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – e b pont (új)

3 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | a vállalkozás azon képessége, hogy konglomerátum-stratégiákat alkalmazzon, különösen függőleges irányú integrációja vagy a kapcsolódó piacokon érvényesülő jelentős befolyása révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

a vállalkozás azon képessége, hogy konglomerátum-stratégiákat alkalmazzon, különösen függőleges irányú integrációja vagy a kapcsolódó piacokon érvényesülő jelentős befolyása révén;

a vállalkozás azon képessége, hogy konglomerátum-stratégiákat alkalmazzon, különösen függőleges irányú integrációja vagy a kapcsolódó piacokon érvényesülő jelentős befolyása révén;

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 3 albekezdés

3 cikk – 6 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az értékelés elvégzése során a Bizottság figyelembe veszi ezeknek az elemeknek az előrelátható alakulását. | Az értékelés elvégzése során a Bizottság figyelembe veszi ezeknek az elemeknek az előrelátható alakulását
  , többek között minden tervezett, valamely másik alapvető platformszolgáltatót vagy digitális ágazatbeli szolgáltatót érintő összefonódást is
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az értékelés elvégzése során a Bizottság figyelembe veszi ezeknek az elemeknek az előrelátható alakulását.

Az értékelés elvégzése során a Bizottság figyelembe veszi ezeknek az elemeknek az előrelátható alakulását
  , többek között minden tervezett, valamely másik alapvető platformszolgáltatót vagy digitális ágazatbeli szolgáltatót érintő összefonódást is
  .

, többek között minden tervezett, valamely másik alapvető platformszolgáltatót vagy digitális ágazatbeli szolgáltatót érintő összefonódást is

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 4 albekezdés

3 cikk – 6 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben egy alapvető platformszolgáltató, amely teljesíti a (2) bekezdésben foglalt mennyiségi küszöbértékeket, jelentős mértékben nem felel meg a Bizottság által előírt nyomozati intézkedéseknek, és e mulasztás az után is fennmarad, hogy a szolgáltatót észszerű határidőn belül megfelelésre és észrevételei benyújtására szólították fel, a Bizottság jogosult arra, hogy ezt a szolgáltatót kapuőrnek minősítse. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben egy alapvető platformszolgáltató, amely teljesíti a (2) bekezdésben foglalt mennyiségi küszöbértékeket, jelentős mértékben nem felel meg a Bizottság által előírt nyomozati intézkedéseknek, és e mulasztás az után is fennmarad, hogy a szolgáltatót észszerű határidőn belül megfelelésre és észrevételei benyújtására szólították fel, a Bizottság jogosult arra, hogy ezt a szolgáltatót kapuőrnek minősítse.

Amennyiben egy alapvető platformszolgáltató, amely teljesíti a (2) bekezdésben foglalt mennyiségi küszöbértékeket, jelentős mértékben nem felel meg a Bizottság által előírt nyomozati intézkedéseknek, és e mulasztás az után is fennmarad, hogy a szolgáltatót észszerű határidőn belül megfelelésre és észrevételei benyújtására szólították fel, a Bizottság jogosult arra, hogy ezt a szolgáltatót kapuőrnek minősítse.

törölve

törölve

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 6 bekezdés – 5 albekezdés

3 cikk – 6 bekezdés – 5 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben egy alapvető platformszolgáltató, amely nem teljesíti a (2) bekezdésben foglalt mennyiségi küszöbértékeket, jelentős mértékben nem felel meg a Bizottság által előírt nyomozati intézkedéseknek, és e mulasztás azután is fennmarad, hogy a szolgáltatót észszerű határidőn belül megfelelésre és észrevételei benyújtására szólították fel, a Bizottság jogosult arra, hogy ezt a szolgáltatót kapuőrnek minősítse a rendelkezésre álló tények alapján. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben egy alapvető platformszolgáltató, amely nem teljesíti a (2) bekezdésben foglalt mennyiségi küszöbértékeket, jelentős mértékben nem felel meg a Bizottság által előírt nyomozati intézkedéseknek, és e mulasztás azután is fennmarad, hogy a szolgáltatót észszerű határidőn belül megfelelésre és észrevételei benyújtására szólították fel, a Bizottság jogosult arra, hogy ezt a szolgáltatót kapuőrnek minősítse a rendelkezésre álló tények alapján.

Amennyiben egy alapvető platformszolgáltató, amely nem teljesíti a (2) bekezdésben foglalt mennyiségi küszöbértékeket, jelentős mértékben nem felel meg a Bizottság által előírt nyomozati intézkedéseknek, és e mulasztás azután is fennmarad, hogy a szolgáltatót észszerű határidőn belül megfelelésre és észrevételei benyújtására szólították fel, a Bizottság jogosult arra, hogy ezt a szolgáltatót kapuőrnek minősítse a rendelkezésre álló tények alapján.

törölve

törölve

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 7 bekezdés

3 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A
  (4) vagy
  a (
  6
  ) bekezdés
  alapján azonosított
  minden egyes
  kapuőr esetében
  a 
  Bizottság azonosítja azt
  a 
  releváns vállalkozást, amelyhez a kapuőr tartozik, és felsorolja
  azokat a releváns alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket ugyanazon
  vállalkozás körében
  nyújtanak, és amelyek külön-külön kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez
  az (1) bekezdés b) pontja szerint
  . | (7)   A
  Bizottság
  a (
  4
  ) bekezdés
  szerint meghatározott határidőn belül
  minden egyes, a 
  (4) vagy
  a 
  (6) bekezdés alapján kapuőrnek minősített vállalkozás esetében azonosítja
  azokat a releváns alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket ugyanazon
  vállalkozáson belül
  nyújtanak, és amelyek
  az (1) bekezdés b) pontjával összhangban
  külön-külön
  fontos
  kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A
  (4) vagy
  a (
  6
  ) bekezdés
  alapján azonosított
  minden egyes
  kapuőr esetében
  a 
  Bizottság azonosítja azt
  a 
  releváns vállalkozást, amelyhez a kapuőr tartozik, és felsorolja
  azokat a releváns alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket ugyanazon
  vállalkozás körében
  nyújtanak, és amelyek külön-külön kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez
  az (1) bekezdés b) pontja szerint
  .

(7)   A
  Bizottság
  a (
  4
  ) bekezdés
  szerint meghatározott határidőn belül
  minden egyes, a 
  (4) vagy
  a 
  (6) bekezdés alapján kapuőrnek minősített vállalkozás esetében azonosítja
  azokat a releváns alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket ugyanazon
  vállalkozáson belül
  nyújtanak, és amelyek
  az (1) bekezdés b) pontjával összhangban
  külön-külön
  fontos
  kapuként szolgálnak az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez.

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 8 bekezdés

3 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   
  Hat hónappal az után
  ,
  hogy
  az alapvető
  platformszolgáltatás felkerült
  az e cikk (7) bekezdése szerinti listára
  , a kapuőr
  teljesíti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket. | (8)   
  A kapuőr a lehető legrövidebb időn belül
  ,
  de minden esetben legkésőbb
  az alapvető
  platformszolgáltatásnak
  az e cikk (7) bekezdése szerinti listára
  való felvételét követő négy hónapon belül
  teljesíti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   
  Hat hónappal az után
  ,
  hogy
  az alapvető
  platformszolgáltatás felkerült
  az e cikk (7) bekezdése szerinti listára
  , a kapuőr
  teljesíti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket.

(8)   
  A kapuőr a lehető legrövidebb időn belül
  ,
  de minden esetben legkésőbb
  az alapvető
  platformszolgáltatásnak
  az e cikk (7) bekezdése szerinti listára
  való felvételét követő négy hónapon belül
  teljesíti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket.

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság rendszeres időközönként és legalább
  2 évente
  felülvizsgálja, hogy a minősített kapuőrök továbbra is megfelelnek-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeknek,
  vagy
  hogy az új alapvető
  platformszolgáltatók
  megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek. A rendszeres felülvizsgálat során azt is vizsgálni kell, hogy a kapuőr érintett alapvető platformszolgáltatásainak jegyzékét kell-e módosítani. | A Bizottság rendszeres időközönként és legalább
  háromévente
  felülvizsgálja, hogy a minősített kapuőrök továbbra is megfelelnek-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeknek,
  legalább évente pedig azt,
  hogy az új alapvető
  platformszolgáltatások
  megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek. A rendszeres felülvizsgálat során azt is vizsgálni kell, hogy a kapuőr érintett alapvető platformszolgáltatásainak jegyzékét kell-e módosítani.
  A felülvizsgálat a kapuőr kötelezettségei tekintetében nem bír halasztó hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság rendszeres időközönként és legalább
  2 évente
  felülvizsgálja, hogy a minősített kapuőrök továbbra is megfelelnek-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeknek,
  vagy
  hogy az új alapvető
  platformszolgáltatók
  megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek. A rendszeres felülvizsgálat során azt is vizsgálni kell, hogy a kapuőr érintett alapvető platformszolgáltatásainak jegyzékét kell-e módosítani.

2 évente

vagy

platformszolgáltatók

A Bizottság rendszeres időközönként és legalább
  háromévente
  felülvizsgálja, hogy a minősített kapuőrök továbbra is megfelelnek-e a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeknek,
  legalább évente pedig azt,
  hogy az új alapvető
  platformszolgáltatások
  megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek. A rendszeres felülvizsgálat során azt is vizsgálni kell, hogy a kapuőr érintett alapvető platformszolgáltatásainak jegyzékét kell-e módosítani.
  A felülvizsgálat a kapuőr kötelezettségei tekintetében nem bír halasztó hatállyal.

háromévente

legalább évente pedig azt,

platformszolgáltatások

A felülvizsgálat a kapuőr kötelezettségei tekintetében nem bír halasztó hatállyal.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

4 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a Bizottság az első albekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapítja, hogy az alapvető
  platformszolgáltató
  kapuőrré minősítésének alapjául szolgáló tények megváltoztak, ennek megfelelő határozatot hoz. | Amennyiben a Bizottság az első albekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapítja, hogy az alapvető
  platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás
  kapuőrré minősítésének alapjául szolgáló tények megváltoztak, ennek megfelelő határozatot hoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a Bizottság az első albekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapítja, hogy az alapvető
  platformszolgáltató
  kapuőrré minősítésének alapjául szolgáló tények megváltoztak, ennek megfelelő határozatot hoz.

platformszolgáltató

Amennyiben a Bizottság az első albekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapítja, hogy az alapvető
  platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás
  kapuőrré minősítésének alapjául szolgáló tények megváltoztak, ennek megfelelő határozatot hoz.

platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság közzéteszi és frissíti a 
  kapuőrök
  jegyzékét és azon alapvető platformszolgáltatások jegyzékét,
  amelyekhez a kapuőröknek
  folyamatosan teljesíteniük kell az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket. | (3)   A Bizottság közzéteszi és frissíti a 
  kapuőrnek minősített vállalkozások
  jegyzékét és azon alapvető platformszolgáltatások jegyzékét,
  amelyek tekintetében e vállalkozásoknak
  folyamatosan teljesíteniük kell az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket.
  A Bizottság éves jelentést tesz közzé nyomonkövetési tevékenységeinek eredményeiről, többek között az üzleti felhasználókra, különösen a kis- és középvállalkozásokra, továbbá a végfelhasználókra gyakorolt hatásról, és e jelentést benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság közzéteszi és frissíti a 
  kapuőrök
  jegyzékét és azon alapvető platformszolgáltatások jegyzékét,
  amelyekhez a kapuőröknek
  folyamatosan teljesíteniük kell az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket.

(3)   A Bizottság közzéteszi és frissíti a 
  kapuőrnek minősített vállalkozások
  jegyzékét és azon alapvető platformszolgáltatások jegyzékét,
  amelyek tekintetében e vállalkozásoknak
  folyamatosan teljesíteniük kell az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket.
  A Bizottság éves jelentést tesz közzé nyomonkövetési tevékenységeinek eredményeiről, többek között az üzleti felhasználókra, különösen a kis- és középvállalkozásokra, továbbá a végfelhasználókra gyakorolt hatásról, és e jelentést benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | tartózkodik az ezekből az alapvető platformszolgáltatásokból származó személyes adatoknak a kapuőr által kínált bármely egyéb szolgáltatásból származó személyes adatokkal vagy harmadik fél szolgáltatásokból származó személyes adatokkal
  történő összevonásától
  , valamint attól, hogy a személyes adatok
  összevonása
  céljából a végfelhasználókat a kapuőr más szolgáltatásaiba is beléptesse, kivéve ha a végfelhasználó számára konkrét választási lehetőséget kínáltak fel, és az (EU) 2016/679 rendelet értelmében hozzájárulását adta; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

tartózkodik az ezekből az alapvető platformszolgáltatásokból származó személyes adatoknak a kapuőr által kínált bármely egyéb szolgáltatásból származó személyes adatokkal vagy harmadik fél szolgáltatásokból származó személyes adatokkal
  történő összevonásától
  , valamint attól, hogy a személyes adatok
  összevonása
  céljából a végfelhasználókat a kapuőr más szolgáltatásaiba is beléptesse, kivéve ha a végfelhasználó számára konkrét választási lehetőséget kínáltak fel, és az (EU) 2016/679 rendelet értelmében hozzájárulását adta;

történő összevonásától

összevonása

| a) | tartózkodik az ezekből az alapvető platformszolgáltatásokból származó személyes adatoknak a kapuőr által kínált bármely egyéb szolgáltatásból származó személyes adatokkal vagy harmadik fél
  által nyújtott
  szolgáltatásokból származó személyes adatokkal
  való összekapcsolásától és keresztfelhasználásától
  , valamint attól, hogy a személyes adatok
  összekapcsolása
  céljából a végfelhasználókat a kapuőr más szolgáltatásaiba is beléptesse, kivéve ha a végfelhasználó számára
  kifejezett és egyértelmű módon
  konkrét választási lehetőséget kínáltak fel, és az (EU) 2016/679 rendelet értelmében hozzájárulását adta; |
| --- | --- |

a)

tartózkodik az ezekből az alapvető platformszolgáltatásokból származó személyes adatoknak a kapuőr által kínált bármely egyéb szolgáltatásból származó személyes adatokkal vagy harmadik fél
  által nyújtott
  szolgáltatásokból származó személyes adatokkal
  való összekapcsolásától és keresztfelhasználásától
  , valamint attól, hogy a személyes adatok
  összekapcsolása
  céljából a végfelhasználókat a kapuőr más szolgáltatásaiba is beléptesse, kivéve ha a végfelhasználó számára
  kifejezett és egyértelmű módon
  konkrét választási lehetőséget kínáltak fel, és az (EU) 2016/679 rendelet értelmében hozzájárulását adta;

által nyújtott

való összekapcsolásától és keresztfelhasználásától

összekapcsolása

kifejezett és egyértelmű módon

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

5 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | lehetővé teszi
  az üzleti
  felhasználók számára
  , hogy harmadik fél online közvetítő szolgáltatásokon keresztül ugyanazokat a termékeket vagy szolgáltatásokat kínálják a végfelhasználók részére olyan árakon vagy feltételek mellett, amelyek eltérnek a kapuőr online közvetítő szolgáltatásán keresztül kínáltaktól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

lehetővé teszi
  az üzleti
  felhasználók számára
  , hogy harmadik fél online közvetítő szolgáltatásokon keresztül ugyanazokat a termékeket vagy szolgáltatásokat kínálják a végfelhasználók részére olyan árakon vagy feltételek mellett, amelyek eltérnek a kapuőr online közvetítő szolgáltatásán keresztül kínáltaktól;

lehetővé teszi

felhasználók számára

| b) | tartózkodik az olyan szerződéses kötelezettségek alkalmazásától, amelyek megakadályozzák
  az üzleti
  felhasználókat abban
  , hogy harmadik fél online közvetítő szolgáltatásokon
  keresztül vagy saját közvetlen online értékesítési csatornájukon
  keresztül ugyanazokat a termékeket vagy szolgáltatásokat kínálják a végfelhasználók részére olyan árakon vagy feltételek mellett, amelyek eltérnek a kapuőr online közvetítő szolgáltatásán keresztül kínáltaktól; |
| --- | --- |

b)

tartózkodik az olyan szerződéses kötelezettségek alkalmazásától, amelyek megakadályozzák
  az üzleti
  felhasználókat abban
  , hogy harmadik fél online közvetítő szolgáltatásokon
  keresztül vagy saját közvetlen online értékesítési csatornájukon
  keresztül ugyanazokat a termékeket vagy szolgáltatásokat kínálják a végfelhasználók részére olyan árakon vagy feltételek mellett, amelyek eltérnek a kapuőr online közvetítő szolgáltatásán keresztül kínáltaktól;

tartózkodik az olyan szerződéses kötelezettségek alkalmazásától, amelyek megakadályozzák

felhasználókat abban

keresztül vagy saját közvetlen online értékesítési csatornájukon

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | lehetővé teszi az üzleti felhasználók számára, hogy az alapvető platformszolgáltatáson
  keresztül szerzett végfelhasználók részére ajánlatokat reklámozzanak, és szerződést kössenek e végfelhasználókkal, függetlenül attól, hogy e célra a kapuőr alapvető platformszolgáltatásait használták
  vagy
  sem, és lehetővé teszi a
  végfelhasználók számára
  , hogy a kapuőr alapvető platformszolgáltatásain keresztül valamely üzleti felhasználó szoftveralkalmazásának használatával hozzáférjenek tartalmakhoz
  ,
  előfizetésekhez, funkciókhoz vagy egyéb tételekhez és használják ezeket, amennyiben ezeket a tételeket a végfelhasználók a releváns üzleti felhasználótól vásárolták,
  a kapuőr alapvető
  platformszolgáltatásának igénybevétele nélkül
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

lehetővé teszi az üzleti felhasználók számára, hogy az alapvető platformszolgáltatáson
  keresztül szerzett végfelhasználók részére ajánlatokat reklámozzanak, és szerződést kössenek e végfelhasználókkal, függetlenül attól, hogy e célra a kapuőr alapvető platformszolgáltatásait használták
  vagy
  sem, és lehetővé teszi a
  végfelhasználók számára
  , hogy a kapuőr alapvető platformszolgáltatásain keresztül valamely üzleti felhasználó szoftveralkalmazásának használatával hozzáférjenek tartalmakhoz
  ,
  előfizetésekhez, funkciókhoz vagy egyéb tételekhez és használják ezeket, amennyiben ezeket a tételeket a végfelhasználók a releváns üzleti felhasználótól vásárolták,
  a kapuőr alapvető
  platformszolgáltatásának igénybevétele nélkül
  ;

keresztül szerzett végfelhasználók részére ajánlatokat reklámozzanak, és szerződést kössenek e végfelhasználókkal, függetlenül attól, hogy e célra a kapuőr alapvető platformszolgáltatásait használták

sem, és lehetővé teszi a

, hogy a kapuőr alapvető platformszolgáltatásain keresztül valamely üzleti felhasználó szoftveralkalmazásának használatával hozzáférjenek tartalmakhoz

előfizetésekhez, funkciókhoz vagy egyéb tételekhez és használják ezeket, amennyiben ezeket a tételeket a végfelhasználók a releváns üzleti felhasználótól vásárolták,

platformszolgáltatásának igénybevétele nélkül

| c) | lehetővé teszi az üzleti felhasználók számára, hogy az alapvető platformszolgáltatáson vagy
  más csatornákon keresztül megszerzett
  végfelhasználók számára
  akár eltérő vásárlási feltételek mellett is ajánlatokat tegyenek és népszerűsítsék azokat
  ,
  és e végfelhasználókkal szerződéseket kössenek vagy fizetés ellenében szolgáltatást nyújtsanak függetlenül attól, hogy e célból
  a kapuőr alapvető
  platformszolgáltatásait veszik-e igénybe vagy sem
  ; |
| --- | --- |

c)

lehetővé teszi az üzleti felhasználók számára, hogy az alapvető platformszolgáltatáson vagy
  más csatornákon keresztül megszerzett
  végfelhasználók számára
  akár eltérő vásárlási feltételek mellett is ajánlatokat tegyenek és népszerűsítsék azokat
  ,
  és e végfelhasználókkal szerződéseket kössenek vagy fizetés ellenében szolgáltatást nyújtsanak függetlenül attól, hogy e célból
  a kapuőr alapvető
  platformszolgáltatásait veszik-e igénybe vagy sem
  ;

más csatornákon keresztül megszerzett

akár eltérő vásárlási feltételek mellett is ajánlatokat tegyenek és népszerűsítsék azokat

és e végfelhasználókkal szerződéseket kössenek vagy fizetés ellenében szolgáltatást nyújtsanak függetlenül attól, hogy e célból

platformszolgáltatásait veszik-e igénybe vagy sem

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy a kapuőr alapvető platformszolgáltatásain keresztül, valamely üzleti felhasználó szoftveralkalmazását használva hozzáférjenek tartalmakhoz, előfizetésekhez, funkciókhoz vagy egyéb tételekhez és használják azokat, többek között akkor is, ha ezeket az elemeket a végfelhasználók a kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevétele nélkül szerezték be az érintett üzleti felhasználótól, kivéve ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy az ilyen jellegű hozzáférés gyengíti a végfelhasználók adatainak védelmét vagy kiberbiztonságát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy a kapuőr alapvető platformszolgáltatásain keresztül, valamely üzleti felhasználó szoftveralkalmazását használva hozzáférjenek tartalmakhoz, előfizetésekhez, funkciókhoz vagy egyéb tételekhez és használják azokat, többek között akkor is, ha ezeket az elemeket a végfelhasználók a kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevétele nélkül szerezték be az érintett üzleti felhasználótól, kivéve ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy az ilyen jellegű hozzáférés gyengíti a végfelhasználók adatainak védelmét vagy kiberbiztonságát;

lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy a kapuőr alapvető platformszolgáltatásain keresztül, valamely üzleti felhasználó szoftveralkalmazását használva hozzáférjenek tartalmakhoz, előfizetésekhez, funkciókhoz vagy egyéb tételekhez és használják azokat, többek között akkor is, ha ezeket az elemeket a végfelhasználók a kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevétele nélkül szerezték be az érintett üzleti felhasználótól, kivéve ha a kapuőr bizonyítani tudja, hogy az ilyen jellegű hozzáférés gyengíti a végfelhasználók adatainak védelmét vagy kiberbiztonságát;

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – d pont

5 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | tartózkodik attól, hogy akadályozza vagy korlátozza az üzleti felhasználókat abban, hogy a kapuőrök bármely gyakorlatával kapcsolatban valamely releváns hatósághoz forduljanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

tartózkodik attól, hogy akadályozza vagy korlátozza az üzleti felhasználókat abban, hogy a kapuőrök bármely gyakorlatával kapcsolatban valamely releváns hatósághoz forduljanak;

| d) | tartózkodik attól, hogy
  közvetlenül vagy közvetve
  akadályozza vagy korlátozza az üzleti felhasználókat
  vagy a végfelhasználókat
  abban, hogy a kapuőrök bármely gyakorlatával kapcsolatban valamely releváns hatósághoz
  – ideértve a nemzeti bíróságokat is –
  forduljanak; |
| --- | --- |

d)

tartózkodik attól, hogy
  közvetlenül vagy közvetve
  akadályozza vagy korlátozza az üzleti felhasználókat
  vagy a végfelhasználókat
  abban, hogy a kapuőrök bármely gyakorlatával kapcsolatban valamely releváns hatósághoz
  – ideértve a nemzeti bíróságokat is –
  forduljanak;

közvetlenül vagy közvetve

vagy a végfelhasználókat

– ideértve a nemzeti bíróságokat is –

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – e pont

5 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | tartózkodik attól, hogy előírja az üzleti felhasználók számára, hogy a kapuőr
  azonosító
  szolgáltatását használják, ajánlják vagy azzal működjenek együtt az üzleti felhasználók által a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevételével kínált szolgáltatások összefüggésében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

tartózkodik attól, hogy előírja az üzleti felhasználók számára, hogy a kapuőr
  azonosító
  szolgáltatását használják, ajánlják vagy azzal működjenek együtt az üzleti felhasználók által a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevételével kínált szolgáltatások összefüggésében;

azonosító

| e) | tartózkodik attól, hogy előírja az üzleti felhasználók számára, hogy a kapuőr
  azonosítási vagy bármely egyéb kiegészítő
  szolgáltatását használják, ajánlják vagy azzal működjenek együtt az üzleti felhasználók által a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevételével kínált szolgáltatások összefüggésében; |
| --- | --- |

e)

tartózkodik attól, hogy előírja az üzleti felhasználók számára, hogy a kapuőr
  azonosítási vagy bármely egyéb kiegészítő
  szolgáltatását használják, ajánlják vagy azzal működjenek együtt az üzleti felhasználók által a szóban forgó kapuőr alapvető platformszolgáltatásainak igénybevételével kínált szolgáltatások összefüggésében;

azonosítási vagy bármely egyéb kiegészítő

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – f pont

5 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | tartózkodik attól, hogy előírja
  az üzleti
  felhasználók
  vagy
  végfelhasználók számára
  , hogy
  a 3. cikk alapján azonosított vagy a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti küszöbértékeket teljesítő
  bármely egyéb alapvető platformszolgáltatásra
  iratkozzanak fel
  vagy azon regisztráljanak ahhoz, hogy az említett cikk alapján azonosított alapvető platformszolgáltatásai közül
  valamelyikhez hozzáférhessenek
  , arra
  feliratkozhassanak
  vagy
  regisztráljanak
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

tartózkodik attól, hogy előírja
  az üzleti
  felhasználók
  vagy
  végfelhasználók számára
  , hogy
  a 3. cikk alapján azonosított vagy a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti küszöbértékeket teljesítő
  bármely egyéb alapvető platformszolgáltatásra
  iratkozzanak fel
  vagy azon regisztráljanak ahhoz, hogy az említett cikk alapján azonosított alapvető platformszolgáltatásai közül
  valamelyikhez hozzáférhessenek
  , arra
  feliratkozhassanak
  vagy
  regisztráljanak
  ;

tartózkodik attól, hogy előírja

felhasználók

végfelhasználók számára

a 3. cikk alapján azonosított vagy a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti küszöbértékeket teljesítő

iratkozzanak fel

valamelyikhez hozzáférhessenek

feliratkozhassanak

regisztráljanak

| f) | nem követeli meg feltételként
  az üzleti
  felhasználóktól
  vagy
  végfelhasználóktól
  , hogy bármely egyéb alapvető platformszolgáltatásra
  feliratkozzanak
  vagy azon regisztráljanak ahhoz, hogy
  képesek legyenek
  az említett cikk alapján azonosított alapvető platformszolgáltatásai közül
  valamelyiket használni, ahhoz hozzáférni
  , arra
  feliratkozni
  vagy
  regisztrálni
  ; |
| --- | --- |

f)

nem követeli meg feltételként
  az üzleti
  felhasználóktól
  vagy
  végfelhasználóktól
  , hogy bármely egyéb alapvető platformszolgáltatásra
  feliratkozzanak
  vagy azon regisztráljanak ahhoz, hogy
  képesek legyenek
  az említett cikk alapján azonosított alapvető platformszolgáltatásai közül
  valamelyiket használni, ahhoz hozzáférni
  , arra
  feliratkozni
  vagy
  regisztrálni
  ;

nem követeli meg feltételként

felhasználóktól

végfelhasználóktól

feliratkozzanak

képesek legyenek

valamelyiket használni, ahhoz hozzáférni

feliratkozni

regisztrálni

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont

5 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | azon hirdetők és kiadók
  kérésére, amelyeknek hirdetési szolgáltatásokat nyújt, rendelkezésükre bocsátja a hirdető és kiadó által fizetett árral kapcsolatos információkat
  ,
  valamint a kiadó részére egy adott hirdetés közzétételével és
  a 
  kapuőr által nyújtott releváns hirdetési szolgáltatások mindegyikével összefüggésben fizetett összeggel vagy díjazással kapcsolatos információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

azon hirdetők és kiadók
  kérésére, amelyeknek hirdetési szolgáltatásokat nyújt, rendelkezésükre bocsátja a hirdető és kiadó által fizetett árral kapcsolatos információkat
  ,
  valamint a kiadó részére egy adott hirdetés közzétételével és
  a 
  kapuőr által nyújtott releváns hirdetési szolgáltatások mindegyikével összefüggésben fizetett összeggel vagy díjazással kapcsolatos információkat.

kérésére, amelyeknek hirdetési szolgáltatásokat nyújt, rendelkezésükre bocsátja a hirdető és kiadó által fizetett árral kapcsolatos információkat

valamint a kiadó részére egy adott hirdetés közzétételével és

kapuőr által nyújtott releváns hirdetési szolgáltatások mindegyikével összefüggésben fizetett összeggel vagy díjazással kapcsolatos információkat.

| g) | azon hirdetők és kiadók
  vagy azon hirdetők és kiadók által felhatalmazott harmadik felek számára, amelyeknek digitális hirdetési szolgáltatásokat nyújt, ingyenes
  ,
  kiváló minőségű, tényleges, folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít
  a 
  hirdetési portfólió láthatóságával és elérhetőségével kapcsolatos teljes körű információkhoz, többek között az alábbiakhoz: |
| --- | --- |

g)

azon hirdetők és kiadók
  vagy azon hirdetők és kiadók által felhatalmazott harmadik felek számára, amelyeknek digitális hirdetési szolgáltatásokat nyújt, ingyenes
  ,
  kiváló minőségű, tényleges, folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít
  a 
  hirdetési portfólió láthatóságával és elérhetőségével kapcsolatos teljes körű információkhoz, többek között az alábbiakhoz:

vagy azon hirdetők és kiadók által felhatalmazott harmadik felek számára, amelyeknek digitális hirdetési szolgáltatásokat nyújt, ingyenes

kiváló minőségű, tényleges, folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít

hirdetési portfólió láthatóságával és elérhetőségével kapcsolatos teljes körű információkhoz, többek között az alábbiakhoz:

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – i pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – i pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | i. | a hirdetők és hirdetésközvetítők által benyújtott ajánlatokra vonatkozó díjszabási feltételek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

i.

a hirdetők és hirdetésközvetítők által benyújtott ajánlatokra vonatkozó díjszabási feltételek;

a hirdetők és hirdetésközvetítők által benyújtott ajánlatokra vonatkozó díjszabási feltételek;

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – ii pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – ii pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ii. | a díjak kiszámítására szolgáló árképzési mechanizmusok és rendszerek, többek között az aukciós folyamat valamennyi árral össze nem függő kritériuma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

ii.

a díjak kiszámítására szolgáló árképzési mechanizmusok és rendszerek, többek között az aukciós folyamat valamennyi árral össze nem függő kritériuma;

a díjak kiszámítására szolgáló árképzési mechanizmusok és rendszerek, többek között az aukciós folyamat valamennyi árral össze nem függő kritériuma;

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – iii pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – iii pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iii. | a hirdető és a kiadó által fizetett ár és díjak, beleértve az esetleges levonásokat és pótdíjakat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

iii.

a hirdető és a kiadó által fizetett ár és díjak, beleértve az esetleges levonásokat és pótdíjakat;

a hirdető és a kiadó által fizetett ár és díjak, beleértve az esetleges levonásokat és pótdíjakat;

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – iv pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – iv pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iv. | a kiadónak egy adott hirdetés közzétételéért fizetett összeg és díjazás; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

iv.

a kiadónak egy adott hirdetés közzétételéért fizetett összeg és díjazás; valamint

a kiadónak egy adott hirdetés közzétételéért fizetett összeg és díjazás; valamint

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – v pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g pont – v pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | v. | a kiadónak a kapuőr által nyújtott minden egyes releváns hirdetési szolgáltatásért fizetett összeg és díjazás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

v.

v.

a kiadónak a kapuőr által nyújtott minden egyes releváns hirdetési szolgáltatásért fizetett összeg és díjazás.

a kiadónak a kapuőr által nyújtott minden egyes releváns hirdetési szolgáltatásért fizetett összeg és díjazás.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | tartózkodik attól, hogy az üzleti felhasználókkal való verseny során felhasználja azokat a nyilvánosan nem elérhető adatokat, amelyek a releváns alapvető platformszolgáltatásoknak vagy kiegészítő szolgáltatásoknak az említett üzleti felhasználók – és ezen belül a szóban forgó üzleti felhasználók végfelhasználói – általi használata révén vagy használatával összefüggésben keletkeznek, vagy amelyeket az említett alapvető vagy kiegészítő platformszolgáltatások üzleti felhasználói vagy ezen üzleti felhasználók végfelhasználói adtak meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

tartózkodik attól, hogy az üzleti felhasználókkal való verseny során felhasználja azokat a nyilvánosan nem elérhető adatokat, amelyek a releváns alapvető platformszolgáltatásoknak vagy kiegészítő szolgáltatásoknak az említett üzleti felhasználók – és ezen belül a szóban forgó üzleti felhasználók végfelhasználói – általi használata révén vagy használatával összefüggésben keletkeznek, vagy amelyeket az említett alapvető vagy kiegészítő platformszolgáltatások üzleti felhasználói vagy ezen üzleti felhasználók végfelhasználói adtak meg;

tartózkodik attól, hogy az üzleti felhasználókkal való verseny során felhasználja azokat a nyilvánosan nem elérhető adatokat, amelyek a releváns alapvető platformszolgáltatásoknak vagy kiegészítő szolgáltatásoknak az említett üzleti felhasználók – és ezen belül a szóban forgó üzleti felhasználók végfelhasználói – általi használata révén vagy használatával összefüggésben keletkeznek, vagy amelyeket az említett alapvető vagy kiegészítő platformszolgáltatások üzleti felhasználói vagy ezen üzleti felhasználók végfelhasználói adtak meg;

Módosítás 235

Módosítás 235

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g b pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – g b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gb) | attól az időponttól kezdve, amikor a végfelhasználók először vesznek igénybe egy, az operációs rendszerben előre telepített alapplatform-szolgáltatást, arra kell ösztönözni a végfelhasználókat, hogy az alapvető platformszolgáltatás alapbeállításait átállítsák egy másik lehetőségre a rendelkezésre álló fő szolgáltatások listájáról, továbbá engedjék meg és technikailag tegyék lehetővé a végfelhasználók számára, hogy az alapplatform-szolgáltatáson belül bármikor eltávolítsák az előre telepített szoftveralkalmazásokat, anélkül, hogy ez érintené a kapuőr azon lehetőségét, hogy korlátozza az olyan szoftveralkalmazások eltávolítását, amelyek szükségesek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez vagy műszaki okokból azokat nem kínálhatja önállóan harmadik fél; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

gb)

gb)

attól az időponttól kezdve, amikor a végfelhasználók először vesznek igénybe egy, az operációs rendszerben előre telepített alapplatform-szolgáltatást, arra kell ösztönözni a végfelhasználókat, hogy az alapvető platformszolgáltatás alapbeállításait átállítsák egy másik lehetőségre a rendelkezésre álló fő szolgáltatások listájáról, továbbá engedjék meg és technikailag tegyék lehetővé a végfelhasználók számára, hogy az alapplatform-szolgáltatáson belül bármikor eltávolítsák az előre telepített szoftveralkalmazásokat, anélkül, hogy ez érintené a kapuőr azon lehetőségét, hogy korlátozza az olyan szoftveralkalmazások eltávolítását, amelyek szükségesek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez vagy műszaki okokból azokat nem kínálhatja önállóan harmadik fél;

attól az időponttól kezdve, amikor a végfelhasználók először vesznek igénybe egy, az operációs rendszerben előre telepített alapplatform-szolgáltatást, arra kell ösztönözni a végfelhasználókat, hogy az alapvető platformszolgáltatás alapbeállításait átállítsák egy másik lehetőségre a rendelkezésre álló fő szolgáltatások listájáról, továbbá engedjék meg és technikailag tegyék lehetővé a végfelhasználók számára, hogy az alapplatform-szolgáltatáson belül bármikor eltávolítsák az előre telepített szoftveralkalmazásokat, anélkül, hogy ez érintené a kapuőr azon lehetőségét, hogy korlátozza az olyan szoftveralkalmazások eltávolítását, amelyek szükségesek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez vagy műszaki okokból azokat nem kínálhatja önállóan harmadik fél;

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | tartózkodik attól, hogy az üzleti felhasználókkal való verseny során felhasználja azokat a nyilvánosan nem elérhető adatokat, amelyek az alapvető platformszolgáltatása üzleti felhasználóinak tevékenységein keresztül keletkeznek, beleértve a szóban forgó üzleti felhasználók végfelhasználóit, vagy amelyeket a platformszolgáltatásainak üzleti felhasználói vagy ezen üzleti felhasználók végfelhasználói adtak meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

tartózkodik attól, hogy az üzleti felhasználókkal való verseny során felhasználja azokat a nyilvánosan nem elérhető adatokat, amelyek az alapvető platformszolgáltatása üzleti felhasználóinak tevékenységein keresztül keletkeznek, beleértve a szóban forgó üzleti felhasználók végfelhasználóit, vagy amelyeket a platformszolgáltatásainak üzleti felhasználói vagy ezen üzleti felhasználók végfelhasználói adtak meg;

tartózkodik attól, hogy az üzleti felhasználókkal való verseny során felhasználja azokat a nyilvánosan nem elérhető adatokat, amelyek az alapvető platformszolgáltatása üzleti felhasználóinak tevékenységein keresztül keletkeznek, beleértve a szóban forgó üzleti felhasználók végfelhasználóit, vagy amelyeket a platformszolgáltatásainak üzleti felhasználói vagy ezen üzleti felhasználók végfelhasználói adtak meg;

törölve

törölve

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | saját kereskedelmi céljaiból és harmadik fél hirdetéseinek a saját szolgáltatásaiban való elhelyezése érdekében tartózkodik attól, hogy célzott vagy mikrocélzott hirdetések szolgáltatása céljából kombinálja a személyes adatokat, kivéve, ha egy kiskorúnak nem minősülő végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott eljárással összhangban egyértelmű, kifejezett, megújított és tájékoztatáson alapuló hozzájárulást adott a kapuőrnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

saját kereskedelmi céljaiból és harmadik fél hirdetéseinek a saját szolgáltatásaiban való elhelyezése érdekében tartózkodik attól, hogy célzott vagy mikrocélzott hirdetések szolgáltatása céljából kombinálja a személyes adatokat, kivéve, ha egy kiskorúnak nem minősülő végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott eljárással összhangban egyértelmű, kifejezett, megújított és tájékoztatáson alapuló hozzájárulást adott a kapuőrnek;

saját kereskedelmi céljaiból és harmadik fél hirdetéseinek a saját szolgáltatásaiban való elhelyezése érdekében tartózkodik attól, hogy célzott vagy mikrocélzott hirdetések szolgáltatása céljából kombinálja a személyes adatokat, kivéve, ha egy kiskorúnak nem minősülő végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott eljárással összhangban egyértelmű, kifejezett, megújított és tájékoztatáson alapuló hozzájárulást adott a kapuőrnek;

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

6 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy eltávolítsanak az alapvető platformszolgáltatásán előre telepített bármely szoftveralkalmazást, anélkül, hogy ez sértené a kapuőr azon lehetőségét, hogy az eltávolítást korlátozza olyan szoftveralkalmazásokkal kapcsolatban, amelyek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez elengedhetetlenek, és amelyek külön, harmadik felek által történő kínálása technikailag nem megoldható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy eltávolítsanak az alapvető platformszolgáltatásán előre telepített bármely szoftveralkalmazást, anélkül, hogy ez sértené a kapuőr azon lehetőségét, hogy az eltávolítást korlátozza olyan szoftveralkalmazásokkal kapcsolatban, amelyek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez elengedhetetlenek, és amelyek külön, harmadik felek által történő kínálása technikailag nem megoldható;

lehetővé teszi a végfelhasználók számára, hogy eltávolítsanak az alapvető platformszolgáltatásán előre telepített bármely szoftveralkalmazást, anélkül, hogy ez sértené a kapuőr azon lehetőségét, hogy az eltávolítást korlátozza olyan szoftveralkalmazásokkal kapcsolatban, amelyek az operációs rendszer vagy az eszköz működéséhez elengedhetetlenek, és amelyek külön, harmadik felek által történő kínálása technikailag nem megoldható;

törölve

törölve

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

6 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | lehetővé teszi olyan harmadik fél szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak telepítését és tényleges használatát, amelyek a kapuőr operációs rendszereit használják vagy azzal együttműködnek, és lehetővé teszi e szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak számára, hogy azokhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásától eltérő eszközökkel is hozzá lehessen férni. A kapuőrt nem lehet megakadályozni abban, hogy arányos intézkedésekkel biztosítsa, hogy
  a
  harmadik
  fél szoftveralkalmazások
  vagy
  szoftveralkalmazás-áruházak
  ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

lehetővé teszi olyan harmadik fél szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak telepítését és tényleges használatát, amelyek a kapuőr operációs rendszereit használják vagy azzal együttműködnek, és lehetővé teszi e szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak számára, hogy azokhoz a kapuőr alapvető platformszolgáltatásától eltérő eszközökkel is hozzá lehessen férni. A kapuőrt nem lehet megakadályozni abban, hogy arányos intézkedésekkel biztosítsa, hogy
  a
  harmadik
  fél szoftveralkalmazások
  vagy
  szoftveralkalmazás-áruházak
  ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását;

a

fél szoftveralkalmazások

szoftveralkalmazás-áruházak

| c) | lehetővé
  és technikailag megvalósíthatóvá
  teszi olyan harmadik fél szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak telepítését és tényleges használatát, amelyek a kapuőr operációs rendszereit használják vagy azzal együttműködnek, és lehetővé teszi e szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak számára, hogy azokhoz a kapuőr
  releváns
  alapvető platformszolgáltatásától eltérő eszközökkel is hozzá lehessen férni. A 
  kapuőrnek adott esetben fel kell kérnie a végfelhasználókat annak eldöntésére, hogy alapértelmezett beállítássá kívánják-e tenni a letöltött alkalmazást vagy az alkalmazási adattárat.
   A kapuőrt nem lehet megakadályozni abban, hogy
  szükséges és
  arányos intézkedésekkel biztosítsa, hogy harmadik
  felek szoftveralkalmazásai
  vagy
  szoftveralkalmazás-áruházai
  ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását
  , és ne veszélyeztessék a végfelhasználó adatvédelmét vagy kiberbiztonságát, amennyiben az ilyen arányos intézkedéseket a kapuőr megfelelően megindokolja
  ; |
| --- | --- |

c)

lehetővé
  és technikailag megvalósíthatóvá
  teszi olyan harmadik fél szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak telepítését és tényleges használatát, amelyek a kapuőr operációs rendszereit használják vagy azzal együttműködnek, és lehetővé teszi e szoftveralkalmazások vagy szoftveralkalmazás-áruházak számára, hogy azokhoz a kapuőr
  releváns
  alapvető platformszolgáltatásától eltérő eszközökkel is hozzá lehessen férni. A 
  kapuőrnek adott esetben fel kell kérnie a végfelhasználókat annak eldöntésére, hogy alapértelmezett beállítássá kívánják-e tenni a letöltött alkalmazást vagy az alkalmazási adattárat.
   A kapuőrt nem lehet megakadályozni abban, hogy
  szükséges és
  arányos intézkedésekkel biztosítsa, hogy harmadik
  felek szoftveralkalmazásai
  vagy
  szoftveralkalmazás-áruházai
  ne veszélyeztessék a kapuőr által nyújtott hardver vagy operációs rendszer integritását
  , és ne veszélyeztessék a végfelhasználó adatvédelmét vagy kiberbiztonságát, amennyiben az ilyen arányos intézkedéseket a kapuőr megfelelően megindokolja
  ;

és technikailag megvalósíthatóvá

releváns

kapuőrnek adott esetben fel kell kérnie a végfelhasználókat annak eldöntésére, hogy alapértelmezett beállítássá kívánják-e tenni a letöltött alkalmazást vagy az alkalmazási adattárat.

szükséges és

felek szoftveralkalmazásai

szoftveralkalmazás-áruházai

, és ne veszélyeztessék a végfelhasználó adatvédelmét vagy kiberbiztonságát, amennyiben az ilyen arányos intézkedéseket a kapuőr megfelelően megindokolja

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

6 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | tartózkodik attól, hogy a rangsorolás során
  kedvezőbb elbánásban
  részesítse
  a maga a kapuőr által vagy ugyanazon vállalkozáshoz tartozó bármely harmadik fél által kínált szolgáltatásokat és termékeket harmadik fél hasonló szolgáltatásaival vagy termékeivel összevetve, továbbá
  a rangsorolásban
  méltányos és megkülönböztetésmentes feltételeket biztosít; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

tartózkodik attól, hogy a rangsorolás során
  kedvezőbb elbánásban
  részesítse
  a maga a kapuőr által vagy ugyanazon vállalkozáshoz tartozó bármely harmadik fél által kínált szolgáltatásokat és termékeket harmadik fél hasonló szolgáltatásaival vagy termékeivel összevetve, továbbá
  a rangsorolásban
  méltányos és megkülönböztetésmentes feltételeket biztosít;

tartózkodik attól, hogy a rangsorolás során

részesítse

a rangsorolásban

| d) | a rangsorolás során vagy egyéb beállításokban nem részesíti
  kedvezőbb elbánásban a maga a kapuőr által vagy ugyanazon vállalkozáshoz tartozó bármely harmadik fél által kínált szolgáltatásokat és termékeket harmadik fél hasonló szolgáltatásaival vagy termékeivel összevetve, továbbá
  átlátható,
  méltányos és megkülönböztetésmentes feltételeket biztosít
  harmadik felek szolgáltatásai vagy termékei számára
  ; |
| --- | --- |

d)

a rangsorolás során vagy egyéb beállításokban nem részesíti
  kedvezőbb elbánásban a maga a kapuőr által vagy ugyanazon vállalkozáshoz tartozó bármely harmadik fél által kínált szolgáltatásokat és termékeket harmadik fél hasonló szolgáltatásaival vagy termékeivel összevetve, továbbá
  átlátható,
  méltányos és megkülönböztetésmentes feltételeket biztosít
  harmadik felek szolgáltatásai vagy termékei számára
  ;

a rangsorolás során vagy egyéb beállításokban nem részesíti

átlátható,

harmadik felek szolgáltatásai vagy termékei számára

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

6 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | tartózkodik attól, hogy technikailag korlátozza
  a végfelhasználók különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltásra és az azokra történő feliratkozásra irányuló képességét
  , amelyekhez a kapuőr operációs rendszerének használatával lehet hozzáférni
  , beleértve a végfelhasználók esetében az internetszolgáltató kiválasztását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

tartózkodik attól, hogy technikailag korlátozza
  a végfelhasználók különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltásra és az azokra történő feliratkozásra irányuló képességét
  , amelyekhez a kapuőr operációs rendszerének használatával lehet hozzáférni
  , beleértve a végfelhasználók esetében az internetszolgáltató kiválasztását;

tartózkodik attól, hogy technikailag korlátozza

, amelyekhez a kapuőr operációs rendszerének használatával lehet hozzáférni

| e) | nem korlátozza technikailag vagy más módon
  a végfelhasználók különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltásra és az azokra történő feliratkozásra irányuló képességét, beleértve a végfelhasználók esetében az internetszolgáltató kiválasztását; |
| --- | --- |

e)

nem korlátozza technikailag vagy más módon
  a végfelhasználók különböző szoftveralkalmazások és szolgáltatások közötti váltásra és az azokra történő feliratkozásra irányuló képességét, beleértve a végfelhasználók esetében az internetszolgáltató kiválasztását;

nem korlátozza technikailag vagy más módon

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | tartózkodik az olyan gyakorlatoktól, amelyek akadályozzák a végfelhasználót abban, hogy leiratkozzon az alapvető platformszolgáltatásról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

tartózkodik az olyan gyakorlatoktól, amelyek akadályozzák a végfelhasználót abban, hogy leiratkozzon az alapvető platformszolgáltatásról;

tartózkodik az olyan gyakorlatoktól, amelyek akadályozzák a végfelhasználót abban, hogy leiratkozzon az alapvető platformszolgáltatásról;

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

6 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | lehetővé teszi az üzleti felhasználók és a kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó
  szolgáltatók
  számára az ugyanazon operációs rendszerhez, hardverhez vagy
  szoftverfunkcióhoz
  való hozzáférést és az
  azzal
  való interoperabilitást,
  amely
  rendelkezésre
  áll
  ,
  vagy amelyet
  a kapuőr a 
  kiegészítő szolgáltatások nyújtása során használ
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

lehetővé teszi az üzleti felhasználók és a kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó
  szolgáltatók
  számára az ugyanazon operációs rendszerhez, hardverhez vagy
  szoftverfunkcióhoz
  való hozzáférést és az
  azzal
  való interoperabilitást,
  amely
  rendelkezésre
  áll
  ,
  vagy amelyet
  a kapuőr a 
  kiegészítő szolgáltatások nyújtása során használ
  ;

szolgáltatók

szoftverfunkcióhoz

azzal

amely

áll

vagy amelyet

kiegészítő szolgáltatások nyújtása során használ

| f) | lehetővé teszi az üzleti felhasználók
  , a szolgáltatók
  és a 
  hardverszolgáltatók számára az operációs rendszeren keresztül hozzáférhető vagy ellenőrzött ugyanazon hardver- és szoftverfunkciókhoz való ingyenes hozzáférést és az azokkal való interoperabilitást – feltéve, hogy az operációs rendszert a 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosították –, amelyek a kapuőr által nyújtott szolgáltatások vagy hardverek rendelkezésére állnak.
   A kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó
  vállalkozások
  számára
  lehetővé kell tenni továbbá
  az ugyanazon operációs rendszerhez, hardverhez vagy
  szoftverfunkciókhoz
  való hozzáférést és az
  azokkal
  való interoperabilitást
  – függetlenül attól
  ,
  hogy ezek a szoftverfunkciók egy operációs rendszer részét képezik-e –, amelyek a kapuőr által nyújtott kiegészítő szolgáltatások számára
  rendelkezésre
  állnak. A kapuőr nem akadályozható meg abban, hogy meghozza az elengedhetetlen intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az interoperabilitás ne veszélyeztesse a kapuőr által biztosított operációs rendszer, hardver vagy szoftver épségét, valamint ne veszélyeztesse a végfelhasználó adatvédelmét vagy kiberbiztonságát, feltéve, hogy ezeket az elengedhetetlen intézkedéseket a kapuőr megfelelően megindokolja
  ; |
| --- | --- |

f)

lehetővé teszi az üzleti felhasználók
  , a szolgáltatók
  és a 
  hardverszolgáltatók számára az operációs rendszeren keresztül hozzáférhető vagy ellenőrzött ugyanazon hardver- és szoftverfunkciókhoz való ingyenes hozzáférést és az azokkal való interoperabilitást – feltéve, hogy az operációs rendszert a 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosították –, amelyek a kapuőr által nyújtott szolgáltatások vagy hardverek rendelkezésére állnak.
   A kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó
  vállalkozások
  számára
  lehetővé kell tenni továbbá
  az ugyanazon operációs rendszerhez, hardverhez vagy
  szoftverfunkciókhoz
  való hozzáférést és az
  azokkal
  való interoperabilitást
  – függetlenül attól
  ,
  hogy ezek a szoftverfunkciók egy operációs rendszer részét képezik-e –, amelyek a kapuőr által nyújtott kiegészítő szolgáltatások számára
  rendelkezésre
  állnak. A kapuőr nem akadályozható meg abban, hogy meghozza az elengedhetetlen intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az interoperabilitás ne veszélyeztesse a kapuőr által biztosított operációs rendszer, hardver vagy szoftver épségét, valamint ne veszélyeztesse a végfelhasználó adatvédelmét vagy kiberbiztonságát, feltéve, hogy ezeket az elengedhetetlen intézkedéseket a kapuőr megfelelően megindokolja
  ;

, a szolgáltatók

hardverszolgáltatók számára az operációs rendszeren keresztül hozzáférhető vagy ellenőrzött ugyanazon hardver- és szoftverfunkciókhoz való ingyenes hozzáférést és az azokkal való interoperabilitást – feltéve, hogy az operációs rendszert a 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosították –, amelyek a kapuőr által nyújtott szolgáltatások vagy hardverek rendelkezésére állnak.

vállalkozások

lehetővé kell tenni továbbá

szoftverfunkciókhoz

azokkal

– függetlenül attól

hogy ezek a szoftverfunkciók egy operációs rendszer részét képezik-e –, amelyek a kapuőr által nyújtott kiegészítő szolgáltatások számára

állnak. A kapuőr nem akadályozható meg abban, hogy meghozza az elengedhetetlen intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az interoperabilitás ne veszélyeztesse a kapuőr által biztosított operációs rendszer, hardver vagy szoftver épségét, valamint ne veszélyeztesse a végfelhasználó adatvédelmét vagy kiberbiztonságát, feltéve, hogy ezeket az elengedhetetlen intézkedéseket a kapuőr megfelelően megindokolja

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | lehetővé teszi a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára, hogy kérésre díjmentesen összekapcsolódjanak a kapuőrök 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosított független személyközi hírközlési szolgáltatásaival. Az összekapcsolást a kapuőr, annak leányvállalatai vagy partnerei rendelkezésére álló vagy általuk használt objektíven azonos feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, lehetővé téve ezáltal az e szolgáltatásokkal való funkcionális interakciót, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének garantálása mellett; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

lehetővé teszi a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára, hogy kérésre díjmentesen összekapcsolódjanak a kapuőrök 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosított független személyközi hírközlési szolgáltatásaival. Az összekapcsolást a kapuőr, annak leányvállalatai vagy partnerei rendelkezésére álló vagy általuk használt objektíven azonos feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, lehetővé téve ezáltal az e szolgáltatásokkal való funkcionális interakciót, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének garantálása mellett;

lehetővé teszi a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára, hogy kérésre díjmentesen összekapcsolódjanak a kapuőrök 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosított független személyközi hírközlési szolgáltatásaival. Az összekapcsolást a kapuőr, annak leányvállalatai vagy partnerei rendelkezésére álló vagy általuk használt objektíven azonos feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, lehetővé téve ezáltal az e szolgáltatásokkal való funkcionális interakciót, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének garantálása mellett;

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – f b pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – f b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fb) | lehetővé teszi a közösségi hálózati szolgáltatásokat nyújtó bármely szolgáltató számára, hogy kérésre díjmentesen összekapcsolódjanak a kapuőrök 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosított közösségi hálózati szolgáltatásaival. Az összekapcsolást a kapuőr, annak leányvállalatai vagy partnerei rendelkezésére álló vagy általuk használt objektíven azonos feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, lehetővé téve ezáltal az e szolgáltatásokkal való funkcionális interakciót, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének garantálása mellett. E kötelezettség végrehajtása a Bizottság által az 10. cikk (2a) bekezdése szerint meghatározott feltételektől függ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fb)

fb)

lehetővé teszi a közösségi hálózati szolgáltatásokat nyújtó bármely szolgáltató számára, hogy kérésre díjmentesen összekapcsolódjanak a kapuőrök 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosított közösségi hálózati szolgáltatásaival. Az összekapcsolást a kapuőr, annak leányvállalatai vagy partnerei rendelkezésére álló vagy általuk használt objektíven azonos feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, lehetővé téve ezáltal az e szolgáltatásokkal való funkcionális interakciót, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének garantálása mellett. E kötelezettség végrehajtása a Bizottság által az 10. cikk (2a) bekezdése szerint meghatározott feltételektől függ;

lehetővé teszi a közösségi hálózati szolgáltatásokat nyújtó bármely szolgáltató számára, hogy kérésre díjmentesen összekapcsolódjanak a kapuőrök 3. cikk (7) bekezdése szerint azonosított közösségi hálózati szolgáltatásaival. Az összekapcsolást a kapuőr, annak leányvállalatai vagy partnerei rendelkezésére álló vagy általuk használt objektíven azonos feltételek mellett és minőségben kell biztosítani, lehetővé téve ezáltal az e szolgáltatásokkal való funkcionális interakciót, a biztonság és a személyes adatok magas szintű védelmének garantálása mellett. E kötelezettség végrehajtása a Bizottság által az 10. cikk (2a) bekezdése szerint meghatározott feltételektől függ;

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – g pont

6 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | kérésre és ingyenesen a hirdetők és a kiadók részére hozzáférést biztosít a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez, valamint a hirdetők és a kiadók számára a hirdetések független értékelésének elvégzéséhez szükséges információkhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

kérésre és ingyenesen a hirdetők és a kiadók részére hozzáférést biztosít a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez, valamint a hirdetők és a kiadók számára a hirdetések független értékelésének elvégzéséhez szükséges információkhoz;

| g) | kérésre és ingyenesen a hirdetők és a kiadók
  , és a hirdetők és kiadók által felhatalmazott harmadik felek
  részére hozzáférést biztosít a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez, valamint a hirdetők és a kiadók számára a hirdetések független értékelésének elvégzéséhez szükséges információkhoz
  , beleértve az összesített és nem összesített adatokat és a teljesítményadatokat oly módon, hogy a hirdetők és a megjelenítők saját ellenőrzési és mérési eszközeiket futtathassák a kapuőrök által nyújtott alapvető szolgáltatások teljesítményének értékeléséhez
  ; |
| --- | --- |

g)

kérésre és ingyenesen a hirdetők és a kiadók
  , és a hirdetők és kiadók által felhatalmazott harmadik felek
  részére hozzáférést biztosít a kapuőr teljesítménymérő eszközeihez, valamint a hirdetők és a kiadók számára a hirdetések független értékelésének elvégzéséhez szükséges információkhoz
  , beleértve az összesített és nem összesített adatokat és a teljesítményadatokat oly módon, hogy a hirdetők és a megjelenítők saját ellenőrzési és mérési eszközeiket futtathassák a kapuőrök által nyújtott alapvető szolgáltatások teljesítményének értékeléséhez
  ;

, és a hirdetők és kiadók által felhatalmazott harmadik felek

, beleértve az összesített és nem összesített adatokat és a teljesítményadatokat oly módon, hogy a hirdetők és a megjelenítők saját ellenőrzési és mérési eszközeiket futtathassák a kapuőrök által nyújtott alapvető szolgáltatások teljesítményének értékeléséhez

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – h pont

6 cikk – 1 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | biztosítja az üzleti felhasználó vagy végfelhasználó tevékenysége révén keletkezett adatok
  tényleges hordozhatóságát
  , és különösen
  a 
  végfelhasználók részére biztosítja azokat az eszközöket
  ,
  amelyek megkönnyítik az adathordozhatóság gyakorlását –
  az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban – többek között folyamatos és valós idejű
  hozzáféréssel
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

biztosítja az üzleti felhasználó vagy végfelhasználó tevékenysége révén keletkezett adatok
  tényleges hordozhatóságát
  , és különösen
  a 
  végfelhasználók részére biztosítja azokat az eszközöket
  ,
  amelyek megkönnyítik az adathordozhatóság gyakorlását –
  az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban – többek között folyamatos és valós idejű
  hozzáféréssel
  ;

biztosítja az üzleti felhasználó vagy végfelhasználó tevékenysége révén keletkezett adatok

, és különösen

végfelhasználók részére biztosítja azokat az eszközöket

amelyek megkönnyítik az adathordozhatóság gyakorlását –

hozzáféréssel

| h) | a végfelhasználók vagy a végfelhasználók által felhatalmazott harmadik felek számára kérésre térítésmentesen biztosítja az érintett alapvető platformszolgáltatások igénybevételével összefüggésben
  a 
  végfelhasználók által szolgáltatott vagy tevékenységük során keletkezett adatok
  tényleges hordozhatóságát,
  többek között ingyenes eszközöket biztosítva az ilyen adathordozhatóságnak
  az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban
  történő tényleges gyakorlásához, valamint
  többek között folyamatos és valós idejű
  hozzáférés biztosításával
  ; |
| --- | --- |

h)

a végfelhasználók vagy a végfelhasználók által felhatalmazott harmadik felek számára kérésre térítésmentesen biztosítja az érintett alapvető platformszolgáltatások igénybevételével összefüggésben
  a 
  végfelhasználók által szolgáltatott vagy tevékenységük során keletkezett adatok
  tényleges hordozhatóságát,
  többek között ingyenes eszközöket biztosítva az ilyen adathordozhatóságnak
  az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban
  történő tényleges gyakorlásához, valamint
  többek között folyamatos és valós idejű
  hozzáférés biztosításával
  ;

a végfelhasználók vagy a végfelhasználók által felhatalmazott harmadik felek számára kérésre térítésmentesen biztosítja az érintett alapvető platformszolgáltatások igénybevételével összefüggésben

végfelhasználók által szolgáltatott vagy tevékenységük során keletkezett adatok

többek között ingyenes eszközöket biztosítva az ilyen adathordozhatóságnak

történő tényleges gyakorlásához, valamint

hozzáférés biztosításával

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – i pont

6 cikk – 1 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | az üzleti felhasználók vagy az üzleti felhasználó által felhatalmazott harmadik felek számára
  ingyenesen tényleges, kiváló minőségű,
  folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít azokhoz az összesített
  vagy
  nem összesített adatokhoz – továbbá biztosítja ezen adatok használatát –, amelyeket a vonatkozó alapvető platformszolgáltatásoknak a szóban forgó üzleti felhasználók és az ezen üzleti felhasználók által nyújtott termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatba kerülő végfelhasználók általi használatának összefüggésében adnak meg vagy keletkeznek; a személyes adatok esetében csak akkor biztosít hozzáférést és használatot, ha az közvetlenül a végfelhasználó általi használattal van összefüggésben a vonatkozó üzleti felhasználó által a vonatkozó alapvető platformszolgáltatáson keresztül kínált termékek vagy szolgáltatások tekintetében, és ha a végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendelet értelmében vett hozzájárulásával beleegyezik az adatmegosztásba; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i)

az üzleti felhasználók vagy az üzleti felhasználó által felhatalmazott harmadik felek számára
  ingyenesen tényleges, kiváló minőségű,
  folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít azokhoz az összesített
  vagy
  nem összesített adatokhoz – továbbá biztosítja ezen adatok használatát –, amelyeket a vonatkozó alapvető platformszolgáltatásoknak a szóban forgó üzleti felhasználók és az ezen üzleti felhasználók által nyújtott termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatba kerülő végfelhasználók általi használatának összefüggésében adnak meg vagy keletkeznek; a személyes adatok esetében csak akkor biztosít hozzáférést és használatot, ha az közvetlenül a végfelhasználó általi használattal van összefüggésben a vonatkozó üzleti felhasználó által a vonatkozó alapvető platformszolgáltatáson keresztül kínált termékek vagy szolgáltatások tekintetében, és ha a végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendelet értelmében vett hozzájárulásával beleegyezik az adatmegosztásba;

ingyenesen tényleges, kiváló minőségű,

vagy

| i) | az üzleti felhasználók vagy az üzleti felhasználó által felhatalmazott harmadik felek számára
  kérésükre ingyenesen
  folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít azokhoz az összesített
  és
  nem összesített adatokhoz – továbbá biztosítja ezen adatok használatát –, amelyeket a vonatkozó alapvető platformszolgáltatásoknak
  vagy a kapuőr által kínált kiegészítő szolgáltatásoknak
  a szóban forgó üzleti felhasználók és az ezen üzleti felhasználók által nyújtott termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatba kerülő végfelhasználók általi használatának összefüggésében adnak meg vagy keletkeznek
  ; ez az üzleti felhasználó kérésére magában foglalja az adatok kapuőr által történő átadás nélküli, helyszíni hozzáférhetőségének és elemzésének lehetőségét és az ahhoz szükséges eszközöket;
  a személyes adatok esetében csak akkor biztosít hozzáférést és használatot, ha az közvetlenül a végfelhasználó általi használattal van összefüggésben a vonatkozó üzleti felhasználó által a vonatkozó alapvető platformszolgáltatáson keresztül kínált termékek vagy szolgáltatások tekintetében, és ha a végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendelet értelmében vett hozzájárulásával beleegyezik az adatmegosztásba; |
| --- | --- |

i)

az üzleti felhasználók vagy az üzleti felhasználó által felhatalmazott harmadik felek számára
  kérésükre ingyenesen
  folyamatos és valós idejű hozzáférést biztosít azokhoz az összesített
  és
  nem összesített adatokhoz – továbbá biztosítja ezen adatok használatát –, amelyeket a vonatkozó alapvető platformszolgáltatásoknak
  vagy a kapuőr által kínált kiegészítő szolgáltatásoknak
  a szóban forgó üzleti felhasználók és az ezen üzleti felhasználók által nyújtott termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatba kerülő végfelhasználók általi használatának összefüggésében adnak meg vagy keletkeznek
  ; ez az üzleti felhasználó kérésére magában foglalja az adatok kapuőr által történő átadás nélküli, helyszíni hozzáférhetőségének és elemzésének lehetőségét és az ahhoz szükséges eszközöket;
  a személyes adatok esetében csak akkor biztosít hozzáférést és használatot, ha az közvetlenül a végfelhasználó általi használattal van összefüggésben a vonatkozó üzleti felhasználó által a vonatkozó alapvető platformszolgáltatáson keresztül kínált termékek vagy szolgáltatások tekintetében, és ha a végfelhasználó az (EU) 2016/679 rendelet értelmében vett hozzájárulásával beleegyezik az adatmegosztásba;

kérésükre ingyenesen

és

vagy a kapuőr által kínált kiegészítő szolgáltatásoknak

; ez az üzleti felhasználó kérésére magában foglalja az adatok kapuőr által történő átadás nélküli, helyszíni hozzáférhetőségének és elemzésének lehetőségét és az ahhoz szükséges eszközöket;

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – k pont

6 cikk – 1 bekezdés – k pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| k) | méltányos
  és megkülönböztetésmentes általános hozzáférési feltételeket biztosít az üzleti felhasználók számára a jelen rendelet 3. cikke értelmében minősített
  szoftveralkalmazás-áruházához
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

k)

méltányos
  és megkülönböztetésmentes általános hozzáférési feltételeket biztosít az üzleti felhasználók számára a jelen rendelet 3. cikke értelmében minősített
  szoftveralkalmazás-áruházához
  .

méltányos

szoftveralkalmazás-áruházához

| k) | átlátható, méltányos, észszerű
  és megkülönböztetésmentes általános hozzáférési feltételeket
  és a saját szolgáltatására alkalmazott feltételeknél nem kedvezőtlenebb feltételeket
  biztosít az üzleti felhasználók számára a jelen rendelet 3. cikke értelmében minősített
  alapvető platformszolgáltatásaihoz
  . |
| --- | --- |

k)

átlátható, méltányos, észszerű
  és megkülönböztetésmentes általános hozzáférési feltételeket
  és a saját szolgáltatására alkalmazott feltételeknél nem kedvezőtlenebb feltételeket
  biztosít az üzleti felhasználók számára a jelen rendelet 3. cikke értelmében minősített
  alapvető platformszolgáltatásaihoz
  .

átlátható, méltányos, észszerű

és a saját szolgáltatására alkalmazott feltételeknél nem kedvezőtlenebb feltételeket

alapvető platformszolgáltatásaihoz

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6
  cikk – 2 bekezdés | 5
  cikk – 2 bekezdés |
| (2)   Az (1) bekezdés
  a
  ) pontjának alkalmazása céljából a nyilvánosan nem elérhető adatoknak tartalmazniuk kell az üzleti felhasználók által generált bármely összesített és nem összesített adatot, amelyet az üzleti felhasználók vagy ügyfeleik által a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán végzett kereskedelmi tevékenységeiből lehet kikövetkeztetni vagy e tevékenységeken keresztül lehet gyűjteni. | (2)   Az (1) bekezdés
  ga
  ) pontjának alkalmazása céljából a nyilvánosan nem elérhető adatoknak tartalmazniuk kell az üzleti felhasználók által generált bármely összesített és nem összesített adatot, amelyet az üzleti felhasználók vagy ügyfeleik által a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán
  vagy kiegészítő szolgáltatásain
  végzett kereskedelmi tevékenységeiből lehet kikövetkeztetni vagy e tevékenységeken keresztül lehet gyűjteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6
  cikk – 2 bekezdés

6

5
  cikk – 2 bekezdés

5

(2)   Az (1) bekezdés
  a
  ) pontjának alkalmazása céljából a nyilvánosan nem elérhető adatoknak tartalmazniuk kell az üzleti felhasználók által generált bármely összesített és nem összesített adatot, amelyet az üzleti felhasználók vagy ügyfeleik által a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán végzett kereskedelmi tevékenységeiből lehet kikövetkeztetni vagy e tevékenységeken keresztül lehet gyűjteni.

(2)   Az (1) bekezdés
  ga
  ) pontjának alkalmazása céljából a nyilvánosan nem elérhető adatoknak tartalmazniuk kell az üzleti felhasználók által generált bármely összesített és nem összesített adatot, amelyet az üzleti felhasználók vagy ügyfeleik által a kapuőr alapvető platformszolgáltatásán
  vagy kiegészítő szolgáltatásain
  végzett kereskedelmi tevékenységeiből lehet kikövetkeztetni vagy e tevékenységeken keresztül lehet gyűjteni.

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  kapuőr által
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében
  végrehajtott intézkedéseknek eredményesnek kell lenniük a vonatkozó kötelezettség célkitűzésének elérése terén
  . A kapuőr biztosítja, hogy
  ezeket az intézkedéseket
  az (EU) 2016/679 rendeletnek és a 2002/58/EK irányelvnek, valamint a kiberbiztonsággal, fogyasztóvédelemmel és termékbiztonsággal összefüggő jogszabályoknak
  megfelelően hajtsa végre
  . | (1)   A
  kapuőrnek eredményes intézkedéseket kell végrehajtania
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében,
  és amennyiben arra kérik, igazolnia kell e megfelelést
  . A kapuőr biztosítja, hogy
  az intézkedések, amelyeket végrehajt, megfelelnek
  az (EU) 2016/679 rendeletnek és a 2002/58/EK irányelvnek, valamint a kiberbiztonsággal, fogyasztóvédelemmel és termékbiztonsággal összefüggő jogszabályoknak
  , továbbá a fogyatékossággal élőkre vonatkozó akadálymentesítési követelményeknek a 2019/882 irányelvvel összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  kapuőr által
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében
  végrehajtott intézkedéseknek eredményesnek kell lenniük a vonatkozó kötelezettség célkitűzésének elérése terén
  . A kapuőr biztosítja, hogy
  ezeket az intézkedéseket
  az (EU) 2016/679 rendeletnek és a 2002/58/EK irányelvnek, valamint a kiberbiztonsággal, fogyasztóvédelemmel és termékbiztonsággal összefüggő jogszabályoknak
  megfelelően hajtsa végre
  .

(1)   A
  kapuőrnek eredményes intézkedéseket kell végrehajtania
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében,
  és amennyiben arra kérik, igazolnia kell e megfelelést
  . A kapuőr biztosítja, hogy
  az intézkedések, amelyeket végrehajt, megfelelnek
  az (EU) 2016/679 rendeletnek és a 2002/58/EK irányelvnek, valamint a kiberbiztonsággal, fogyasztóvédelemmel és termékbiztonsággal összefüggő jogszabályoknak
  , továbbá a fogyatékossággal élőkre vonatkozó akadálymentesítési követelményeknek a 2019/882 irányelvvel összhangban.

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A kapuőr a minősítésétől számított hat hónapon belül és a 3. cikk (8) bekezdésének alkalmazásában jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben részletesen és átlátható módon ismerteti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében végrehajtott intézkedéseket. Ez a jelentést legalább évente aktualizálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A kapuőr a minősítésétől számított hat hónapon belül és a 3. cikk (8) bekezdésének alkalmazásában jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben részletesen és átlátható módon ismerteti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása érdekében végrehajtott intézkedéseket. Ez a jelentést legalább évente aktualizálni kell.

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 b bekezdés (új)

7 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az (1a) bekezdésben említett jelentéssel együtt és ugyanezen határidőn belül a kapuőr a Bizottság rendelkezésére bocsátja jelentésének nem bizalmas jellegű összefoglalóját, amelyet a Bizottság haladéktalanul közzétesz. A nem bizalmas jellegű összefoglalót a részletes jelentésnek megfelelően legalább évente aktualizálni kell. |
| | A 6. cikkben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés érdekében, és amennyiben a kapuőrnek megalapozott kétségei vannak a megfelelés megfelelő módszerét vagy módszereit illetően, a kapuőr kérheti, hogy a Bizottság vegyen részt a pontosítás iránti kérelmek fogadására és kezelésére irányuló folyamatban, majd ezt követően tovább pontosítsa azokat a releváns intézkedéseket, amelyeket a kapuőrnek el kell fogadnia az említett kötelezettségeknek való tényleges és arányos megfelelés érdekében. A 6. cikkben megállapított kötelezettségek további pontosítása a kötelezettségeknek való tényleges és arányos megfelelés biztosításával kapcsolatos kérdésekre korlátozódik. Ennek során a Bizottság dönthet úgy, hogy konzultál harmadik felekkel, akiknek véleményét szükségesnek tartja a kapuőr által várhatóan végrehajtandó intézkedésekkel kapcsolatban. Az eljárás időtartama nem haladhatja meg a 3. cikk (8) bekezdésében meghatározott időtartamot, amely a Bizottság belátása szerint két hónappal meghosszabbítható, amennyiben a párbeszéd folyamata nem zárul le az említett időszak lejárta előtt. |
| | A Bizottság – az egyenlő bánásmód, az arányosság és a tisztességes eljárás elvének kellő figyelembevételével – mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak eldöntésében, hogy részt vesz-e ilyen eljárásban. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy nem vesz részt ilyen eljárásban, ezt írásban megindokolja az érintett kapuőr számára. E folyamat végén a Bizottság határozatban meghatározhatja azokat az intézkedéseket is, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania e folyamat (1b) bekezdésben meghatározott lezárása nyomán. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az (1a) bekezdésben említett jelentéssel együtt és ugyanezen határidőn belül a kapuőr a Bizottság rendelkezésére bocsátja jelentésének nem bizalmas jellegű összefoglalóját, amelyet a Bizottság haladéktalanul közzétesz. A nem bizalmas jellegű összefoglalót a részletes jelentésnek megfelelően legalább évente aktualizálni kell.

A 6. cikkben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés érdekében, és amennyiben a kapuőrnek megalapozott kétségei vannak a megfelelés megfelelő módszerét vagy módszereit illetően, a kapuőr kérheti, hogy a Bizottság vegyen részt a pontosítás iránti kérelmek fogadására és kezelésére irányuló folyamatban, majd ezt követően tovább pontosítsa azokat a releváns intézkedéseket, amelyeket a kapuőrnek el kell fogadnia az említett kötelezettségeknek való tényleges és arányos megfelelés érdekében. A 6. cikkben megállapított kötelezettségek további pontosítása a kötelezettségeknek való tényleges és arányos megfelelés biztosításával kapcsolatos kérdésekre korlátozódik. Ennek során a Bizottság dönthet úgy, hogy konzultál harmadik felekkel, akiknek véleményét szükségesnek tartja a kapuőr által várhatóan végrehajtandó intézkedésekkel kapcsolatban. Az eljárás időtartama nem haladhatja meg a 3. cikk (8) bekezdésében meghatározott időtartamot, amely a Bizottság belátása szerint két hónappal meghosszabbítható, amennyiben a párbeszéd folyamata nem zárul le az említett időszak lejárta előtt.

A 6. cikkben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés érdekében, és amennyiben a kapuőrnek megalapozott kétségei vannak a megfelelés megfelelő módszerét vagy módszereit illetően, a kapuőr kérheti, hogy a Bizottság vegyen részt a pontosítás iránti kérelmek fogadására és kezelésére irányuló folyamatban, majd ezt követően tovább pontosítsa azokat a releváns intézkedéseket, amelyeket a kapuőrnek el kell fogadnia az említett kötelezettségeknek való tényleges és arányos megfelelés érdekében. A 6. cikkben megállapított kötelezettségek további pontosítása a kötelezettségeknek való tényleges és arányos megfelelés biztosításával kapcsolatos kérdésekre korlátozódik. Ennek során a Bizottság dönthet úgy, hogy konzultál harmadik felekkel, akiknek véleményét szükségesnek tartja a kapuőr által várhatóan végrehajtandó intézkedésekkel kapcsolatban. Az eljárás időtartama nem haladhatja meg a 3. cikk (8) bekezdésében meghatározott időtartamot, amely a Bizottság belátása szerint két hónappal meghosszabbítható, amennyiben a párbeszéd folyamata nem zárul le az említett időszak lejárta előtt.

A Bizottság – az egyenlő bánásmód, az arányosság és a tisztességes eljárás elvének kellő figyelembevételével – mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak eldöntésében, hogy részt vesz-e ilyen eljárásban. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy nem vesz részt ilyen eljárásban, ezt írásban megindokolja az érintett kapuőr számára. E folyamat végén a Bizottság határozatban meghatározhatja azokat az intézkedéseket is, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania e folyamat (1b) bekezdésben meghatározott lezárása nyomán.

A Bizottság – az egyenlő bánásmód, az arányosság és a tisztességes eljárás elvének kellő figyelembevételével – mérlegelési jogkörrel rendelkezik annak eldöntésében, hogy részt vesz-e ilyen eljárásban. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy nem vesz részt ilyen eljárásban, ezt írásban megindokolja az érintett kapuőr számára. E folyamat végén a Bizottság határozatban meghatározhatja azokat az intézkedéseket is, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania e folyamat (1b) bekezdésben meghatározott lezárása nyomán.

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kapuőr által az (1) bekezdés szerint végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések nem biztosítják a 6. cikkben megállapított vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést, határozat útján pontosíthatja azokat az intézkedéseket, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania. A Bizottság ezt a határozatot a 18. cikk szerinti eljárások
  megindításától számított hat hónapon belül
  elfogadja. | (2)   Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kapuőr által az (1) bekezdés szerint végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések nem biztosítják a 6. cikkben megállapított vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést, határozat útján pontosíthatja azokat az intézkedéseket, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania. A Bizottság ezt a határozatot a 
  lehető leghamarabb, de legkésőbb a
  18. cikk szerinti eljárások
  megindítása után négy hónappal
  elfogadja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kapuőr által az (1) bekezdés szerint végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések nem biztosítják a 6. cikkben megállapított vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést, határozat útján pontosíthatja azokat az intézkedéseket, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania. A Bizottság ezt a határozatot a 18. cikk szerinti eljárások
  megindításától számított hat hónapon belül
  elfogadja.

(2)   Amennyiben a Bizottság azt állapítja meg, hogy a kapuőr által az (1) bekezdés szerint végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések nem biztosítják a 6. cikkben megállapított vonatkozó kötelezettségeknek való megfelelést, határozat útján pontosíthatja azokat az intézkedéseket, amelyeket az érintett kapuőrnek végre kell hajtania. A Bizottság ezt a határozatot a 
  lehető leghamarabb, de legkésőbb a
  18. cikk szerinti eljárások
  megindítása után négy hónappal
  elfogadja.

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A (2) bekezdés szerinti határozat elfogadása érdekében a Bizottság az eljárás
  megindításától számított három hónapon belül
  közli előzetes megállapításait. Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy az érintett alapvető platformszolgáltatónak az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia. | (4)   A (2) bekezdés szerinti határozat elfogadása érdekében a Bizottság
  a lehető leghamarabb, de legkésőbb
  az eljárás
  megindítása után két hónappal
  közli előzetes megállapításait
  és rövid összefoglalót tesz közzé
  . Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy az érintett alapvető platformszolgáltatónak az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia.
  A Bizottság határozhat úgy, hogy felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy a Bizottság közleményében meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A közzététel során a Bizottság tekintetbe veszi a vállalkozások ahhoz fűződő jogos érdekét, hogy üzleti titkaikat megőrizzék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A (2) bekezdés szerinti határozat elfogadása érdekében a Bizottság az eljárás
  megindításától számított három hónapon belül
  közli előzetes megállapításait. Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy az érintett alapvető platformszolgáltatónak az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia.

(4)   A (2) bekezdés szerinti határozat elfogadása érdekében a Bizottság
  a lehető leghamarabb, de legkésőbb
  az eljárás
  megindítása után két hónappal
  közli előzetes megállapításait
  és rövid összefoglalót tesz közzé
  . Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy az érintett alapvető platformszolgáltatónak az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia.
  A Bizottság határozhat úgy, hogy felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy a Bizottság közleményében meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. A közzététel során a Bizottság tekintetbe veszi a vállalkozások ahhoz fűződő jogos érdekét, hogy üzleti titkaikat megőrizzék.

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 7 bekezdés

7 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A kapuőr kérheti a 18. cikk szerinti eljárások megindítását, hogy a Bizottság meg tudja állapítani, hogy a kapuőr által a 6. cikk értelmében végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén. A kapuőr a 
  kérésével együtt
  indokolással ellátott
  beadvánnyal is élhet
  , hogy elmagyarázza főként azt, hogy a bevezetni kívánt vagy bevezetett intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén. | (7)   A kapuőr
  a 3. cikk (8) bekezdésében meghatározott végrehajtási határidőn belül
  kérheti a 18. cikk szerinti eljárások megindítását, hogy a Bizottság meg tudja állapítani, hogy a kapuőr által a 6. cikk értelmében végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén. A kapuőr a 
  kérelmében
  indokolással ellátott
  beadványt nyújt be
  , hogy elmagyarázza főként azt, hogy a bevezetni kívánt vagy bevezetett intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén.
  A Bizottság határozatát a 18. cikk szerinti eljárások megindításától számított hat hónapon belül fogadja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A kapuőr kérheti a 18. cikk szerinti eljárások megindítását, hogy a Bizottság meg tudja állapítani, hogy a kapuőr által a 6. cikk értelmében végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén. A kapuőr a 
  kérésével együtt
  indokolással ellátott
  beadvánnyal is élhet
  , hogy elmagyarázza főként azt, hogy a bevezetni kívánt vagy bevezetett intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén.

(7)   A kapuőr
  a 3. cikk (8) bekezdésében meghatározott végrehajtási határidőn belül
  kérheti a 18. cikk szerinti eljárások megindítását, hogy a Bizottság meg tudja állapítani, hogy a kapuőr által a 6. cikk értelmében végrehajtani kívánt vagy végrehajtott intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén. A kapuőr a 
  kérelmében
  indokolással ellátott
  beadványt nyújt be
  , hogy elmagyarázza főként azt, hogy a bevezetni kívánt vagy bevezetett intézkedések eredményesek-e az adott körülmények között a vonatkozó kötelezettség céljának elérése terén.
  A Bizottság határozatát a 18. cikk szerinti eljárások megindításától számított hat hónapon belül fogadja el.

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére
  kivételesen
  , részben vagy egészben felfüggesztheti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek valamelyikét egy alapvető platformszolgáltatás vonatkozásában, egy, a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján, amennyiben a kapuőr bizonyítja, hogy az adott kötelezettségnek való megfelelés a kapuőr befolyásán kívül eső rendkívüli körülmények miatt veszélyeztetné a kapuőr Unióban folytatott működésének gazdasági életképességét, és csak az életképesség veszélyeztetésének kezeléséhez szükséges mértékig. A Bizottság törekszik rá, hogy a felfüggesztő határozatot késedelem nélkül és legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés
  kézhezvételétől számított 3
  hónappal elfogadja. | (1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére
  kivételes alapon
  , részben vagy egészben felfüggesztheti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek valamelyikét egy alapvető platformszolgáltatás vonatkozásában, egy, a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján, amennyiben a kapuőr bizonyítja, hogy az adott kötelezettségnek való megfelelés a kapuőr befolyásán kívül eső rendkívüli körülmények miatt veszélyeztetné a kapuőr Unióban folytatott működésének gazdasági életképességét, és csak az életképesség veszélyeztetésének kezeléséhez szükséges mértékig. A Bizottság törekszik rá, hogy a felfüggesztő határozatot késedelem nélkül és legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés
  kézhezvétele után három
  hónappal elfogadja.
  A felfüggesztő határozathoz csatolni kell a felfüggesztés indokait ismertető, indokolással ellátott nyilatkozatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére
  kivételesen
  , részben vagy egészben felfüggesztheti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek valamelyikét egy alapvető platformszolgáltatás vonatkozásában, egy, a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján, amennyiben a kapuőr bizonyítja, hogy az adott kötelezettségnek való megfelelés a kapuőr befolyásán kívül eső rendkívüli körülmények miatt veszélyeztetné a kapuőr Unióban folytatott működésének gazdasági életképességét, és csak az életképesség veszélyeztetésének kezeléséhez szükséges mértékig. A Bizottság törekszik rá, hogy a felfüggesztő határozatot késedelem nélkül és legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés
  kézhezvételétől számított 3
  hónappal elfogadja.

(1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére
  kivételes alapon
  , részben vagy egészben felfüggesztheti az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek valamelyikét egy alapvető platformszolgáltatás vonatkozásában, egy, a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján, amennyiben a kapuőr bizonyítja, hogy az adott kötelezettségnek való megfelelés a kapuőr befolyásán kívül eső rendkívüli körülmények miatt veszélyeztetné a kapuőr Unióban folytatott működésének gazdasági életképességét, és csak az életképesség veszélyeztetésének kezeléséhez szükséges mértékig. A Bizottság törekszik rá, hogy a felfüggesztő határozatot késedelem nélkül és legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés
  kézhezvétele után három
  hónappal elfogadja.
  A felfüggesztő határozathoz csatolni kell a felfüggesztés indokait ismertető, indokolással ellátott nyilatkozatot.

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztés jóváhagyása esetén a Bizottság saját felfüggesztő határozatát évente felülvizsgálja. E felülvizsgálatot követően a Bizottság vagy megszünteti a felfüggesztést, vagy úgy határoz, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek továbbra is teljesülnek. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztés jóváhagyása esetén a Bizottság saját felfüggesztő határozatát évente felülvizsgálja. E felülvizsgálatot követően a Bizottság vagy
  teljesen vagy részben
  megszünteti a felfüggesztést, vagy úgy határoz, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek továbbra is teljesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztés jóváhagyása esetén a Bizottság saját felfüggesztő határozatát évente felülvizsgálja. E felülvizsgálatot követően a Bizottság vagy megszünteti a felfüggesztést, vagy úgy határoz, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek továbbra is teljesülnek.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti felfüggesztés jóváhagyása esetén a Bizottság saját felfüggesztő határozatát évente felülvizsgálja. E felülvizsgálatot követően a Bizottság vagy
  teljesen vagy részben
  megszünteti a felfüggesztést, vagy úgy határoz, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek továbbra is teljesülnek.

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását. | Sürgős esetekben a
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását.

A

Sürgős esetekben a
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását.

Sürgős esetekben a

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

8 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kérés mérlegelésekor a Bizottság figyelembe veszi különösen az adott kötelezettségnek való megfelelés által a kapuőr Unióban való működésének gazdasági életképességére, valamint harmadik felekre gyakorolt hatást. A felfüggesztés a Bizottság által meghatározandó feltételekhez és kötelezettséghez köthető, amelynek célja, hogy biztosítsa az ezen érdekek és a jelen rendelet célkitűzései közötti méltányos egyensúlyt. A kérést a Bizottság által az (1) bekezdés értelmében végzett értékeléstől függően bármikor be lehet nyújtani és azt bármikor jóvá lehet hagyni. | A kérés mérlegelésekor a Bizottság figyelembe veszi különösen az adott kötelezettségnek való megfelelés által a kapuőr Unióban való működésének gazdasági életképességére, valamint harmadik felekre
  , különösen a kisebb üzleti felhasználókra és a fogyasztókra
  gyakorolt hatást. A felfüggesztés a Bizottság által meghatározandó feltételekhez és kötelezettséghez köthető, amelynek célja, hogy biztosítsa az ezen érdekek és a jelen rendelet célkitűzései közötti méltányos egyensúlyt. A kérést a Bizottság által az (1) bekezdés értelmében végzett értékeléstől függően bármikor be lehet nyújtani és azt bármikor jóvá lehet hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kérés mérlegelésekor a Bizottság figyelembe veszi különösen az adott kötelezettségnek való megfelelés által a kapuőr Unióban való működésének gazdasági életképességére, valamint harmadik felekre gyakorolt hatást. A felfüggesztés a Bizottság által meghatározandó feltételekhez és kötelezettséghez köthető, amelynek célja, hogy biztosítsa az ezen érdekek és a jelen rendelet célkitűzései közötti méltányos egyensúlyt. A kérést a Bizottság által az (1) bekezdés értelmében végzett értékeléstől függően bármikor be lehet nyújtani és azt bármikor jóvá lehet hagyni.

A kérés mérlegelésekor a Bizottság figyelembe veszi különösen az adott kötelezettségnek való megfelelés által a kapuőr Unióban való működésének gazdasági életképességére, valamint harmadik felekre
  , különösen a kisebb üzleti felhasználókra és a fogyasztókra
  gyakorolt hatást. A felfüggesztés a Bizottság által meghatározandó feltételekhez és kötelezettséghez köthető, amelynek célja, hogy biztosítsa az ezen érdekek és a jelen rendelet célkitűzései közötti méltányos egyensúlyt. A kérést a Bizottság által az (1) bekezdés értelmében végzett értékeléstől függően bármikor be lehet nyújtani és azt bármikor jóvá lehet hagyni.

, különösen a kisebb üzleti felhasználókra és a fogyasztókra

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – cím

9 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  közérdeken alapuló nyomós indok szerinti
  mentesítés | A
  közerkölcsön, közegészségen vagy közbiztonságon alapuló
  mentesítés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  közérdeken alapuló nyomós indok szerinti
  mentesítés

közérdeken alapuló nyomós indok szerinti

A
  közerkölcsön, közegészségen vagy közbiztonságon alapuló
  mentesítés

közerkölcsön, közegészségen vagy közbiztonságon alapuló

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat révén egészben vagy részben mentesítheti a kapuőrt az 5. és 6. cikkben megállapított, a 3. cikk (7) bekezdésében azonosított alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos kötelezettségek valamelyike alól, amennyiben ez a mentesség a jelen cikk (2) bekezdésében felsorolt okok miatt indokolt. A Bizottság a mentesítésről szóló határozatot legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés kézhezvételétől számított
  3
  hónappal elfogadja. | (1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat révén egészben vagy részben mentesítheti a kapuőrt az 5. és 6. cikkben megállapított, a 3. cikk (7) bekezdésében azonosított alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos kötelezettségek valamelyike alól, amennyiben ez a mentesség a jelen cikk (2) bekezdésében felsorolt okok miatt indokolt. A Bizottság a mentesítésről szóló határozatot legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés kézhezvételétől számított
  három
  hónappal elfogadja.
  E határozathoz csatolni kell a mentesítés indokait ismertető, indokolással ellátott nyilatkozatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat révén egészben vagy részben mentesítheti a kapuőrt az 5. és 6. cikkben megállapított, a 3. cikk (7) bekezdésében azonosított alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos kötelezettségek valamelyike alól, amennyiben ez a mentesség a jelen cikk (2) bekezdésében felsorolt okok miatt indokolt. A Bizottság a mentesítésről szóló határozatot legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés kézhezvételétől számított
  3
  hónappal elfogadja.

(1)   A Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat révén egészben vagy részben mentesítheti a kapuőrt az 5. és 6. cikkben megállapított, a 3. cikk (7) bekezdésében azonosított alapvető platformszolgáltatással kapcsolatos kötelezettségek valamelyike alól, amennyiben ez a mentesség a jelen cikk (2) bekezdésében felsorolt okok miatt indokolt. A Bizottság a mentesítésről szóló határozatot legkésőbb a teljes, indokolással ellátott kérés kézhezvételétől számított
  három
  hónappal elfogadja.
  E határozathoz csatolni kell a mentesítés indokait ismertető, indokolással ellátott nyilatkozatot.

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

9 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés szerinti mentesség megadása esetén a Bizottság minden évben felülvizsgálja mentesítő határozatát. E felülvizsgálatot követően a Bizottság vagy teljesen vagy részben megszünteti a mentesítést, vagy úgy határoz, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek továbbra is teljesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés szerinti mentesség megadása esetén a Bizottság minden évben felülvizsgálja mentesítő határozatát. E felülvizsgálatot követően a Bizottság vagy teljesen vagy részben megszünteti a mentesítést, vagy úgy határoz, hogy az (1) bekezdésben felsorolt feltételek továbbra is teljesülnek.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

9 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását. | Sürgős esetekben a
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását.

A

Sürgős esetekben a
  Bizottság a kapuőr indokolással ellátott kérésére vagy saját kezdeményezésére eljárva átmenetileg már az (1) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt felfüggesztheti a vonatkozó kötelezettség egy vagy több különálló alapvető platformszolgáltatásra történő alkalmazását.

Sürgős esetekben a

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  34
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  aktualizálja
  az 5. és 6.
  cikkben megállapított kötelezettségeket
  , amennyiben a 17. cikk szerinti piaci vizsgálat alapján megállapította, hogy
  új kötelezettségekre van szükség
  az olyan gyakorlatok kezelésére, amelyek ugyanúgy korlátozzák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát vagy ugyanolyan tisztességtelenek, mint az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozó gyakorlatok. | (1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  37
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  módosítsa
  az 5. és 6.
  cikket, kötelezettségekkel egészítve ki azt
  , amennyiben a 17. cikk szerinti piaci vizsgálat alapján megállapította, hogy
  ez szükséges
  az olyan gyakorlatok kezelésére, amelyek ugyanúgy korlátozzák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát vagy ugyanolyan tisztességtelenek, mint az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozó gyakorlatok.
  Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak az 5. és 6. cikkben felsorolt kötelezettségeket egészíthetik ki új kötelezettségekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  34
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  aktualizálja
  az 5. és 6.
  cikkben megállapított kötelezettségeket
  , amennyiben a 17. cikk szerinti piaci vizsgálat alapján megállapította, hogy
  új kötelezettségekre van szükség
  az olyan gyakorlatok kezelésére, amelyek ugyanúgy korlátozzák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát vagy ugyanolyan tisztességtelenek, mint az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozó gyakorlatok.

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 
  37
  . cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy
  módosítsa
  az 5. és 6.
  cikket, kötelezettségekkel egészítve ki azt
  , amennyiben a 17. cikk szerinti piaci vizsgálat alapján megállapította, hogy
  ez szükséges
  az olyan gyakorlatok kezelésére, amelyek ugyanúgy korlátozzák az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát vagy ugyanolyan tisztességtelenek, mint az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek hatálya alá tartozó gyakorlatok.
  Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak az 5. és 6. cikkben felsorolt kötelezettségeket egészíthetik ki új kötelezettségekkel.

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (5) és (6) bekezdésben említett intézkedésekben meghatározott követelmények tiszteletben tartása tekintetében. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kizárólag a következőkről rendelkeznek: |
| | a) | a kötelezettség milyen mértékben vonatkozik bizonyos alapvető platformszolgáltatásokra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 37. cikknek megfelelően e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (5) és (6) bekezdésben említett intézkedésekben meghatározott követelmények tiszteletben tartása tekintetében. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kizárólag a következőkről rendelkeznek:

a)

a)

a kötelezettség milyen mértékben vonatkozik bizonyos alapvető platformszolgáltatásokra;

a kötelezettség milyen mértékben vonatkozik bizonyos alapvető platformszolgáltatásokra;

| b) | a kötelezettség milyen mértékben vonatkozik csak az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók egy részhalmazára; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

a kötelezettség milyen mértékben vonatkozik csak az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók egy részhalmazára; vagy

a kötelezettség milyen mértékben vonatkozik csak az üzleti felhasználók vagy végfelhasználók egy részhalmazára; vagy

| c) | hogyan kell végrehajtani a kötelezettségeket azok hatékonyságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

c)

hogyan kell végrehajtani a kötelezettségeket azok hatékonyságának biztosítása érdekében.

hogyan kell végrehajtani a kötelezettségeket azok hatékonyságának biztosítása érdekében.

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – a pont

10 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az üzleti felhasználók jogai és kötelezettségei között egyensúlyhiány mutatkozik, és a kapuőr olyan előnyt szerez az üzleti felhasználóktól, amely a kapuőr által az üzleti felhasználók részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az üzleti felhasználók jogai és kötelezettségei között egyensúlyhiány mutatkozik, és a kapuőr olyan előnyt szerez az üzleti felhasználóktól, amely a kapuőr által az üzleti felhasználók részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan; vagy

| a) | az üzleti felhasználók jogai és kötelezettségei között egyensúlyhiány mutatkozik, és a kapuőr olyan előnyt szerez az üzleti felhasználóktól, amely a kapuőr által az üzleti felhasználók
  vagy a végfelhasználók
  részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan; vagy |
| --- | --- |

a)

az üzleti felhasználók jogai és kötelezettségei között egyensúlyhiány mutatkozik, és a kapuőr olyan előnyt szerez az üzleti felhasználóktól, amely a kapuőr által az üzleti felhasználók
  vagy a végfelhasználók
  részére nyújtott szolgáltatáshoz képest aránytalan; vagy

vagy a végfelhasználók

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A 6. cikk (1) bekezdésének fb) pontjában megállapított kötelezettséggel kapcsolatban a Bizottság...-ig [18 hónappal e rendelet hatálybalépését követően] a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amely kiegészíti ezt a rendeletet a kapuőrök online közösségi hálózati szolgáltatásainak összekapcsolásához szükséges megfelelő hatály és jellemzők, valamint az ilyen összekapcsolásra vonatkozó szabványok vagy műszaki előírások meghatározása révén. E szabványoknak vagy műszaki előírásoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok magas szintű biztonságát és védelmét. Szabványok vagy műszaki előírások kidolgozása során a Bizottság az 1025/2012/EU rendeletben előírtak szerint konzultálhat a szabványügyi testületekkel vagy más érdekelt felekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A 6. cikk (1) bekezdésének fb) pontjában megállapított kötelezettséggel kapcsolatban a Bizottság...-ig [18 hónappal e rendelet hatálybalépését követően] a 37. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amely kiegészíti ezt a rendeletet a kapuőrök online közösségi hálózati szolgáltatásainak összekapcsolásához szükséges megfelelő hatály és jellemzők, valamint az ilyen összekapcsolásra vonatkozó szabványok vagy műszaki előírások meghatározása révén. E szabványoknak vagy műszaki előírásoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok magas szintű biztonságát és védelmét. Szabványok vagy műszaki előírások kidolgozása során a Bizottság az 1025/2012/EU rendeletben előírtak szerint konzultálhat a szabványügyi testületekkel vagy más érdekelt felekkel.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11
  . cikk | 6a
  . cikk |
| A megkerülés tilalma | A megkerülés tilalma |
| (1)   A kapuőr biztosítja, hogy az 5. és 6. cikk szerinti
  kötelezettségeket
  teljes mértékben és ténylegesen
  is teljesíti
  .
  Míg az 5. és 6. cikkben foglalt kötelezettségek a 3. cikk értelmében kijelölt alapvető platformszolgáltatásokra vonatkoznak, végrehajtásukat nem áshatja alá annak a vállalkozásnak a magatartása, amelyhez a kapuőr tartozik, függetlenül attól, hogy e magatartás szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű. | (1)   A kapuőr biztosítja, hogy az 5. és 6. cikk szerinti kötelezettségek teljes mértékben és ténylegesen
  teljesüljenek
  . |
| | (1a)
     
  Míg az 5. és 6. cikkben foglalt kötelezettségek a 3. cikk értelmében kijelölt alapvető platformszolgáltatásokra vonatkoznak, a kapuőr, ideértve bármely olyan vállalkozást, amelyhez a kapuőr tartozik, nem tanúsíthat olyan magatartást – függetlenül attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű –, amely bár formailag, fogalmilag vagy technikailag különbözik az 5. és 6. cikk alapján tiltott magatartástól, a gyakorlatban azonos célú vagy hatású lehet. |
| | (1b)
     
  A kapuőr nem tanúsíthat olyan magatartást, amely technikai védelmi intézkedések, diszkriminatív szolgáltatási feltételek, az alkalmazásprogramozási felületek szerzői jog alá vonása vagy félrevezető információk szolgáltatása révén akadályozná az interoperabilitást. |
| (2)   Amennyiben a jelen rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében a személyes adatok gyűjtéséhez
  és
  kezeléséhez hozzájárulás szükséges, a kapuőr megteszi a szükséges lépéseket vagy azért, hogy lehetővé tegye az üzleti felhasználók számára, hogy közvetlenül megszerezzék az adatkezeléshez szükséges hozzájárulást, amennyiben azt az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv előírja, vagy hogy más módokon feleljen meg az uniós adatvédelmi és a személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályoknak és elveknek, többek között azáltal, hogy az üzleti felhasználók részére adott esetben kellően anonimizált adatokat biztosít.
  A kapuőr a hozzájárulás üzleti felhasználó általi megszerzését nem nehezítheti meg nagyobb mértékben, mint saját szolgáltatásai esetében. | (2)   Amennyiben a jelen rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében a személyes adatok gyűjtéséhez, kezeléséhez
  és megosztásához
  hozzájárulás szükséges, a kapuőr megteszi a szükséges lépéseket vagy azért, hogy lehetővé tegye az üzleti felhasználók számára, hogy közvetlenül megszerezzék az adatkezeléshez szükséges hozzájárulást, amennyiben azt az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv
  számukra
  előírja, vagy hogy más módokon feleljen meg az uniós adatvédelmi és a személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályoknak és elveknek, többek között azáltal, hogy az üzleti felhasználók részére adott esetben kellően anonimizált adatokat biztosít. |
| (3)   A kapuőr nem ronthatja le azon alapvető platformszolgáltatások feltételeit vagy minőségét, amelyeket olyan üzleti felhasználók vagy végfelhasználók részére nyújt, amelyek élnek az 5. és 6. cikkben meghatározott jogokkal vagy választási lehetőségekkel, illetve nem nehezítheti meg indokolatlanul ezen jogok vagy választási lehetőségek gyakorlását. | (3)   A kapuőr nem ronthatja le azon alapvető platformszolgáltatások feltételeit vagy minőségét, amelyeket olyan üzleti felhasználók vagy végfelhasználók részére nyújt, amelyek élnek az 5. és 6. cikkben meghatározott jogokkal vagy választási lehetőségekkel, illetve nem nehezítheti meg indokolatlanul ezen jogok vagy választási lehetőségek gyakorlását
  , többek között azáltal, hogy a felhasználók számára nem semleges módon biztosít választási lehetőséget, vagy egyéb módon aláássa a felhasználók autonómiát, döntéshozatalát vagy választását a felhasználói interfész egészének vagy egy részének felépítése, funkciója vagy működési módja révén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11
  . cikk

11

6a
  . cikk

6a

A megkerülés tilalma

A megkerülés tilalma

(1)   A kapuőr biztosítja, hogy az 5. és 6. cikk szerinti
  kötelezettségeket
  teljes mértékben és ténylegesen
  is teljesíti
  .
  Míg az 5. és 6. cikkben foglalt kötelezettségek a 3. cikk értelmében kijelölt alapvető platformszolgáltatásokra vonatkoznak, végrehajtásukat nem áshatja alá annak a vállalkozásnak a magatartása, amelyhez a kapuőr tartozik, függetlenül attól, hogy e magatartás szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű.

(1)   A kapuőr biztosítja, hogy az 5. és 6. cikk szerinti kötelezettségek teljes mértékben és ténylegesen
  teljesüljenek
  .

(1a)
     
  Míg az 5. és 6. cikkben foglalt kötelezettségek a 3. cikk értelmében kijelölt alapvető platformszolgáltatásokra vonatkoznak, a kapuőr, ideértve bármely olyan vállalkozást, amelyhez a kapuőr tartozik, nem tanúsíthat olyan magatartást – függetlenül attól, hogy az szerződéses, kereskedelmi, technikai vagy bármely egyéb jellegű –, amely bár formailag, fogalmilag vagy technikailag különbözik az 5. és 6. cikk alapján tiltott magatartástól, a gyakorlatban azonos célú vagy hatású lehet.

(1b)
     
  A kapuőr nem tanúsíthat olyan magatartást, amely technikai védelmi intézkedések, diszkriminatív szolgáltatási feltételek, az alkalmazásprogramozási felületek szerzői jog alá vonása vagy félrevezető információk szolgáltatása révén akadályozná az interoperabilitást.

(2)   Amennyiben a jelen rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében a személyes adatok gyűjtéséhez
  és
  kezeléséhez hozzájárulás szükséges, a kapuőr megteszi a szükséges lépéseket vagy azért, hogy lehetővé tegye az üzleti felhasználók számára, hogy közvetlenül megszerezzék az adatkezeléshez szükséges hozzájárulást, amennyiben azt az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv előírja, vagy hogy más módokon feleljen meg az uniós adatvédelmi és a személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályoknak és elveknek, többek között azáltal, hogy az üzleti felhasználók részére adott esetben kellően anonimizált adatokat biztosít.
  A kapuőr a hozzájárulás üzleti felhasználó általi megszerzését nem nehezítheti meg nagyobb mértékben, mint saját szolgáltatásai esetében.

(2)   Amennyiben a jelen rendeletnek való megfelelés biztosítása érdekében a személyes adatok gyűjtéséhez, kezeléséhez
  és megosztásához
  hozzájárulás szükséges, a kapuőr megteszi a szükséges lépéseket vagy azért, hogy lehetővé tegye az üzleti felhasználók számára, hogy közvetlenül megszerezzék az adatkezeléshez szükséges hozzájárulást, amennyiben azt az (EU) 2016/679 rendelet és a 2002/58/EK irányelv
  számukra
  előírja, vagy hogy más módokon feleljen meg az uniós adatvédelmi és a személyes adatok védelmével kapcsolatos szabályoknak és elveknek, többek között azáltal, hogy az üzleti felhasználók részére adott esetben kellően anonimizált adatokat biztosít.

(3)   A kapuőr nem ronthatja le azon alapvető platformszolgáltatások feltételeit vagy minőségét, amelyeket olyan üzleti felhasználók vagy végfelhasználók részére nyújt, amelyek élnek az 5. és 6. cikkben meghatározott jogokkal vagy választási lehetőségekkel, illetve nem nehezítheti meg indokolatlanul ezen jogok vagy választási lehetőségek gyakorlását.

(3)   A kapuőr nem ronthatja le azon alapvető platformszolgáltatások feltételeit vagy minőségét, amelyeket olyan üzleti felhasználók vagy végfelhasználók részére nyújt, amelyek élnek az 5. és 6. cikkben meghatározott jogokkal vagy választási lehetőségekkel, illetve nem nehezítheti meg indokolatlanul ezen jogok vagy választási lehetőségek gyakorlását
  , többek között azáltal, hogy a felhasználók számára nem semleges módon biztosít választási lehetőséget, vagy egyéb módon aláássa a felhasználók autonómiát, döntéshozatalát vagy választását a felhasználói interfész egészének vagy egy részének felépítése, funkciója vagy működési módja révén
  .

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

12 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kapuőr értesíti a Bizottságot a 139/2004/EK rendelet 3. cikkének értelmében vett tervezett összefonódásról,
  amelyben egy másik alapvető platformszolgáltató vagy a digitális ágazatban bármely egyéb szolgáltatást nyújtó szolgáltató vesz részt,
  függetlenül attól, hogy azt a 139/2004/EK rendelet értelmében be kell-e jelenteni uniós versenyjogi hatóságnak vagy a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok értelmében valamely illetékes nemzeti versenyhatóságnak. | A kapuőr értesíti a Bizottságot a 139/2004/EK rendelet 3. cikkének értelmében vett tervezett összefonódásról, függetlenül attól, hogy azt a 139/2004/EK rendelet értelmében be kell-e jelenteni uniós versenyjogi hatóságnak vagy a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok értelmében valamely illetékes nemzeti versenyhatóságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kapuőr értesíti a Bizottságot a 139/2004/EK rendelet 3. cikkének értelmében vett tervezett összefonódásról,
  amelyben egy másik alapvető platformszolgáltató vagy a digitális ágazatban bármely egyéb szolgáltatást nyújtó szolgáltató vesz részt,
  függetlenül attól, hogy azt a 139/2004/EK rendelet értelmében be kell-e jelenteni uniós versenyjogi hatóságnak vagy a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok értelmében valamely illetékes nemzeti versenyhatóságnak.

amelyben egy másik alapvető platformszolgáltató vagy a digitális ágazatban bármely egyéb szolgáltatást nyújtó szolgáltató vesz részt,

A kapuőr értesíti a Bizottságot a 139/2004/EK rendelet 3. cikkének értelmében vett tervezett összefonódásról, függetlenül attól, hogy azt a 139/2004/EK rendelet értelmében be kell-e jelenteni uniós versenyjogi hatóságnak vagy a nemzeti összefonódás-ellenőrzési szabályok értelmében valamely illetékes nemzeti versenyhatóságnak.

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

12 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottságnak tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen értesítésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottságnak tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen értesítésekről.

A Bizottságnak tájékoztatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat az ilyen értesítésekről.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha az (1) bekezdésben említett bármely összefonódás esetében a kiegészítő alapvető platformszolgáltatások egyénileg is teljesítik a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt küszöbértékeket, az érintett kapuőr tájékoztatja erről a Bizottságot az összefonódás lebonyolítását követő három hónapon belül, és megadja a Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett információkat. | (3)   Ha az (1) bekezdésben említett bármely összefonódás esetében
  bizonyítást nyer, hogy
  a kiegészítő alapvető platformszolgáltatások egyénileg is teljesítik a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt küszöbértékeket, az érintett kapuőr tájékoztatja erről a Bizottságot az összefonódás lebonyolítását követő három hónapon belül, és megadja a Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett információkat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ha az (1) bekezdésben említett bármely összefonódás esetében a kiegészítő alapvető platformszolgáltatások egyénileg is teljesítik a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt küszöbértékeket, az érintett kapuőr tájékoztatja erről a Bizottságot az összefonódás lebonyolítását követő három hónapon belül, és megadja a Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett információkat.

(3)   Ha az (1) bekezdésben említett bármely összefonódás esetében
  bizonyítást nyer, hogy
  a kiegészítő alapvető platformszolgáltatások egyénileg is teljesítik a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában felsorolt küszöbértékeket, az érintett kapuőr tájékoztatja erről a Bizottságot az összefonódás lebonyolítását követő három hónapon belül, és megadja a Bizottságnak a 3. cikk (2) bekezdésében említett információkat.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az illetékes nemzeti hatóságok az (1) bekezdés alapján kapott információkat felhasználhatják arra, hogy felkérjék a Bizottságot a koncentrációnak a 139/2004/EK rendelet 22. cikke szerinti vizsgálatára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az illetékes nemzeti hatóságok az (1) bekezdés alapján kapott információkat felhasználhatják arra, hogy felkérjék a Bizottságot a koncentrációnak a 139/2004/EK rendelet 22. cikke szerinti vizsgálatára.

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 b bekezdés (új)

12 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A Bizottság évente közzéteszi azoknak a felvásárlásoknak a listáját, amelyekről a kapuőrök tájékoztatták őt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A Bizottság évente közzéteszi azoknak a felvásárlásoknak a listáját, amelyekről a kapuőrök tájékoztatták őt.

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 3. cikk szerinti minősítését követő hat hónapon belül a kapuőr benyújtja a Bizottságnak a fogyasztókról készült profilalkotásra szolgáló bármely olyan technika független ellenőrzés alá vetett leírását, amelyet a kapuőr a 3. cikk értelmében azonosított alapvető platformszolgáltatásaira vagy azok között alkalmaz. A leírást legalább évente kell frissíteni. | A 3. cikk szerinti minősítését követő hat hónapon belül a kapuőr benyújtja a Bizottságnak
  és a digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportjának
  a fogyasztókról készült profilalkotásra szolgáló bármely olyan technika független ellenőrzés alá vetett leírását, amelyet a kapuőr a 3. cikk értelmében azonosított alapvető platformszolgáltatásaira vagy azok között alkalmaz. A leírást legalább évente kell frissíteni.
  A Bizottság az uniós adatvédelmi biztossal, az Európai Adatvédelmi Testülettel, a civil társadalommal és szakértőkkel konzultálva kidolgozza az ellenőrzés szabványait és folyamatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 3. cikk szerinti minősítését követő hat hónapon belül a kapuőr benyújtja a Bizottságnak a fogyasztókról készült profilalkotásra szolgáló bármely olyan technika független ellenőrzés alá vetett leírását, amelyet a kapuőr a 3. cikk értelmében azonosított alapvető platformszolgáltatásaira vagy azok között alkalmaz. A leírást legalább évente kell frissíteni.

A 3. cikk szerinti minősítését követő hat hónapon belül a kapuőr benyújtja a Bizottságnak
  és a digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportjának
  a fogyasztókról készült profilalkotásra szolgáló bármely olyan technika független ellenőrzés alá vetett leírását, amelyet a kapuőr a 3. cikk értelmében azonosított alapvető platformszolgáltatásaira vagy azok között alkalmaz. A leírást legalább évente kell frissíteni.
  A Bizottság az uniós adatvédelmi biztossal, az Európai Adatvédelmi Testülettel, a civil társadalommal és szakértőkkel konzultálva kidolgozza az ellenőrzés szabványait és folyamatát.

és a digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportjának

A Bizottság az uniós adatvédelmi biztossal, az Európai Adatvédelmi Testülettel, a civil társadalommal és szakértőkkel konzultálva kidolgozza az ellenőrzés szabványait és folyamatát.

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A kapuőr nyilvánosságra hozza az első bekezdésben említett ellenőrzés alá vetett leírás áttekintését, ügyelve az üzleti titoktartási követelmények tiszteletben tartására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kapuőr nyilvánosságra hozza az első bekezdésben említett ellenőrzés alá vetett leírás áttekintését, ügyelve az üzleti titoktartási követelmények tiszteletben tartására.

A kapuőr nyilvánosságra hozza az első bekezdésben említett ellenőrzés alá vetett leírás áttekintését, ügyelve az üzleti titoktartási követelmények tiszteletben tartására.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 bekezdés – a pont

14 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt;

| a) | a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt;
  vagy |
| --- | --- |

a)

a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt;
  vagy

vagy

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 3 a bekezdés (új)

14 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság egy vagy több illetékes nemzeti hatóságot is felkérhet az általa végzett piaci vizsgálat támogatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság egy vagy több illetékes nemzeti hatóságot is felkérhet az általa végzett piaci vizsgálat támogatására.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak vizsgálata céljából, hogy egy alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni, vagy hogy azonosítsa az adott kapuőrre vonatkozó alapvető platformszolgáltatásokat a 3. cikk (7) bekezdése szerint. A Bizottság
  törekszik arra, hogy
  a vizsgálatot
  egy, a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozattal zárja le
  a 
  piaci vizsgálat megindításától számított tizenkét hónapon belül
  . | (1)   A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak vizsgálata céljából, hogy egy alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni, vagy hogy azonosítsa az adott kapuőrre vonatkozó alapvető platformszolgáltatásokat a 3. cikk (7) bekezdése szerint. A Bizottság
  tizenkét hónapon belül meghozott határozatával lezárja
  a vizsgálatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak vizsgálata céljából, hogy egy alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni, vagy hogy azonosítsa az adott kapuőrre vonatkozó alapvető platformszolgáltatásokat a 3. cikk (7) bekezdése szerint. A Bizottság
  törekszik arra, hogy
  a vizsgálatot
  egy, a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozattal zárja le
  a 
  piaci vizsgálat megindításától számított tizenkét hónapon belül
  .

(1)   A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak vizsgálata céljából, hogy egy alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni, vagy hogy azonosítsa az adott kapuőrre vonatkozó alapvető platformszolgáltatásokat a 3. cikk (7) bekezdése szerint. A Bizottság
  tizenkét hónapon belül meghozott határozatával lezárja
  a vizsgálatot.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés

15 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti piaci vizsgálat során a Bizottság
  törekszik arra, hogy
  az előzetes megállapításait a vizsgálat megindítását
  követő hat hónapon belül
  közölje az érintett alapvető platformszolgáltatóval. Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti, hogy ideiglenes álláspontja szerint az alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti piaci vizsgálat során a Bizottság az előzetes megállapításait a vizsgálat megindítását
  követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónapon belül
  közölje az érintett alapvető platformszolgáltatóval. Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti, hogy ideiglenes álláspontja szerint az alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti piaci vizsgálat során a Bizottság
  törekszik arra, hogy
  az előzetes megállapításait a vizsgálat megindítását
  követő hat hónapon belül
  közölje az érintett alapvető platformszolgáltatóval. Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti, hogy ideiglenes álláspontja szerint az alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti piaci vizsgálat során a Bizottság az előzetes megállapításait a vizsgálat megindítását
  követően a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat hónapon belül
  közölje az érintett alapvető platformszolgáltatóval. Az előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti, hogy ideiglenes álláspontja szerint az alapvető platformszolgáltatót a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek kell-e minősíteni.

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Amennyiben az alapvető platformszolgáltató teljesíti a 3. cikk (2) bekezdésében foglalt küszöbértékeket, de a 3. cikk (4) bekezdésével összhangban jelentős mértékben megalapozott érveket nyújtott be, a Bizottság törekszik arra, hogy a piaci vizsgálatot az annak megindításától számított öt hónapon belül az (1) bekezdés szerinti határozattal lezárja. Ebben az esetben a Bizottság törekszik arra, hogy a (2) bekezdés szerinti előzetes megállapításait a vizsgálat megindításától számított három hónapon belül közölje az alapvető platformszolgáltatóval. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Amennyiben az alapvető platformszolgáltató teljesíti a 3. cikk (2) bekezdésében foglalt küszöbértékeket, de a 3. cikk (4) bekezdésével összhangban jelentős mértékben megalapozott érveket nyújtott be, a Bizottság törekszik arra, hogy a piaci vizsgálatot az annak megindításától számított öt hónapon belül az (1) bekezdés szerinti határozattal lezárja. Ebben az esetben a Bizottság törekszik arra, hogy a (2) bekezdés szerinti előzetes megállapításait a vizsgálat megindításától számított három hónapon belül közölje az alapvető platformszolgáltatóval.

törölve

törölve

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

15 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben a Bizottság a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek minősít egy olyan alapvető platformszolgáltatót, amely a műveletei során még nem rendelkezik állandósult és tartós pozícióval, de amely a közeljövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert,
  csak a minősítési határozatban meghatározott,
  az 5.
  cikk b) pontjában
  és
  a
  6.
  cikk (1) bekezdésének e), f), h) és i) pontjában
  meghatározott kötelezettségeket minősíti a szóban forgó kapuőrre alkalmazandónak. A Bizottság
  csak azokat a kötelezettségeket minősíti alkalmazandónak, amelyek megfelelőek és szükségesek annak megakadályozásához, hogy az érintett kapuőr tisztességtelen eszközökkel állandósult és tartós pozícióra tegyen szert műveletei során. A Bizottság
  a 4.
  cikkben megállapított eljárással
  összhangban vizsgálja felül az említett minősítést. | (4)   Amennyiben a Bizottság a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek minősít egy olyan alapvető platformszolgáltatót, amely a műveletei során még nem rendelkezik állandósult és tartós pozícióval, de amely a közeljövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, az 5. és 6.
  cikkben
  meghatározott kötelezettségeket minősíti a szóban forgó kapuőrre alkalmazandónak. A Bizottság a 4.
  cikkel
  összhangban vizsgálja felül az említett minősítést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben a Bizottság a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek minősít egy olyan alapvető platformszolgáltatót, amely a műveletei során még nem rendelkezik állandósult és tartós pozícióval, de amely a közeljövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert,
  csak a minősítési határozatban meghatározott,
  az 5.
  cikk b) pontjában
  és
  a
  6.
  cikk (1) bekezdésének e), f), h) és i) pontjában
  meghatározott kötelezettségeket minősíti a szóban forgó kapuőrre alkalmazandónak. A Bizottság
  csak azokat a kötelezettségeket minősíti alkalmazandónak, amelyek megfelelőek és szükségesek annak megakadályozásához, hogy az érintett kapuőr tisztességtelen eszközökkel állandósult és tartós pozícióra tegyen szert műveletei során. A Bizottság
  a 4.
  cikkben megállapított eljárással
  összhangban vizsgálja felül az említett minősítést.

(4)   Amennyiben a Bizottság a 3. cikk (6) bekezdése értelmében kapuőrnek minősít egy olyan alapvető platformszolgáltatót, amely a műveletei során még nem rendelkezik állandósult és tartós pozícióval, de amely a közeljövőben várhatóan ilyen pozícióra tesz szert, az 5. és 6.
  cikkben
  meghatározott kötelezettségeket minősíti a szóban forgó kapuőrre alkalmazandónak. A Bizottság a 4.
  cikkel
  összhangban vizsgálja felül az említett minősítést.

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a piaci vizsgálat azt mutatja, hogy a kapuőr rendszeresen megsértette az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket,
  és tovább erősítette vagy bővítette kapuőri pozícióját a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jellemzőkkel kapcsolatban,
  a Bizottság
  a 32. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján
  e kapuőrre magatartási jellegű vagy szerkezeti korrekciós intézkedéseket rendelhet el, amelyek
  arányban állnak az elkövetett jogsértéssel, és
  a jelen rendeletnek való megfelelés biztosításához
  szükségesek
  . A piaci vizsgálat
  megindításától számított tizenkét
  hónapon belül meghozott határozatával a Bizottság lezárja a vizsgálatot. | (1)   
  A Bizottság piaci vizsgálatot folytathat annak vizsgálata céljából, hogy egy kapuőr érintett-e rendszeres meg nem felelésben.
  Amennyiben a piaci vizsgálat azt mutatja, hogy a kapuőr rendszeresen megsértette az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket, a Bizottság e kapuőrre magatartási jellegű vagy szerkezeti korrekciós intézkedéseket rendelhet el, amelyek
  hatékonyak és szükségesek
  a jelen rendeletnek való megfelelés biztosításához
  . A Bizottság adott esetben jogosult előírni, hogy a korrekciós intézkedéseket hatékonyságuk optimalizálása érdekében teszteljék
  . A piaci vizsgálat
  megindítása után a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat
  hónapon belül meghozott határozatával a Bizottság lezárja a vizsgálatot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a piaci vizsgálat azt mutatja, hogy a kapuőr rendszeresen megsértette az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket,
  és tovább erősítette vagy bővítette kapuőri pozícióját a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jellemzőkkel kapcsolatban,
  a Bizottság
  a 32. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján
  e kapuőrre magatartási jellegű vagy szerkezeti korrekciós intézkedéseket rendelhet el, amelyek
  arányban állnak az elkövetett jogsértéssel, és
  a jelen rendeletnek való megfelelés biztosításához
  szükségesek
  . A piaci vizsgálat
  megindításától számított tizenkét
  hónapon belül meghozott határozatával a Bizottság lezárja a vizsgálatot.

(1)   
  A Bizottság piaci vizsgálatot folytathat annak vizsgálata céljából, hogy egy kapuőr érintett-e rendszeres meg nem felelésben.
  Amennyiben a piaci vizsgálat azt mutatja, hogy a kapuőr rendszeresen megsértette az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeket, a Bizottság e kapuőrre magatartási jellegű vagy szerkezeti korrekciós intézkedéseket rendelhet el, amelyek
  hatékonyak és szükségesek
  a jelen rendeletnek való megfelelés biztosításához
  . A Bizottság adott esetben jogosult előírni, hogy a korrekciós intézkedéseket hatékonyságuk optimalizálása érdekében teszteljék
  . A piaci vizsgálat
  megindítása után a lehető leghamarabb, de legkésőbb hat
  hónapon belül meghozott határozatával a Bizottság lezárja a vizsgálatot.

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

16 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés értelmében a Bizottság korlátozott ideig korlátozhatja a kapuőröket abban, hogy a jelen rendelet szempontjából releváns területeken felvásárlásokat hajtsanak végre, feltéve, hogy ezek a korlátozások arányosak és szükségesek az ismételt jogsértések által okozott kár orvoslása vagy a belső piac megtámadhatóságát és méltányosságát érő további károk megelőzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés értelmében a Bizottság korlátozott ideig korlátozhatja a kapuőröket abban, hogy a jelen rendelet szempontjából releváns területeken felvásárlásokat hajtsanak végre, feltéve, hogy ezek a korlátozások arányosak és szükségesek az ismételt jogsértések által okozott kár orvoslása vagy a belső piac megtámadhatóságát és méltányosságát érő további károk megelőzése érdekében.

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A Bizottság csak akkor hozhat az (1) bekezdés szerinti szerkezeti korrekciós intézkedéseket, ha nem áll rendelkezésre ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés, vagy ha az ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés az érintett vállalkozás számára nagyobb terhet jelent, mint a szerkezeti korrekciós intézkedések. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A Bizottság csak akkor hozhat az (1) bekezdés szerinti szerkezeti korrekciós intézkedéseket, ha nem áll rendelkezésre ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés, vagy ha az ugyanolyan hatékony, magatartási jellegű korrekciós intézkedés az érintett vállalkozás számára nagyobb terhet jelent, mint a szerkezeti korrekciós intézkedések.

törölve

törölve

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Úgy kell tekinteni, hogy a kapuőr az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek rendszeres be nem tartását követi el, amennyiben a 25., illetve a 26. cikk értelmében a Bizottság legalább
  három
  meg nem felelési vagy pénzbírságot kiszabó határozatot hozott a kapuőr ellen bármely alapvető platformszolgáltatásával kapcsolatban a jelen cikk szerinti határozat esetleges elfogadására irányuló piaci vizsgálat megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző
  öt éves
  időszakon belül. | (3)   Úgy kell tekinteni, hogy a kapuőr az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek rendszeres be nem tartását követi el, amennyiben a 25., illetve a 26. cikk értelmében a Bizottság legalább
  két
  meg nem felelési vagy pénzbírságot kiszabó határozatot hozott a kapuőr ellen bármely alapvető platformszolgáltatásával kapcsolatban a jelen cikk szerinti határozat esetleges elfogadására irányuló piaci vizsgálat megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző
  tízéves
  időszakon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Úgy kell tekinteni, hogy a kapuőr az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek rendszeres be nem tartását követi el, amennyiben a 25., illetve a 26. cikk értelmében a Bizottság legalább
  három
  meg nem felelési vagy pénzbírságot kiszabó határozatot hozott a kapuőr ellen bármely alapvető platformszolgáltatásával kapcsolatban a jelen cikk szerinti határozat esetleges elfogadására irányuló piaci vizsgálat megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző
  öt éves
  időszakon belül.

(3)   Úgy kell tekinteni, hogy a kapuőr az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek rendszeres be nem tartását követi el, amennyiben a 25., illetve a 26. cikk értelmében a Bizottság legalább
  két
  meg nem felelési vagy pénzbírságot kiszabó határozatot hozott a kapuőr ellen bármely alapvető platformszolgáltatásával kapcsolatban a jelen cikk szerinti határozat esetleges elfogadására irányuló piaci vizsgálat megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző
  tízéves
  időszakon belül.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Úgy kell tekinteni, hogy a kapuőr a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jellemzőkkel kapcsolatban tovább erősítette vagy kiterjesztette kapuőri pozícióját, amennyiben a belső piacra gyakorolt hatása tovább nőtt, az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez nyújtott kapuként betöltött szerepe tovább erősödött, vagy a kapuőr műveletei során még inkább állandósult és tartós pozíciót élvez. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   
  Úgy kell tekinteni, hogy a kapuőr a 3. cikk (1) bekezdése szerinti jellemzőkkel kapcsolatban tovább erősítette vagy kiterjesztette kapuőri pozícióját, amennyiben a belső piacra gyakorolt hatása tovább nőtt, az üzleti felhasználók számára a végfelhasználók eléréséhez nyújtott kapuként betöltött szerepe tovább erősödött, vagy a kapuőr műveletei során még inkább állandósult és tartós pozíciót élvez.

törölve

törölve

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 5 bekezdés

16 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság az érintett kapuőrrel szemben támasztott kifogásait a vizsgálat megindítását
  követő hat hónapon belül
  közli. Kifogásaiban a Bizottság kifejti, hogy előzetes álláspontja szerint az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek-e, és hogy mely korrekciós intézkedést vagy intézkedéseket tart
  előzetesen szükségesnek
  és
  arányosnak
  . | (5)   A Bizottság az érintett kapuőrrel szemben támasztott kifogásait a vizsgálat megindítását
  követően a lehető leghamarabb, de legfeljebb négy hónapon belül
  közli. Kifogásaiban a Bizottság kifejti, hogy előzetes álláspontja szerint az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek-e, és hogy mely korrekciós intézkedést vagy intézkedéseket tart
  előzetes alapon hatékonynak
  és
  szükségesnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság az érintett kapuőrrel szemben támasztott kifogásait a vizsgálat megindítását
  követő hat hónapon belül
  közli. Kifogásaiban a Bizottság kifejti, hogy előzetes álláspontja szerint az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek-e, és hogy mely korrekciós intézkedést vagy intézkedéseket tart
  előzetesen szükségesnek
  és
  arányosnak
  .

(5)   A Bizottság az érintett kapuőrrel szemben támasztott kifogásait a vizsgálat megindítását
  követően a lehető leghamarabb, de legfeljebb négy hónapon belül
  közli. Kifogásaiban a Bizottság kifejti, hogy előzetes álláspontja szerint az (1) bekezdésben foglalt feltételek teljesülnek-e, és hogy mely korrekciós intézkedést vagy intézkedéseket tart
  előzetes alapon hatékonynak
  és
  szükségesnek
  .

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 bekezdés

16 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság a folyamatban lévő piaci
  vizsgálatot
  bármikor meghosszabbíthatja, amennyiben a hosszabbítás objektív okok alapján indokolt és arányos. A hosszabbítás vonatkozhat arra a határidőre, ameddig a Bizottságnak kifogással kell élnie, vagy a végleges határozat elfogadásának határidejére. A jelen bekezdés szerinti hosszabbítás vagy hosszabbítások teljes időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot.
  A Bizottság figyelembe veheti a 23. cikk szerinti kötelezettségvállalásokat, és azokat határozatában kötelezővé teheti. | (6)   A Bizottság a folyamatban lévő piaci
  vizsgálat során
  bármikor meghosszabbíthatja
  annak időtartamát
  , amennyiben
  ez
  a hosszabbítás objektív okok alapján indokolt és arányos. A hosszabbítás vonatkozhat arra a határidőre, ameddig a Bizottságnak kifogással kell élnie, vagy a végleges határozat elfogadásának határidejére. A jelen bekezdés szerinti hosszabbítás vagy hosszabbítások teljes időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság a folyamatban lévő piaci
  vizsgálatot
  bármikor meghosszabbíthatja, amennyiben a hosszabbítás objektív okok alapján indokolt és arányos. A hosszabbítás vonatkozhat arra a határidőre, ameddig a Bizottságnak kifogással kell élnie, vagy a végleges határozat elfogadásának határidejére. A jelen bekezdés szerinti hosszabbítás vagy hosszabbítások teljes időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot.
  A Bizottság figyelembe veheti a 23. cikk szerinti kötelezettségvállalásokat, és azokat határozatában kötelezővé teheti.

(6)   A Bizottság a folyamatban lévő piaci
  vizsgálat során
  bármikor meghosszabbíthatja
  annak időtartamát
  , amennyiben
  ez
  a hosszabbítás objektív okok alapján indokolt és arányos. A hosszabbítás vonatkozhat arra a határidőre, ameddig a Bizottságnak kifogással kell élnie, vagy a végleges határozat elfogadásának határidejére. A jelen bekezdés szerinti hosszabbítás vagy hosszabbítások teljes időtartama nem haladhatja meg a hat hónapot.

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 6 a bekezdés (új)

16 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőr ténylegesen megfeleljen az 5. vagy 6. cikkben foglalt kötelezettségeinek, a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott korrekciós intézkedéseket. A Bizottság jogosult ezen korrekciós intézkedések módosítására, ha valamely vizsgálatot követően megállapítja, hogy a korrekciós intézkedések nem hatékonyak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Annak biztosítása érdekében, hogy a kapuőr ténylegesen megfeleljen az 5. vagy 6. cikkben foglalt kötelezettségeinek, a Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az e cikk (1) bekezdésével összhangban kiszabott korrekciós intézkedéseket. A Bizottság jogosult ezen korrekciós intézkedések módosítására, ha valamely vizsgálatot követően megállapítja, hogy a korrekciós intézkedések nem hatékonyak.

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak felderítésére, hogy a digitális ágazatban egy vagy több szolgáltatást fel kell-e venni az alapvető platformszolgáltatások jegyzékébe, vagy hogy felderítse azokat a gyakorlatokat, amelyek korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, vagy amelyek tisztességtelenek lehetnek, és amelyeket e rendelet nem kezel eredményesen. Legkésőbb a piaci vizsgálat megindításától számított
  24
  hónapon belül nyilvános jelentést ad ki. | A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak felderítésére, hogy a digitális ágazatban egy vagy több szolgáltatást fel kell-e venni az alapvető platformszolgáltatások jegyzékébe, vagy hogy felderítse azokat a gyakorlatokat, amelyek korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, vagy amelyek tisztességtelenek lehetnek, és amelyeket e rendelet nem kezel eredményesen. Legkésőbb a piaci vizsgálat megindításától számított
  18
  hónapon belül nyilvános jelentést ad ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak felderítésére, hogy a digitális ágazatban egy vagy több szolgáltatást fel kell-e venni az alapvető platformszolgáltatások jegyzékébe, vagy hogy felderítse azokat a gyakorlatokat, amelyek korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, vagy amelyek tisztességtelenek lehetnek, és amelyeket e rendelet nem kezel eredményesen. Legkésőbb a piaci vizsgálat megindításától számított
  24
  hónapon belül nyilvános jelentést ad ki.

24

A Bizottság piaci vizsgálatot végezhet annak felderítésére, hogy a digitális ágazatban egy vagy több szolgáltatást fel kell-e venni az alapvető platformszolgáltatások jegyzékébe, vagy hogy felderítse azokat a gyakorlatokat, amelyek korlátozhatják az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, vagy amelyek tisztességtelenek lehetnek, és amelyeket e rendelet nem kezel eredményesen. Legkésőbb a piaci vizsgálat megindításától számított
  18
  hónapon belül nyilvános jelentést ad ki.

18

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

17 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | A Bizottság jogosult ideiglenes intézkedéseket elrendelni, ha a kapuőrök üzleti felhasználóit vagy végfelhasználóit súlyos és azonnali kár fenyegeti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

A Bizottság jogosult ideiglenes intézkedéseket elrendelni, ha a kapuőrök üzleti felhasználóit vagy végfelhasználóit súlyos és azonnali kár fenyegeti.

A Bizottság jogosult ideiglenes intézkedéseket elrendelni, ha a kapuőrök üzleti felhasználóit vagy végfelhasználóit súlyos és azonnali kár fenyegeti.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság egyszerű kérelemmel vagy határozattal fordulhat a vállalkozásokhoz vagy a vállalkozások társulásaihoz, hogy adják meg az összes szükséges információt, többek között a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követése, végrehajtása és érvényesítése céljából. A Bizottság a vállalkozások adatbázisaihoz és
  algoritmusaihoz
  is kérhet hozzáférést, továbbá egyszerű kérelemmel vagy határozattal magyarázatot is kérhet ezekhez. | (1)   A Bizottság egyszerű kérelemmel vagy határozattal fordulhat a vállalkozásokhoz vagy a vállalkozások társulásaihoz, hogy adják meg az összes szükséges információt, többek között a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követése, végrehajtása és érvényesítése céljából. A Bizottság a vállalkozások adatbázisaihoz, algoritmusaihoz
  és a teszteléssel kapcsolatos információkhoz
  is kérhet hozzáférést, továbbá egyszerű kérelemmel vagy határozattal magyarázatot is kérhet ezekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság egyszerű kérelemmel vagy határozattal fordulhat a vállalkozásokhoz vagy a vállalkozások társulásaihoz, hogy adják meg az összes szükséges információt, többek között a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követése, végrehajtása és érvényesítése céljából. A Bizottság a vállalkozások adatbázisaihoz és
  algoritmusaihoz
  is kérhet hozzáférést, továbbá egyszerű kérelemmel vagy határozattal magyarázatot is kérhet ezekhez.

(1)   A Bizottság egyszerű kérelemmel vagy határozattal fordulhat a vállalkozásokhoz vagy a vállalkozások társulásaihoz, hogy adják meg az összes szükséges információt, többek között a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követése, végrehajtása és érvényesítése céljából. A Bizottság a vállalkozások adatbázisaihoz, algoritmusaihoz
  és a teszteléssel kapcsolatos információkhoz
  is kérhet hozzáférést, továbbá egyszerű kérelemmel vagy határozattal magyarázatot is kérhet ezekhez.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés

19 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a 14. cikk szerinti piaci vizsgálat
  vagy a 18. cikk szerinti eljárások
  megindítása előtt is kérhet információt az (1) bekezdés értelmében a vállalkozásoktól vagy vállalkozások társulásaitól. | (2)   A Bizottság a 14. cikk szerinti piaci vizsgálat megindítása előtt is kérhet információt az (1) bekezdés értelmében a vállalkozásoktól vagy vállalkozások társulásaitól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság a 14. cikk szerinti piaci vizsgálat
  vagy a 18. cikk szerinti eljárások
  megindítása előtt is kérhet információt az (1) bekezdés értelmében a vállalkozásoktól vagy vállalkozások társulásaitól.

(2)   A Bizottság a 14. cikk szerinti piaci vizsgálat megindítása előtt is kérhet információt az (1) bekezdés értelmében a vállalkozásoktól vagy vállalkozások társulásaitól.

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Ha a Bizottság határozat útján kéri a vállalkozásokat vagy a vállalkozások társulásait az információszolgáltatásra, közli a kérelem célját, meghatározza, milyen információra van szükség, és meghatározza azt a határidőt, amelyen belül az információt be kell nyújtani. Amennyiben a Bizottság felkéri a vállalkozásokat, hogy biztosítsanak hozzáférést az adatbázisaikhoz és algoritmusaikhoz, közli e felkérés
  jogalapját és célját
  , és meghatározza a hozzáférésnyújtás határidejét. A Bizottság utal a 26. cikkben előírt szankciókra, valamint utal a 27. cikkben előírt kényszerítő bírságokra vagy kiszabja azokat. Utal továbbá arra a jogra, hogy határozata a Bírósággal felülvizsgáltatható. | (4)   Ha a Bizottság határozat útján kéri a vállalkozásokat vagy a vállalkozások társulásait az információszolgáltatásra, közli a kérelem célját, meghatározza, milyen információra van szükség, és meghatározza azt a határidőt, amelyen belül az információt be kell nyújtani. Amennyiben a Bizottság felkéri a vállalkozásokat, hogy biztosítsanak hozzáférést az adatbázisaikhoz és algoritmusaikhoz, közli e felkérés
  célját, meghatározza, hogy milyen információra van szükség
  , és meghatározza a hozzáférésnyújtás határidejét. A Bizottság utal a 26. cikkben előírt szankciókra, valamint utal a 27. cikkben előírt kényszerítő bírságokra vagy kiszabja azokat. Utal továbbá arra a jogra, hogy határozata a Bírósággal felülvizsgáltatható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Ha a Bizottság határozat útján kéri a vállalkozásokat vagy a vállalkozások társulásait az információszolgáltatásra, közli a kérelem célját, meghatározza, milyen információra van szükség, és meghatározza azt a határidőt, amelyen belül az információt be kell nyújtani. Amennyiben a Bizottság felkéri a vállalkozásokat, hogy biztosítsanak hozzáférést az adatbázisaikhoz és algoritmusaikhoz, közli e felkérés
  jogalapját és célját
  , és meghatározza a hozzáférésnyújtás határidejét. A Bizottság utal a 26. cikkben előírt szankciókra, valamint utal a 27. cikkben előírt kényszerítő bírságokra vagy kiszabja azokat. Utal továbbá arra a jogra, hogy határozata a Bírósággal felülvizsgáltatható.

(4)   Ha a Bizottság határozat útján kéri a vállalkozásokat vagy a vállalkozások társulásait az információszolgáltatásra, közli a kérelem célját, meghatározza, milyen információra van szükség, és meghatározza azt a határidőt, amelyen belül az információt be kell nyújtani. Amennyiben a Bizottság felkéri a vállalkozásokat, hogy biztosítsanak hozzáférést az adatbázisaikhoz és algoritmusaikhoz, közli e felkérés
  célját, meghatározza, hogy milyen információra van szükség
  , és meghatározza a hozzáférésnyújtás határidejét. A Bizottság utal a 26. cikkben előírt szankciókra, valamint utal a 27. cikkben előírt kényszerítő bírságokra vagy kiszabja azokat. Utal továbbá arra a jogra, hogy határozata a Bírósággal felülvizsgáltatható.

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság bármely természetes vagy jogi személlyel
  készíthet
  interjút, amely beleegyezik abba, hogy valamely vizsgálat tárgyára vonatkozó információk gyűjtése céljából interjút készítsenek vele, beleértve a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követésével, végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos információgyűjtést. | A Bizottság
  és az illetékes nemzeti hatóságok a 31c. cikkel összhangban
  bármely természetes vagy jogi személlyel
  készíthetnek
  interjút, amely beleegyezik abba, hogy valamely vizsgálat tárgyára vonatkozó információk gyűjtése céljából interjút készítsenek vele, beleértve a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követésével, végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos információgyűjtést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság bármely természetes vagy jogi személlyel
  készíthet
  interjút, amely beleegyezik abba, hogy valamely vizsgálat tárgyára vonatkozó információk gyűjtése céljából interjút készítsenek vele, beleértve a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követésével, végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos információgyűjtést.

készíthet

A Bizottság
  és az illetékes nemzeti hatóságok a 31c. cikkel összhangban
  bármely természetes vagy jogi személlyel
  készíthetnek
  interjút, amely beleegyezik abba, hogy valamely vizsgálat tárgyára vonatkozó információk gyűjtése céljából interjút készítsenek vele, beleértve a jelen rendeletben meghatározott szabályok nyomon követésével, végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatos információgyűjtést.

és az illetékes nemzeti hatóságok a 31c. cikkel összhangban

készíthetnek

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés

21 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság által a 24. cikk (2) bekezdése értelmében kijelölt ellenőrök vagy szakértők segítségével is le lehet folytatni. | (2)   A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság által a 24. cikk (2) bekezdése értelmében
  , rotációs rendszerben
  kijelölt ellenőrök vagy szakértők segítségével is le lehet folytatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság által a 24. cikk (2) bekezdése értelmében kijelölt ellenőrök vagy szakértők segítségével is le lehet folytatni.

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság által a 24. cikk (2) bekezdése értelmében
  , rotációs rendszerben
  kijelölt ellenőrök vagy szakértők segítségével is le lehet folytatni.

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói részére okozott súlyos és
  helyrehozhatatlan
  kár kockázata miatt sürgős esetben a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján ideiglenes intézkedéseket rendelhet el valamely kapuőr ellen, az 5. vagy 6. cikk megsértésének prima facie megállapítása alapján. | (1)   A kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói részére okozott súlyos és
  azonnali
  kár kockázata miatt sürgős esetben a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján ideiglenes intézkedéseket rendelhet el valamely kapuőr ellen, az 5. vagy 6. cikk megsértésének prima facie megállapítása alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói részére okozott súlyos és
  helyrehozhatatlan
  kár kockázata miatt sürgős esetben a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján ideiglenes intézkedéseket rendelhet el valamely kapuőr ellen, az 5. vagy 6. cikk megsértésének prima facie megállapítása alapján.

(1)   A kapuőrök üzleti felhasználói vagy végfelhasználói részére okozott súlyos és
  azonnali
  kár kockázata miatt sürgős esetben a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján ideiglenes intézkedéseket rendelhet el valamely kapuőr ellen, az 5. vagy 6. cikk megsértésének prima facie megállapítása alapján.

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti határozatot csak a 25. cikk (1) bekezdése szerinti meg nem felelési határozat lehetséges elfogadása céljából megindított eljárások összefüggésében lehet elfogadni. Az említett határozat határozott időre szól, és – amennyiben szükséges és helyénvaló – meghosszabbítható. | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti határozatot csak a 25. cikk (1) bekezdése szerinti meg nem felelési határozat lehetséges elfogadása céljából megindított eljárások összefüggésében lehet elfogadni. Az említett határozat határozott időre szól, és – amennyiben szükséges és helyénvaló – meghosszabbítható.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Sürgős esetben, a kapuőrök üzleti felhasználóit vagy végfelhasználóit érintő súlyos és azonnali kár kockázata miatt, amely egy vagy több kapuőr által bevezetett új gyakorlatból ered, amely alááshatja az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, vagy a 10. cikk (2) bekezdése értelmében tisztességtelen lehet, a Bizottság ideiglenes intézkedéseket rendelhet el az érintett kapuőrökkel szemben az ilyen kockázat megvalósulásának elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Sürgős esetben, a kapuőrök üzleti felhasználóit vagy végfelhasználóit érintő súlyos és azonnali kár kockázata miatt, amely egy vagy több kapuőr által bevezetett új gyakorlatból ered, amely alááshatja az alapvető platformszolgáltatások megtámadhatóságát, vagy a 10. cikk (2) bekezdése értelmében tisztességtelen lehet, a Bizottság ideiglenes intézkedéseket rendelhet el az érintett kapuőrökkel szemben az ilyen kockázat megvalósulásának elkerülése érdekében.

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 b bekezdés (új)

22 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az e cikk (2a) bekezdésében említett határozat csak a 17. cikk szerinti piaci vizsgálat keretében és az ilyen vizsgálat megindításától számított 6 hónapon belül fogadható el. Az ideiglenes intézkedéseket meghatározott ideig kell alkalmazni, és azokat minden esetben felújítják vagy visszavonják, a 17. cikk szerinti piaci vizsgálatból eredő végleges határozat tekintetbe vétele érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2b)
     
  Az e cikk (2a) bekezdésében említett határozat csak a 17. cikk szerinti piaci vizsgálat keretében és az ilyen vizsgálat megindításától számított 6 hónapon belül fogadható el. Az ideiglenes intézkedéseket meghatározott ideig kell alkalmazni, és azokat minden esetben felújítják vagy visszavonják, a 17. cikk szerinti piaci vizsgálatból eredő végleges határozat tekintetbe vétele érdekében.

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk

23 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. cikk | törölve |
| Kötelezettségvállalások | |
| (1)
     
  Ha a 16. vagy a 25. cikk szerinti eljárás során az érintett kapuőr kötelezettséget vállal arra, hogy a releváns alapvető platformszolgáltatás esetében biztosítja az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelést, a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján az érintett kapuőr számára kötelezővé teheti ezeket a kötelezettségvállalásokat, és kijelentheti, hogy nincs ok további intézkedésre. | |
| (2)
     
  A Bizottság kérésre vagy saját kezdeményezésére határozat útján újból megindíthatja az érintett eljárásokat, amennyiben: | |
| a) | a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23. cikk

23. cikk

törölve

törölve

Kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalások

(1)
     
  Ha a 16. vagy a 25. cikk szerinti eljárás során az érintett kapuőr kötelezettséget vállal arra, hogy a releváns alapvető platformszolgáltatás esetében biztosítja az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelést, a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján az érintett kapuőr számára kötelezővé teheti ezeket a kötelezettségvállalásokat, és kijelentheti, hogy nincs ok további intézkedésre.

(2)
     
  A Bizottság kérésre vagy saját kezdeményezésére határozat útján újból megindíthatja az érintett eljárásokat, amennyiben:

a)

a)

a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt;

a határozat alapjául szolgáló bármely tényben lényeges változás történt;

| b) | az érintett kapuőr a kötelezettségvállalásaival ellentétesen jár el; |
| --- | --- |

b)

b)

az érintett kapuőr a kötelezettségvállalásaival ellentétesen jár el;

az érintett kapuőr a kötelezettségvállalásaival ellentétesen jár el;

| c) | a határozat alapját a felek által szolgáltatott hiányos, pontatlan vagy félrevezető információk képezték. |
| --- | --- |

c)

c)

a határozat alapját a felek által szolgáltatott hiányos, pontatlan vagy félrevezető információk képezték.

a határozat alapját a felek által szolgáltatott hiányos, pontatlan vagy félrevezető információk képezték.

(3)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy az érintett kapuőr által benyújtott kötelezettségvállalás nem tudja biztosítani az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségeknek való tényleges megfelelést, ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt a vonatkozó eljárást lezáró határozatban a kötelezettségvállalásokat nem emelte kötelező érvényre.

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  meghozhatja
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek tényleges végrehajtásának és az e kötelezettségeknek való megfelelésnek, valamint a 7., 16., 22. és 23. cikk értelmében hozott határozatainak a nyomon követéséhez szükséges intézkedéseket. | (1)   A Bizottság
  meghozza
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek tényleges végrehajtásának és az e kötelezettségeknek való megfelelésnek, valamint a 7., 16., 22. és 23. cikk értelmében hozott határozatainak a nyomon követéséhez szükséges intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság
  meghozhatja
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek tényleges végrehajtásának és az e kötelezettségeknek való megfelelésnek, valamint a 7., 16., 22. és 23. cikk értelmében hozott határozatainak a nyomon követéséhez szükséges intézkedéseket.

(1)   A Bizottság
  meghozza
  az 5. és 6. cikkben megállapított kötelezettségek tényleges végrehajtásának és az e kötelezettségeknek való megfelelésnek, valamint a 7., 16., 22. és 23. cikk értelmében hozott határozatainak a nyomon követéséhez szükséges intézkedéseket.

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 a cikk (új)

24 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24a. cikk




  Panasztételi mechanizmus





  (1)
     
  Az üzleti felhasználók, a versenytársak és az alapvető platformszolgáltatások végfelhasználói és képviselőik, illetve egyéb, jogos érdekkel rendelkező személyek panasz formájában bejelenthetik az illetékes nemzeti hatóságoknak a kapuőröknek az e rendelet hatálya alá tartozó bármely gyakorlatát vagy magatartását, beleértve a meg nem felelést is.




  Az illetékes nemzeti hatóságok értékelik ezeket a panaszokat, és jelentést tesznek róluk a Bizottságnak.




  A Bizottság megvizsgálja, hogy fennállnak-e észszerű indokok eljárás indítására a 18. cikk értelmében, vagy a 14. cikk értelmében piaci vizsgálat indítására.






  (2)
     
  Az e rendelettel kapcsolatos panaszokra és jogsértések bejelentésére és a jogsértéseket bejelentő személyek védelmére az (EU) 2019/1937 irányelv alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24a. cikk

Panasztételi mechanizmus

(1)
     
  Az üzleti felhasználók, a versenytársak és az alapvető platformszolgáltatások végfelhasználói és képviselőik, illetve egyéb, jogos érdekkel rendelkező személyek panasz formájában bejelenthetik az illetékes nemzeti hatóságoknak a kapuőröknek az e rendelet hatálya alá tartozó bármely gyakorlatát vagy magatartását, beleértve a meg nem felelést is.

Az illetékes nemzeti hatóságok értékelik ezeket a panaszokat, és jelentést tesznek róluk a Bizottságnak.

A Bizottság megvizsgálja, hogy fennállnak-e észszerű indokok eljárás indítására a 18. cikk értelmében, vagy a 14. cikk értelmében piaci vizsgálat indítására.

(2)
     
  Az e rendelettel kapcsolatos panaszokra és jogsértések bejelentésére és a jogsértéseket bejelentő személyek védelmére az (EU) 2019/1937 irányelv alkalmazandó.

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 b cikk (új)

24 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 24b. cikk |
| | Megfelelési funkció |
| | (1)
     
  A kapuőröknek létre kell hozniuk egy, az operatív egységektől elkülönülő megfelelési funkciót, és ki kell nevezniük egy vagy több megfelelési tisztviselőt, beleértve a megfelelést támogató szervezeti egység vezetőjét is. |
| | (2)
     
  A kapuőr biztosítja, hogy az (1) bekezdés szerinti megfelelési funkció elegendő hatáskörrel, beosztással és erőforrásokkal, valamint a kapuőr vezető testületéhez való hozzáféréssel rendelkezzen ahhoz, hogy nyomon kövesse a kapuőr e rendeletnek való megfelelését. |
| | (3)
     
  A kapuőrök biztosítják, hogy az (1) bekezdésnek megfelelően kinevezett megfelelési vezetők rendelkeznek a (4) bekezdésben szereplő feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítéssel, ismeretekkel, tapasztalattal és képességgel. |
| | A kapuőr biztosítja továbbá, hogy a megfelelési funkció (1) bekezdés szerint kinevezett vezetője felső vezető legyen, aki egyértelműen felelős a megfelelési funkcióért, és független legyen a kapuőr operatív funkcióitól és vezető testületétől. |
| | (4)
     
  A megfelelési funkció vezetője közvetlenül a kapuőr vezető testületének számol be, és hatáskörrel rendelkezik arra, hogy aggályokat fogalmazzon meg és figyelmeztesse e testületet, amennyiben az e rendeletnek való meg nem felelés kockázata merül fel, a vezető testület felügyeleti és vezetői funkciókkal kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül. |
| | A megfelelési funkció vezetője nem távolítható el a kapuőr vezető testületének előzetes jóváhagyása nélkül. |
| | (5)
     
  A kapuőr által az (1) bekezdés szerint kinevezett megfelelésért felelős tisztviselők felügyelik a kapuőr e rendeletben foglalt kötelezettségeknek való megfelelését, beleértve legalább a következő feladatokat: |
| | a) | a kapuőrök azon intézkedéseinek és tevékenységeinek megszervezése, nyomon követése és felügyelete, amelyek célja az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24b. cikk

24b. cikk

Megfelelési funkció

Megfelelési funkció

(1)
     
  A kapuőröknek létre kell hozniuk egy, az operatív egységektől elkülönülő megfelelési funkciót, és ki kell nevezniük egy vagy több megfelelési tisztviselőt, beleértve a megfelelést támogató szervezeti egység vezetőjét is.

(2)
     
  A kapuőr biztosítja, hogy az (1) bekezdés szerinti megfelelési funkció elegendő hatáskörrel, beosztással és erőforrásokkal, valamint a kapuőr vezető testületéhez való hozzáféréssel rendelkezzen ahhoz, hogy nyomon kövesse a kapuőr e rendeletnek való megfelelését.

(3)
     
  A kapuőrök biztosítják, hogy az (1) bekezdésnek megfelelően kinevezett megfelelési vezetők rendelkeznek a (4) bekezdésben szereplő feladatok ellátásához szükséges szakmai képesítéssel, ismeretekkel, tapasztalattal és képességgel.

A kapuőr biztosítja továbbá, hogy a megfelelési funkció (1) bekezdés szerint kinevezett vezetője felső vezető legyen, aki egyértelműen felelős a megfelelési funkcióért, és független legyen a kapuőr operatív funkcióitól és vezető testületétől.

A kapuőr biztosítja továbbá, hogy a megfelelési funkció (1) bekezdés szerint kinevezett vezetője felső vezető legyen, aki egyértelműen felelős a megfelelési funkcióért, és független legyen a kapuőr operatív funkcióitól és vezető testületétől.

(4)
     
  A megfelelési funkció vezetője közvetlenül a kapuőr vezető testületének számol be, és hatáskörrel rendelkezik arra, hogy aggályokat fogalmazzon meg és figyelmeztesse e testületet, amennyiben az e rendeletnek való meg nem felelés kockázata merül fel, a vezető testület felügyeleti és vezetői funkciókkal kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül.

A megfelelési funkció vezetője nem távolítható el a kapuőr vezető testületének előzetes jóváhagyása nélkül.

A megfelelési funkció vezetője nem távolítható el a kapuőr vezető testületének előzetes jóváhagyása nélkül.

(5)
     
  A kapuőr által az (1) bekezdés szerint kinevezett megfelelésért felelős tisztviselők felügyelik a kapuőr e rendeletben foglalt kötelezettségeknek való megfelelését, beleértve legalább a következő feladatokat:

a)

a)

a kapuőrök azon intézkedéseinek és tevékenységeinek megszervezése, nyomon követése és felügyelete, amelyek célja az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása;

a kapuőrök azon intézkedéseinek és tevékenységeinek megszervezése, nyomon követése és felügyelete, amelyek célja az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés biztosítása;

| b) | tájékoztatás és tanácsadás a kapuőr vezetősége és munkavállalói részére a rendelet értelmében fennálló releváns kötelezettségeikkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

b)

tájékoztatás és tanácsadás a kapuőr vezetősége és munkavállalói részére a rendelet értelmében fennálló releváns kötelezettségeikkel kapcsolatban;

tájékoztatás és tanácsadás a kapuőr vezetősége és munkavállalói részére a rendelet értelmében fennálló releváns kötelezettségeikkel kapcsolatban;

| c) | adott esetben a 23. cikk alapján kötelezővé tett kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése, a Bizottság azon lehetőségének sérelme nélkül, hogy a 24. cikk (2) bekezdése szerint független külső szakértőket jelöljön ki; |
| --- | --- |

c)

c)

adott esetben a 23. cikk alapján kötelezővé tett kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése, a Bizottság azon lehetőségének sérelme nélkül, hogy a 24. cikk (2) bekezdése szerint független külső szakértőket jelöljön ki;

adott esetben a 23. cikk alapján kötelezővé tett kötelezettségvállalások teljesítésének nyomon követése, a Bizottság azon lehetőségének sérelme nélkül, hogy a 24. cikk (2) bekezdése szerint független külső szakértőket jelöljön ki;

| d) | együttműködés a Bizottsággal e rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

d)

d)

együttműködés a Bizottsággal e rendelet alkalmazásában.

együttműködés a Bizottsággal e rendelet alkalmazásában.

(6)
     
  A kapuőrök közlik a Bizottsággal a megfelelési funkció vezetőjének nevét és elérhetőségét.

(7)
     
  A kapuőr vezető testülete meghatározza és felügyeli a kapuőr azon irányítási szabályainak végrehajtását, amelyek biztosítják a megfelelési funkció függetlenségét, beleértve a kapuőr szervezetén belüli feladatok elkülönítését és az összeférhetetlenség megelőzését, és felelős ezen végrehajtásért.

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – e pont

25 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a 23. cikk értelmében jogilag kötelezővé tett kötelezettségvállalások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

a 23. cikk értelmében jogilag kötelezővé tett kötelezettségvállalások.

a 23. cikk értelmében jogilag kötelezővé tett kötelezettségvállalások.

törölve

törölve

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság határozatát a 18. cikk szerinti eljárások megindításától számított 12 hónapon belül fogadja el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság határozatát a 18. cikk szerinti eljárások megindításától számított 12 hónapon belül fogadja el.

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti határozat elfogadása előtt a Bizottság közli előzetes megállapításait az érintett kapuőrrel.
  Az
  előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy a kapuőrnek az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti határozat elfogadása előtt a Bizottság közli előzetes megállapításait az érintett kapuőrrel.
  A szóban forgó
  előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy a kapuőrnek az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti határozat elfogadása előtt a Bizottság közli előzetes megállapításait az érintett kapuőrrel.
  Az
  előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy a kapuőrnek az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti határozat elfogadása előtt a Bizottság közli előzetes megállapításait az érintett kapuőrrel.
  A szóban forgó
  előzetes megállapításokban a Bizottság kifejti azokat az intézkedéseket, amelyeket meghozni tervez, vagy amelyekről úgy véli, hogy a kapuőrnek az előzetes megállapítások eredményes kezelése érdekében meg kell hoznia.

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 4 bekezdés

25 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A kapuőr a Bizottság rendelkezésére bocsátja azon intézkedések leírását, amelyeket az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadott határozatnak való megfelelés biztosítása érdekében hozott. | (A magyar változatot nem érinti.) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A kapuőr a Bizottság rendelkezésére bocsátja azon intézkedések leírását, amelyeket az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadott határozatnak való megfelelés biztosítása érdekében hozott.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

26 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 25. cikk szerinti határozatban a Bizottság pénzbírságot szabhat ki a kapuőrre, amelynek mértéke nem
  haladhatja meg
  az előző pénzügyi
  év
  teljes forgalmának
  10
   %-át, amennyiben megállapítást nyert, hogy a kapuőr szándékosan vagy gondatlanságból nem felel meg a következőknek: | (1)   A 25. cikk szerinti határozatban a Bizottság pénzbírságot szabhat ki a kapuőrre, amelynek mértéke nem
  lehet kevesebb, mint
  az előző pénzügyi
  évben a
  teljes
  világszintű
  forgalmának
  4 %-a, és nem haladhatja meg annak 20
  %-át, amennyiben megállapítást nyert, hogy a kapuőr szándékosan vagy gondatlanságból nem felel meg a következőknek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 25. cikk szerinti határozatban a Bizottság pénzbírságot szabhat ki a kapuőrre, amelynek mértéke nem
  haladhatja meg
  az előző pénzügyi
  év
  teljes forgalmának
  10
   %-át, amennyiben megállapítást nyert, hogy a kapuőr szándékosan vagy gondatlanságból nem felel meg a következőknek:

(1)   A 25. cikk szerinti határozatban a Bizottság pénzbírságot szabhat ki a kapuőrre, amelynek mértéke nem
  lehet kevesebb, mint
  az előző pénzügyi
  évben a
  teljes
  világszintű
  forgalmának
  4 %-a, és nem haladhatja meg annak 20
  %-át, amennyiben megállapítást nyert, hogy a kapuőr szándékosan vagy gondatlanságból nem felel meg a következőknek:

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

26 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a 12. cikk értelmében szükséges információ bejelentésére vonatkozó kötelezettség; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a 12. cikk értelmében szükséges információ bejelentésére vonatkozó kötelezettség;

a 12. cikk értelmében szükséges információ bejelentésére vonatkozó kötelezettség;

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

26 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a 13. cikk értelmében szükséges információ bejelentésére vonatkozó kötelezettség, vagy helytelen, hiányos vagy félrevezető információ megadása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a 13. cikk értelmében szükséges információ bejelentésére vonatkozó kötelezettség, vagy helytelen, hiányos vagy félrevezető információ megadása;

a 13. cikk értelmében szükséges információ bejelentésére vonatkozó kötelezettség, vagy helytelen, hiányos vagy félrevezető információ megadása;

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – e pont

26 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a 23. cikk értelmében hozott határozattal kötelezővé tett kötelezettségvállalás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

a 23. cikk értelmében hozott határozattal kötelezővé tett kötelezettségvállalás.

a 23. cikk értelmében hozott határozattal kötelezővé tett kötelezettségvállalás.

törölve

törölve

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – b pont

26 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | nem jelentik be a 12. cikk értelmében szükséges információt, vagy helytelen, hiányos vagy félrevezető információt adnak meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

nem jelentik be a 12. cikk értelmében szükséges információt, vagy helytelen, hiányos vagy félrevezető információt adnak meg;

nem jelentik be a 12. cikk értelmében szükséges információt, vagy helytelen, hiányos vagy félrevezető információt adnak meg;

törölve

törölve

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c pont

26 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | nem nyújtják be a 13. cikk értelmében szükséges leírást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

nem nyújtják be a 13. cikk értelmében szükséges leírást;

nem nyújtják be a 13. cikk értelmében szükséges leírást;

törölve

törölve

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a vállalkozások teljesítették azt a kötelezettséget, amelynek érvényesítése érdekében a kényszerítő bírságot kiszabták, a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján a kényszerítő bírság összegét
  az eredeti határozatból fakadó összegnél alacsonyabb összegben állapíthatja meg
  . | (2)   Amennyiben a vállalkozások teljesítették azt a kötelezettséget, amelynek érvényesítése érdekében a kényszerítő bírságot kiszabták, a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján
  megállapíthatja
  a kényszerítő bírság összegét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a vállalkozások teljesítették azt a kötelezettséget, amelynek érvényesítése érdekében a kényszerítő bírságot kiszabták, a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján a kényszerítő bírság összegét
  az eredeti határozatból fakadó összegnél alacsonyabb összegben állapíthatja meg
  .

(2)   Amennyiben a vállalkozások teljesítették azt a kötelezettséget, amelynek érvényesítése érdekében a kényszerítő bírságot kiszabták, a Bizottság a 32. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadói eljárással összhangban elfogadott határozat útján
  megállapíthatja
  a kényszerítő bírság összegét.

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés

28 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 26. és 27. cikk alapján a Bizottságra ruházott hatáskörökre vonatkozó elévülési idő
  három
  év. | (1)   A 26. és 27. cikk alapján a Bizottságra ruházott hatáskörökre vonatkozó elévülési idő
  öt
  év. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 26. és 27. cikk alapján a Bizottságra ruházott hatáskörökre vonatkozó elévülési idő
  három
  év.

(1)   A 26. és 27. cikk alapján a Bizottságra ruházott hatáskörökre vonatkozó elévülési idő
  öt
  év.

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

30 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság valamely határozatának a 7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 9. cikk (1) bekezdése, a 15., 16., 22., 23., 25. és 26. cikk, valamint a 27. cikk (2) bekezdése értelmében történő elfogadása előtt a kapuőr vagy az érintett vállalkozás vagy vállalkozások társulása részére lehetőséget biztosít a következőkkel kapcsolatos meghallgatásra: | (1)   A Bizottság valamely határozatának a 7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 9. cikk (1) bekezdése, a 15., 16., 22., 23., 25. és 26. cikk, valamint a 27. cikk (2) bekezdése értelmében történő elfogadása előtt a kapuőr vagy az érintett vállalkozás vagy vállalkozások társulása
  , így a jogos érdekkel rendelkező harmadik felek
  részére lehetőséget biztosít a következőkkel kapcsolatos meghallgatásra: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság valamely határozatának a 7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 9. cikk (1) bekezdése, a 15., 16., 22., 23., 25. és 26. cikk, valamint a 27. cikk (2) bekezdése értelmében történő elfogadása előtt a kapuőr vagy az érintett vállalkozás vagy vállalkozások társulása részére lehetőséget biztosít a következőkkel kapcsolatos meghallgatásra:

(1)   A Bizottság valamely határozatának a 7. cikk, a 8. cikk (1) bekezdése, a 9. cikk (1) bekezdése, a 15., 16., 22., 23., 25. és 26. cikk, valamint a 27. cikk (2) bekezdése értelmében történő elfogadása előtt a kapuőr vagy az érintett vállalkozás vagy vállalkozások társulása
  , így a jogos érdekkel rendelkező harmadik felek
  részére lehetőséget biztosít a következőkkel kapcsolatos meghallgatásra:

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés

30 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az érintett kapuőrök, vállalkozások vagy vállalkozások társulásai a Bizottság előzetes megállapításaival kapcsolatos észrevételeiket a Bizottság által az előzetes megállapításokban meghatározott határidőn belül nyújthatják be, amely 14 napnál nem lehet kevesebb. | (2)   Az érintett kapuőrök, vállalkozások vagy vállalkozások társulásai
  , így a jogos érdekkel rendelkező harmadik felek
  a Bizottság előzetes megállapításaival kapcsolatos észrevételeiket a Bizottság által az előzetes megállapításokban meghatározott határidőn belül nyújthatják be, amely 14 napnál nem lehet kevesebb. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az érintett kapuőrök, vállalkozások vagy vállalkozások társulásai a Bizottság előzetes megállapításaival kapcsolatos észrevételeiket a Bizottság által az előzetes megállapításokban meghatározott határidőn belül nyújthatják be, amely 14 napnál nem lehet kevesebb.

(2)   Az érintett kapuőrök, vállalkozások vagy vállalkozások társulásai
  , így a jogos érdekkel rendelkező harmadik felek
  a Bizottság előzetes megállapításaival kapcsolatos észrevételeiket a Bizottság által az előzetes megállapításokban meghatározott határidőn belül nyújthatják be, amely 14 napnál nem lehet kevesebb.

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 3 bekezdés

30 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Bizottság határozatait kizárólag azon kifogásokra alapozza, amelyekkel kapcsolatban az érintett kapuőrök, vállalkozások és vállalkozások társulásai észrevételt fogalmaztak meg. | (3)   A Bizottság határozatait kizárólag azon kifogásokra alapozza, amelyekkel kapcsolatban az érintett kapuőrök, vállalkozások és vállalkozások társulásai
  , valamint a jogos érdekkel rendelkező harmadik felek
  észrevételt fogalmaztak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A Bizottság határozatait kizárólag azon kifogásokra alapozza, amelyekkel kapcsolatban az érintett kapuőrök, vállalkozások és vállalkozások társulásai észrevételt fogalmaztak meg.

(3)   A Bizottság határozatait kizárólag azon kifogásokra alapozza, amelyekkel kapcsolatban az érintett kapuőrök, vállalkozások és vállalkozások társulásai
  , valamint a jogos érdekkel rendelkező harmadik felek
  észrevételt fogalmaztak meg.

Módosítás 233

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 a cikk (új)

30 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 30a. cikk |
| | Elszámoltathatóság |
| | (1)
     
  A Bizottság éves jelentést fogad el a digitális gazdaság helyzetéről. Ez a jelentés elemzi a közös piacon működő kapuőrök piaci helyzetét, befolyását és üzleti modelljeit. A jelentés tartalmazza a kapuőr tevékenységeinek összefoglalóját, különösen az e rendelet II. és IV. fejezete alapján elfogadott felügyeleti intézkedéseket, valamint annak értékelését, hogy a versenyszabályok, e rendelet (és az (EU) XX/2021 digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) rendelkezései és a jelenlegi végrehajtási szintek megfelelőek-e a versenyellenes magatartás kezeléséhez és a digitális piacok megtámadhatóságának és méltányosságának biztosításához. Ez az éves jelentés tartalmazza továbbá a 13. cikkben előírt ellenőrzési jelentések értékelését, valamint egy társadalmi hatásvizsgálatot, amely értékeli az új digitális termékeket és szolgáltatásokat és azok mentális egészségre, felhasználói magatartásra, dezinformációra, polarizációra és demokráciára gyakorolt lehetséges hatását. E megbízatás teljesítése során a Bizottságnak a lehető legjobb szinergiák elérése érdekében össze kell hangolnia felügyeleti és ellenőrzési erőfeszítéseit a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban előírt erőfeszítésekkel. |
| | (2)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottságain keresztül évente véleményt nyilváníthat a Bizottság jelentéséről, beleértve a 17. cikk szerinti új szolgáltatásokra és új gyakorlatokra irányuló piaci vizsgálatokra vonatkozó javaslatokat is. |
| | (3)
     
  A Bizottság az Európai Parlament által elfogadott véleményre, valamint az abban foglalt, a 17. cikkel kapcsolatos minden intézkedésre vonatkozó felhívásra – beleértve a várható tétlenség indoklását is –, továbbá az Európai Parlament vagy a Tanács által hozzá intézett minden kérdésre a kézhezvételtől számított öt héten belül, írásban válaszol. |
| | (4)
     
  A Bizottság az Európai Parlament kérésére részt vesz az Európai Parlament előtti meghallgatáson. Legalább kétévente meghallgatást kell tartani. Az adott biztos nyilatkozatot tesz az Európai Parlament előtt, és kérésre válaszol a képviselők által feltett kérdésekre. Ezen túlmenően évi legalább négy eszmecsere keretében folyamatos, magas szintű párbeszédet kell biztosítani az Európai Parlament és a Bizottság között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30a. cikk

30a. cikk

Elszámoltathatóság

Elszámoltathatóság

(1)
     
  A Bizottság éves jelentést fogad el a digitális gazdaság helyzetéről. Ez a jelentés elemzi a közös piacon működő kapuőrök piaci helyzetét, befolyását és üzleti modelljeit. A jelentés tartalmazza a kapuőr tevékenységeinek összefoglalóját, különösen az e rendelet II. és IV. fejezete alapján elfogadott felügyeleti intézkedéseket, valamint annak értékelését, hogy a versenyszabályok, e rendelet (és az (EU) XX/2021 digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály) rendelkezései és a jelenlegi végrehajtási szintek megfelelőek-e a versenyellenes magatartás kezeléséhez és a digitális piacok megtámadhatóságának és méltányosságának biztosításához. Ez az éves jelentés tartalmazza továbbá a 13. cikkben előírt ellenőrzési jelentések értékelését, valamint egy társadalmi hatásvizsgálatot, amely értékeli az új digitális termékeket és szolgáltatásokat és azok mentális egészségre, felhasználói magatartásra, dezinformációra, polarizációra és demokráciára gyakorolt lehetséges hatását. E megbízatás teljesítése során a Bizottságnak a lehető legjobb szinergiák elérése érdekében össze kell hangolnia felügyeleti és ellenőrzési erőfeszítéseit a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályban előírt erőfeszítésekkel.

(2)
     
  Az Európai Parlament illetékes bizottságain keresztül évente véleményt nyilváníthat a Bizottság jelentéséről, beleértve a 17. cikk szerinti új szolgáltatásokra és új gyakorlatokra irányuló piaci vizsgálatokra vonatkozó javaslatokat is.

(3)
     
  A Bizottság az Európai Parlament által elfogadott véleményre, valamint az abban foglalt, a 17. cikkel kapcsolatos minden intézkedésre vonatkozó felhívásra – beleértve a várható tétlenség indoklását is –, továbbá az Európai Parlament vagy a Tanács által hozzá intézett minden kérdésre a kézhezvételtől számított öt héten belül, írásban válaszol.

(4)
     
  A Bizottság az Európai Parlament kérésére részt vesz az Európai Parlament előtti meghallgatáson. Legalább kétévente meghallgatást kell tartani. Az adott biztos nyilatkozatot tesz az Európai Parlament előtt, és kérésre válaszol a képviselők által feltett kérdésekre. Ezen túlmenően évi legalább négy eszmecsere keretében folyamatos, magas szintű párbeszédet kell biztosítani az Európai Parlament és a Bizottság között.

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés

31 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3.,
  12
  .,
  13
  ., 19., 20.
  és
  21. cikk értelmében gyűjtött információkat csak a jelen rendelet alkalmazásában lehet felhasználni. | (1)   A 3., 19., 20., 21.
  és 31d
  . cikk értelmében gyűjtött információkat csak a jelen rendelet alkalmazásában lehet felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 3.,
  12
  .,
  13
  ., 19., 20.
  és
  21. cikk értelmében gyűjtött információkat csak a jelen rendelet alkalmazásában lehet felhasználni.

(1)   A 3., 19., 20., 21.
  és 31d
  . cikk értelmében gyűjtött információkat csak a jelen rendelet alkalmazásában lehet felhasználni.

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 a bekezdés (új)

31 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A 12. cikk értelmében gyűjtött információkat csak e rendelet és a 139/2004/EK rendelet alkalmazásában lehet felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A 12. cikk értelmében gyűjtött információkat csak e rendelet és a 139/2004/EK rendelet alkalmazásában lehet felhasználni.

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 b bekezdés (új)

31 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A 13. cikk értelmében gyűjtött információkat csak e rendelet és az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazásában lehet felhasználni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A 13. cikk értelmében gyűjtött információkat csak e rendelet és az (EU) 2016/679 rendelet alkalmazásában lehet felhasználni.

Módosítás 207

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés

31 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 32. és 33. cikk szerinti felhasználási célból nyújtott információk cseréjének és felhasználásának csorbítása nélkül a Bizottság és a tagállamok hatóságai, ezek tisztviselői, alkalmazottai és az e hatóságok felügyelete alatt dolgozó egyéb személyek, valamint bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a 24. cikk (2) bekezdése értelmében kijelölt ellenőröket és szakértőket – nem tárhatják fel az e rendelet alapján általuk szerzett vagy közöttük kicserélt olyan jellegű információkat, amelyek a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak. Ez a kötelezettség a 32. cikk szerinti digitális piaci tanácsadó bizottság bármely tevékenységében részt vevő valamennyi tagállami képviselőre és szakértőre vonatkozik. | (2)   A
  12., 13., 31d.,
  32. és 33. cikk szerinti felhasználási célból nyújtott információk cseréjének és felhasználásának csorbítása nélkül a Bizottság és a tagállamok hatóságai, ezek tisztviselői, alkalmazottai és az e hatóságok felügyelete alatt dolgozó egyéb személyek, valamint bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a 24. cikk (2) bekezdése értelmében kijelölt ellenőröket és szakértőket – nem tárhatják fel az e rendelet alapján általuk szerzett vagy közöttük kicserélt olyan jellegű információkat, amelyek a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak. Ez a kötelezettség a 32. cikk szerinti digitális piaci tanácsadó bizottság bármely tevékenységében részt vevő valamennyi tagállami képviselőre és szakértőre vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A 32. és 33. cikk szerinti felhasználási célból nyújtott információk cseréjének és felhasználásának csorbítása nélkül a Bizottság és a tagállamok hatóságai, ezek tisztviselői, alkalmazottai és az e hatóságok felügyelete alatt dolgozó egyéb személyek, valamint bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a 24. cikk (2) bekezdése értelmében kijelölt ellenőröket és szakértőket – nem tárhatják fel az e rendelet alapján általuk szerzett vagy közöttük kicserélt olyan jellegű információkat, amelyek a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak. Ez a kötelezettség a 32. cikk szerinti digitális piaci tanácsadó bizottság bármely tevékenységében részt vevő valamennyi tagállami képviselőre és szakértőre vonatkozik.

(2)   A
  12., 13., 31d.,
  32. és 33. cikk szerinti felhasználási célból nyújtott információk cseréjének és felhasználásának csorbítása nélkül a Bizottság és a tagállamok hatóságai, ezek tisztviselői, alkalmazottai és az e hatóságok felügyelete alatt dolgozó egyéb személyek, valamint bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a 24. cikk (2) bekezdése értelmében kijelölt ellenőröket és szakértőket – nem tárhatják fel az e rendelet alapján általuk szerzett vagy közöttük kicserélt olyan jellegű információkat, amelyek a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartoznak. Ez a kötelezettség a 32. cikk szerinti digitális piaci tanácsadó bizottság bármely tevékenységében részt vevő valamennyi tagállami képviselőre és szakértőre vonatkozik.

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 a cikk (új)

31 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31a. cikk




  A digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportja





  (1)
     
  A Bizottság szakértői csoport formájában létrehozza a digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportját (a továbbiakban: munkacsoport), amely a Bizottság képviselőjéből, az érintett uniós szervek képviselőjéből, a nemzeti versenyhatóságok képviselőiből, valamint bizonyos ágazatokban – ideértve az adatvédelmi, az elektronikus hírközlési és a fogyasztóvédelmi hatóságokat – működő egyéb illetékes nemzeti hatóságok képviselőiből áll.






  (2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában az érintett illetékes nemzeti hatóságokat a munkacsoportban saját vezetőik képviselik. A munkacsoport munkájának megkönnyítése érdekében a Bizottság titkárságot biztosít a csoport számára.






  (3)
     
  A munkacsoport munkáját szakértői munkacsoportokban lehet megszervezni, amelyek a Bizottság számára magas szintű szakértelmet biztosító keresztszabályozói szakértői munkacsoportokat alkotnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31a. cikk

A digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportja

(1)
     
  A Bizottság szakértői csoport formájában létrehozza a digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportját (a továbbiakban: munkacsoport), amely a Bizottság képviselőjéből, az érintett uniós szervek képviselőjéből, a nemzeti versenyhatóságok képviselőiből, valamint bizonyos ágazatokban – ideértve az adatvédelmi, az elektronikus hírközlési és a fogyasztóvédelmi hatóságokat – működő egyéb illetékes nemzeti hatóságok képviselőiből áll.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában az érintett illetékes nemzeti hatóságokat a munkacsoportban saját vezetőik képviselik. A munkacsoport munkájának megkönnyítése érdekében a Bizottság titkárságot biztosít a csoport számára.

(3)
     
  A munkacsoport munkáját szakértői munkacsoportokban lehet megszervezni, amelyek a Bizottság számára magas szintű szakértelmet biztosító keresztszabályozói szakértői munkacsoportokat alkotnak.

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 b cikk (új)

31 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31b. cikk |
| | A digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportjának feladatai |
| | (1)
     
  A munkacsoport tanácsadás, szakértelem és ajánlások révén segíti a Bizottságot e rendelet következetes alkalmazásának biztosításában és betartásának nyomon követésében. Ebből a célból a munkacsoportnak a következő feladatai vannak: |
| | a) | a következetes szabályozási megközelítés kialakítása érdekében mérlegeli a Bizottság és a tagállamok közötti, jogérvényesítési intézkedéseik során való együttműködéssel és koordinációval kapcsolatos kérdéseket a munkájukkal, valamint a döntéshozatali elvekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása révén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31b. cikk

31b. cikk

A digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportjának feladatai

A digitális szabályozók európai magas szintű munkacsoportjának feladatai

(1)
     
  A munkacsoport tanácsadás, szakértelem és ajánlások révén segíti a Bizottságot e rendelet következetes alkalmazásának biztosításában és betartásának nyomon követésében. Ebből a célból a munkacsoportnak a következő feladatai vannak:

a)

a)

a következetes szabályozási megközelítés kialakítása érdekében mérlegeli a Bizottság és a tagállamok közötti, jogérvényesítési intézkedéseik során való együttműködéssel és koordinációval kapcsolatos kérdéseket a munkájukkal, valamint a döntéshozatali elvekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása révén;

a következetes szabályozási megközelítés kialakítása érdekében mérlegeli a Bizottság és a tagállamok közötti, jogérvényesítési intézkedéseik során való együttműködéssel és koordinációval kapcsolatos kérdéseket a munkájukkal, valamint a döntéshozatali elvekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos információk és bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítása révén;

| b) | ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak a 14., 15., 16. és 17. cikk szerinti piaci vizsgálatok lefolytatásának szükségességéről; |
| --- | --- |

b)

b)

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak a 14., 15., 16. és 17. cikk szerinti piaci vizsgálatok lefolytatásának szükségességéről;

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak a 14., 15., 16. és 17. cikk szerinti piaci vizsgálatok lefolytatásának szükségességéről;

| c) | ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak az e rendelet 5. és 6. cikkében foglalt kötelezettségek aktualizálásának szükségességéről; |
| --- | --- |

c)

c)

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak az e rendelet 5. és 6. cikkében foglalt kötelezettségek aktualizálásának szükségességéről;

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak az e rendelet 5. és 6. cikkében foglalt kötelezettségek aktualizálásának szükségességéről;

| d) | tanácsadást és szakértelmet nyújt a Bizottság számára többek között a 38. cikk szerinti jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések kidolgozása során; |
| --- | --- |

d)

d)

tanácsadást és szakértelmet nyújt a Bizottság számára többek között a 38. cikk szerinti jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések kidolgozása során;

tanácsadást és szakértelmet nyújt a Bizottság számára többek között a 38. cikk szerinti jogalkotási javaslatok és szakpolitikai kezdeményezések kidolgozása során;

| e) | tanácsadást és szakértelmet nyújt a Bizottság számára a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során; |
| --- | --- |

e)

e)

tanácsadást és szakértelmet nyújt a Bizottság számára a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során;

tanácsadást és szakértelmet nyújt a Bizottság számára a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok kidolgozása során;

| f) | szükség esetén tanácsadást és szakértelmet nyújt a végrehajtási jogi aktusok kidolgozásának korai szakaszában, mielőtt azokat az 182/2011/EU rendeletnek megfelelően benyújtanák a bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

f)

f)

szükség esetén tanácsadást és szakértelmet nyújt a végrehajtási jogi aktusok kidolgozásának korai szakaszában, mielőtt azokat az 182/2011/EU rendeletnek megfelelően benyújtanák a bizottságnak; valamint

szükség esetén tanácsadást és szakértelmet nyújt a végrehajtási jogi aktusok kidolgozásának korai szakaszában, mielőtt azokat az 182/2011/EU rendeletnek megfelelően benyújtanák a bizottságnak; valamint

| g) | a Bizottság kérésére technikai tanácsadást és szakértelmet nyújt a 7. cikk szerinti pontosító határozat elfogadása előtt. |
| --- | --- |

g)

g)

a Bizottság kérésére technikai tanácsadást és szakértelmet nyújt a 7. cikk szerinti pontosító határozat elfogadása előtt.

a Bizottság kérésére technikai tanácsadást és szakértelmet nyújt a 7. cikk szerinti pontosító határozat elfogadása előtt.

(2)
     
  A munkacsoport minden évben jelentést tesz tevékenységeiről az Európai Parlamentnek, és ajánlásokat és szakpolitikai javaslatokat tesz e rendelet végrehajtásával, valamint a digitális egységes piac következetes szabályozási megközelítésének kialakításához hozzájáruló egyéb kérdésekkel kapcsolatban.

(3)
     
  A munkacsoport a C(2016)3301 számú bizottsági határozattal létrehozott bizottsági szakértői csoportokra vonatkozó szabályokkal összhangban állapítja meg eljárási szabályzatát.

(4)
     
  A munkacsoport érdekelt felekkel és kapuőrökkel tartott üléseit az uniós átláthatósági nyilvántartással összhangban havonta nyilvántartásba kell venni és közzé kell tenni.

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 c cikk (új)

31 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31c. cikk




  A nemzeti versenyhatóságok és más illetékes hatóságok szerepe





  (1)
     
  A nemzeti versenyhatóságok, valamint a tagállam által kijelölt egyéb illetékes hatóságok támogatják a Bizottságot az e rendeletben meghatározott kötelezettségek betartásának és végrehajtásának nyomon követésében, és rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak az e rendeletnek való megfelelésről.






  (2)
     
  A nemzeti versenyhatóságok és más illetékes hatóságok a Bizottság koordinációja mellett információgyűjtés és szakértelem biztosítása révén támogatást nyújthatnak a 7. cikk (2) bekezdése, az 15., 16., 17., 19., 20. és 21. cikk szerinti piaci vizsgálathoz vagy eljáráshoz.






  (3)
     
  A nemzeti versenyhatóságok és más illetékes hatóságok a 24a. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően gyűjthetik a panaszokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31c. cikk

A nemzeti versenyhatóságok és más illetékes hatóságok szerepe

(1)
     
  A nemzeti versenyhatóságok, valamint a tagállam által kijelölt egyéb illetékes hatóságok támogatják a Bizottságot az e rendeletben meghatározott kötelezettségek betartásának és végrehajtásának nyomon követésében, és rendszeresen jelentést tesznek a Bizottságnak az e rendeletnek való megfelelésről.

(2)
     
  A nemzeti versenyhatóságok és más illetékes hatóságok a Bizottság koordinációja mellett információgyűjtés és szakértelem biztosítása révén támogatást nyújthatnak a 7. cikk (2) bekezdése, az 15., 16., 17., 19., 20. és 21. cikk szerinti piaci vizsgálathoz vagy eljáráshoz.

(3)
     
  A nemzeti versenyhatóságok és más illetékes hatóságok a 24a. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően gyűjthetik a panaszokat.

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 d cikk (új)

31 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 31d. cikk |
| | Együttműködés és koordináció a tagállamokkal |
| | (1)
     
  A Bizottság és a tagállamok e rendelet következetes, hatékony és kiegészítő jelleggel történő végrehajtásának biztosítása érdekében szorosan együttműködnek és összehangolják végrehajtási intézkedéseiket. |
| | (2)
     
  Amennyiben egy tagállami hatóság az 1. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti jogszabályok alapján kapuőrökkel szembeni vizsgálatot kíván indítani, az első hivatalos vizsgálati intézkedés megkezdése előtt vagy közvetlenül az említett intézkedés megkezdése után írásban tájékoztatnia kell a Bizottságot az említett intézkedésről. Ez az információ rendelkezésre bocsátható a nemzeti versenyhatóságok és a többi tagállam egyéb illetékes hatóságai számára is. |
| | (3)
     
  Amennyiben egy nemzeti hatóság az 1. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti jogszabályok alapján kötelezettségeket kíván előírni a kapuőrök számára, legkésőbb 60 nappal annak elfogadása előtt közölnie kell a Bizottsággal az intézkedéstervezetet, megjelölve az intézkedés indokait. Ez az információ rendelkezésre bocsátható a nemzeti versenyhatóságok és a többi tagállam egyéb illetékes hatóságai számára is. Amennyiben a Bizottság az említett 60 napon belül jelzi az érintett nemzeti hatóságnak, hogy az intézkedéstervezet ellentétes ezzel a rendelettel vagy a Bizottság által e rendelet alapján elfogadott valamely határozattal, vagy a Bizottság által kezdeményezett eljárásban tervezett valamely határozattal, a nemzeti hatóság nem fogadhatja el az intézkedést. |
| | (4)
     
  A Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok, valamint az 1. cikk (6) bekezdésében említett szabályokat végrehajtó más tagállami illetékes hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy tájékoztassák egymást bármely ténybeli, illetve jogi helyzetről, beleértve a bizalmas információkat is. |
| | (5)
     
  A nemzeti versenyhatóságok és az 1. cikk (6) bekezdésében említett szabályok végrehajtásáért felelős egyéb tagállami illetékes hatóságok az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésben konzultálhatnak a Bizottsággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31d. cikk

31d. cikk

Együttműködés és koordináció a tagállamokkal

Együttműködés és koordináció a tagállamokkal

(1)
     
  A Bizottság és a tagállamok e rendelet következetes, hatékony és kiegészítő jelleggel történő végrehajtásának biztosítása érdekében szorosan együttműködnek és összehangolják végrehajtási intézkedéseiket.

(2)
     
  Amennyiben egy tagállami hatóság az 1. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti jogszabályok alapján kapuőrökkel szembeni vizsgálatot kíván indítani, az első hivatalos vizsgálati intézkedés megkezdése előtt vagy közvetlenül az említett intézkedés megkezdése után írásban tájékoztatnia kell a Bizottságot az említett intézkedésről. Ez az információ rendelkezésre bocsátható a nemzeti versenyhatóságok és a többi tagállam egyéb illetékes hatóságai számára is.

(3)
     
  Amennyiben egy nemzeti hatóság az 1. cikk (6) bekezdésében említett nemzeti jogszabályok alapján kötelezettségeket kíván előírni a kapuőrök számára, legkésőbb 60 nappal annak elfogadása előtt közölnie kell a Bizottsággal az intézkedéstervezetet, megjelölve az intézkedés indokait. Ez az információ rendelkezésre bocsátható a nemzeti versenyhatóságok és a többi tagállam egyéb illetékes hatóságai számára is. Amennyiben a Bizottság az említett 60 napon belül jelzi az érintett nemzeti hatóságnak, hogy az intézkedéstervezet ellentétes ezzel a rendelettel vagy a Bizottság által e rendelet alapján elfogadott valamely határozattal, vagy a Bizottság által kezdeményezett eljárásban tervezett valamely határozattal, a nemzeti hatóság nem fogadhatja el az intézkedést.

(4)
     
  A Bizottság és a nemzeti versenyhatóságok, valamint az 1. cikk (6) bekezdésében említett szabályokat végrehajtó más tagállami illetékes hatóságok hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy tájékoztassák egymást bármely ténybeli, illetve jogi helyzetről, beleértve a bizalmas információkat is.

(5)
     
  A nemzeti versenyhatóságok és az 1. cikk (6) bekezdésében említett szabályok végrehajtásáért felelős egyéb tagállami illetékes hatóságok az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos bármely kérdésben konzultálhatnak a Bizottsággal.

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 1 a bekezdés (új)

32 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Azon ülések esetében, amelyeken konkrét kérdéseket vitatnak meg, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy egy további képviselőt nevezzenek ki egy olyan hatóságtól, amely az adott kérdések tekintetében megfelelő szakértelemmel rendelkezik. Ez nem érinti a bizottság tagjainak azt a jogát, hogy más tagállami szakértőktől is segítséget kaphassanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Azon ülések esetében, amelyeken konkrét kérdéseket vitatnak meg, a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy egy további képviselőt nevezzenek ki egy olyan hatóságtól, amely az adott kérdések tekintetében megfelelő szakértelemmel rendelkezik. Ez nem érinti a bizottság tagjainak azt a jogát, hogy más tagállami szakértőktől is segítséget kaphassanak.

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 4 a bekezdés (új)

32 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A digitális piaci tanácsadó bizottságnak és a Bizottságnak a kapuőrök és más érdekelt felek képviselőivel tartott üléseit az uniós átláthatósági nyilvántartással összhangban havonta nyilvántartásba kell venni és közzé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A digitális piaci tanácsadó bizottságnak és a Bizottságnak a kapuőrök és más érdekelt felek képviselőivel tartott üléseit az uniós átláthatósági nyilvántartással összhangban havonta nyilvántartásba kell venni és közzé kell tenni.

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 1 bekezdés

33 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Amennyiben három
  vagy több
  tagállam kéri
  a Bizottságot, hogy indítson a 15.
  cikk szerinti vizsgálatot
  ,
  mivel úgy vélik
  ,
  hogy észszerű indokkal feltételezhető, hogy egy alapvető platformszolgáltatót kapuőrnek kell minősíteni,
  a Bizottság négy hónapon belül megvizsgálja, hogy ténylegesen fennállnak-e észszerű indokok az ilyen vizsgálat megindítására. | (1)   
  Két
  vagy több
  nemzeti versenyhatóság vagy más illetékes nemzeti hatóság kérheti
  a Bizottságot, hogy indítson a 15.,
  16.
  ,
  17. vagy 25. cikk szerinti vizsgálatot. Az illetékes hatóság(ok) kérelme/kérelmük alátámasztására bizonyítékokat nyújtanak be.
   A Bizottság négy hónapon belül megvizsgálja, hogy ténylegesen fennállnak-e észszerű indokok az ilyen vizsgálat megindítására.
  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem indokolt az eljárás megindítása, elutasíthatja a kérelmet, és indokairól tájékoztathatja az érintett illetékes hatóságot (hatóságokat). A Bizottságnak nyilvánosságra kell hoznia értékelésének eredményét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  Amennyiben három
  vagy több
  tagállam kéri
  a Bizottságot, hogy indítson a 15.
  cikk szerinti vizsgálatot
  ,
  mivel úgy vélik
  ,
  hogy észszerű indokkal feltételezhető, hogy egy alapvető platformszolgáltatót kapuőrnek kell minősíteni,
  a Bizottság négy hónapon belül megvizsgálja, hogy ténylegesen fennállnak-e észszerű indokok az ilyen vizsgálat megindítására.

(1)   
  Két
  vagy több
  nemzeti versenyhatóság vagy más illetékes nemzeti hatóság kérheti
  a Bizottságot, hogy indítson a 15.,
  16.
  ,
  17. vagy 25. cikk szerinti vizsgálatot. Az illetékes hatóság(ok) kérelme/kérelmük alátámasztására bizonyítékokat nyújtanak be.
   A Bizottság négy hónapon belül megvizsgálja, hogy ténylegesen fennállnak-e észszerű indokok az ilyen vizsgálat megindítására.
  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem indokolt az eljárás megindítása, elutasíthatja a kérelmet, és indokairól tájékoztathatja az érintett illetékes hatóságot (hatóságokat). A Bizottságnak nyilvánosságra kell hoznia értékelésének eredményét.

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

33 cikk – 2 bekezdés

33 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)
     
  A tagállamok a kérelem alátámasztása érdekében bizonyítékokat nyújtanak be. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)
     
  A tagállamok a kérelem alátámasztása érdekében bizonyítékokat nyújtanak be.

törölve

törölve

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – cím

36 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 217

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

36 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  az alábbiakra vonatkozóan: a 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. és 30. cikk; | (1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a 
  következők alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  az alábbiakra vonatkozóan: a 3., 6., 12., 13., 15., 16., 17., 20., 22., 23., 25. és 30. cikk;

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el a 
  következők alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapítása céljából:

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

36 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | annak formája, tartalma és egyéb részletei, hogy az 5. cikk a) pontja alapján hogyan kell biztosítani a választási lehetőséget és megadni a hozzájárulást; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

annak formája, tartalma és egyéb részletei, hogy az 5. cikk a) pontja alapján hogyan kell biztosítani a választási lehetőséget és megadni a hozzájárulást;

annak formája, tartalma és egyéb részletei, hogy az 5. cikk a) pontja alapján hogyan kell biztosítani a választási lehetőséget és megadni a hozzájárulást;

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

36 cikk – 1 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | annak formája, tartalma és egyéb részletei, hogy az 5. cikk g) pontja alapján hogyan kell rendelkezésre bocsátani az árra és a díjazásra vonatkozó információkat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

annak formája, tartalma és egyéb részletei, hogy az 5. cikk g) pontja alapján hogyan kell rendelkezésre bocsátani az árra és a díjazásra vonatkozó információkat;

annak formája, tartalma és egyéb részletei, hogy az 5. cikk g) pontja alapján hogyan kell rendelkezésre bocsátani az árra és a díjazásra vonatkozó információkat;

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

36 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | a 31d. cikk szerinti, a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés és koordináció gyakorlati intézkedései. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

a 31d. cikk szerinti, a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés és koordináció gyakorlati intézkedései.

a 31d. cikk szerinti, a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés és koordináció gyakorlati intézkedései.

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk – 2 bekezdés

36 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  a Bizottság és tagállamok közötti, az 1. cikk (7) bekezdésében előírt együttműködés és koordináció gyakorlati intézkedései.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az (1) bekezdés szerinti bármilyen intézkedés elfogadása előtt a Bizottság közzéteszi annak tervezetét, és minden érdekelt felet felszólít arra, hogy a Bizottság által meghatározott, legalább 1 hónapos határidőn belül véleményezzék azt. | (2)   Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az (1) bekezdés szerinti bármilyen intézkedés elfogadása előtt a Bizottság közzéteszi annak tervezetét, és minden érdekelt felet felszólít arra, hogy a Bizottság által meghatározott, legalább 1 hónapos határidőn belül véleményezzék azt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  a Bizottság és tagállamok közötti, az 1. cikk (7) bekezdésében előírt együttműködés és koordináció gyakorlati intézkedései.
  Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az (1) bekezdés szerinti bármilyen intézkedés elfogadása előtt a Bizottság közzéteszi annak tervezetét, és minden érdekelt felet felszólít arra, hogy a Bizottság által meghatározott, legalább 1 hónapos határidőn belül véleményezzék azt.

(2)   Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 32. cikk (4) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Az (1) bekezdés szerinti bármilyen intézkedés elfogadása előtt a Bizottság közzéteszi annak tervezetét, és minden érdekelt felet felszólít arra, hogy a Bizottság által meghatározott, legalább 1 hónapos határidőn belül véleményezzék azt.

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 a cikk (új)

36 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 36a. cikk




  Iránymutatások




  Annak érdekében, hogy megkönnyítse a kapuőrök számára az 5., 6., 12. és 13. cikkben foglalt kötelezettségek betartását és végrehajtását, a Bizottság – amennyiben ezt megfelelőnek ítéli – iránymutatásokkal egészítheti ki az említett cikkekben meghatározott kötelezettségeket. Adott esetben és szükség esetén a Bizottság megbízhatja a szabványügyi szervezeteket, hogy megfelelő szabványok kidolgozása révén segítsék elő a kötelezettségek végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

36a. cikk

Iránymutatások

Annak érdekében, hogy megkönnyítse a kapuőrök számára az 5., 6., 12. és 13. cikkben foglalt kötelezettségek betartását és végrehajtását, a Bizottság – amennyiben ezt megfelelőnek ítéli – iránymutatásokkal egészítheti ki az említett cikkekben meghatározott kötelezettségeket. Adott esetben és szükség esetén a Bizottság megbízhatja a szabványügyi szervezeteket, hogy megfelelő szabványok kidolgozása révén segítsék elő a kötelezettségek végrehajtását.

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 2 bekezdés

37 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  9
  .
  cikk (1) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól (év). (hónap) (nap)-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. | (2)   A Bizottság a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  10
  .
  cikkben
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól (év). (hónap). (nap)-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  9
  .
  cikk (1) bekezdésében
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól (év). (hónap) (nap)-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(2)   A Bizottság a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  10
  .
  cikkben
  említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól (év). (hónap). (nap)-tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

Módosítás 224

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 3 bekezdés

37 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  9
  .
  cikk (1) bekezdésében
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A felhatalmazás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A felhatalmazás nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  10
  .
  cikkben
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A felhatalmazás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A felhatalmazás nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  9
  .
  cikk (1) bekezdésében
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A felhatalmazás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A felhatalmazás nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (6) bekezdésében és a 
  10
  .
  cikkben
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A felhatalmazás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A felhatalmazás nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Módosítás 225

Módosítás 225

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 a cikk (új)

37 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 37a. cikk




  Az (EU) 2019/1937 irányelv módosítása




  Az (EU) 2019/1937 irányelv mellékletének XX. része a következő ponttal egészül ki:





  „Az Európai Parlament és a Tanács (EU) ..../... rendelete (...) a(z) XX-ról/ről és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról (HL L ...)”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

37a. cikk

Az (EU) 2019/1937 irányelv módosítása

Az (EU) 2019/1937 irányelv mellékletének XX. része a következő ponttal egészül ki:

„Az Európai Parlament és a Tanács (EU) ..../... rendelete (...) a(z) XX-ról/ről és az (EU) 2019/1937 irányelv módosításáról (HL L ...)”.

Módosítás 226

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 b cikk (új)

37 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 37b. cikk




  A fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti keresetekről szóló (EU) 2020/1828 irányelv módosítása




  Az I. melléklet a következő szöveggel egészül ki:





  „(X)


  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról (digitális piacokról szóló jogszabály)” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

37b. cikk

A fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti keresetekről szóló (EU) 2020/1828 irányelv módosítása

Az I. melléklet a következő szöveggel egészül ki:

„(X)


  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról (digitális piacokról szóló jogszabály)”

Módosítás 227

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

39 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

39 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő
  hat
  hónap elteltével kell alkalmazni. | Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő
  két
  hónap elteltével kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő
  hat
  hónap elteltével kell alkalmazni.

hat

Ezt a rendeletet a hatálybalépését követő
  két
  hónap elteltével kell alkalmazni.

két

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet (új)

1 melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | a) | „Általános megjegyzések” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

„Általános megjegyzések”

„Általános megjegyzések”

| 1. | E melléklet célja a 2. cikk 2. pontjában meghatározott alapvető platformszolgáltatások mindegyike tekintetében a „végfelhasználók” és „üzleti felhasználók” azonosításához és számuk megállapításához alkalmazandó módszerek meghatározása a 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában. A melléklet referenciaként szolgál ahhoz, hogy a vállalkozások fel tudják mérni, hogy az általuk nyújtott alapvető platformszolgáltatások elérik-e a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott mennyiségi küszöbértékeket, és ezért úgy kell-e tekinteni, hogy azok megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelménynek. Ez a melléklet ezért a 3. cikk (6) bekezdése alapján elvégzendő szélesebb körű értékelés szempontjából is releváns. Az érintett vállalkozás felelőssége, hogy az e mellékletben meghatározott közös elvekkel és konkrét módszerekkel összhangban a lehető legjobb közelítő becslést érje el. E melléklet egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a Bizottság olyan információk átadását kérje az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoktól, amelyek szükségesek a „végfelhasználók” és az „üzleti felhasználók” azonosításához és számuk megállapításához. Ennek során a Bizottságnak be kell tartania az e rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott határidőket. E melléklet egyetlen rendelkezése sem szolgáltat jogalapot a felhasználók nyomon követéséhez. Továbbá, az e mellékletben meghatározott módszerek nem sértik e rendelet egyetlen rendelkezését sem, ideértve különösen a 3. cikk (3) és (6) bekezdésében, valamint a 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott rendelkezéseket. Konkrétan, a 11. cikk (1) bekezdésének való megfelelés követelménye azt is jelenti, hogy pontos mérés vagy a lehető legjobb közelítő becslés alapján – az adott időpontban az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás rendelkezésére álló tényleges azonosítási és számítási kapacitásokkal összhangban – kell azonosítani kell a végfelhasználókat és az üzleti felhasználókat és megállapítani a számukat. Az említett mérési eredményeknek vagy lehető legjobb közelítő becsléseknek összhangban kell állniuk a 13. cikk alapján bejelentett adatokkal és magukban kell foglalniuk azokat. |
| --- | --- |

1.

1.

E melléklet célja a 2. cikk 2. pontjában meghatározott alapvető platformszolgáltatások mindegyike tekintetében a „végfelhasználók” és „üzleti felhasználók” azonosításához és számuk megállapításához alkalmazandó módszerek meghatározása a 3. cikk (2) bekezdése b) pontjának alkalmazásában. A melléklet referenciaként szolgál ahhoz, hogy a vállalkozások fel tudják mérni, hogy az általuk nyújtott alapvető platformszolgáltatások elérik-e a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott mennyiségi küszöbértékeket, és ezért úgy kell-e tekinteni, hogy azok megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelménynek. Ez a melléklet ezért a 3. cikk (6) bekezdése alapján elvégzendő szélesebb körű értékelés szempontjából is releváns. Az érintett vállalkozás felelőssége, hogy az e mellékletben meghatározott közös elvekkel és konkrét módszerekkel összhangban a lehető legjobb közelítő becslést érje el. E melléklet egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy a Bizottság olyan információk átadását kérje az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozásoktól, amelyek szükségesek a „végfelhasználók” és az „üzleti felhasználók” azonosításához és számuk megállapításához. Ennek során a Bizottságnak be kell tartania az e rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott határidőket. E melléklet egyetlen rendelkezése sem szolgáltat jogalapot a felhasználók nyomon követéséhez. Továbbá, az e mellékletben meghatározott módszerek nem sértik e rendelet egyetlen rendelkezését sem, ideértve különösen a 3. cikk (3) és (6) bekezdésében, valamint a 11. cikk (1) bekezdésében meghatározott rendelkezéseket. Konkrétan, a 11. cikk (1) bekezdésének való megfelelés követelménye azt is jelenti, hogy pontos mérés vagy a lehető legjobb közelítő becslés alapján – az adott időpontban az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás rendelkezésére álló tényleges azonosítási és számítási kapacitásokkal összhangban – kell azonosítani kell a végfelhasználókat és az üzleti felhasználókat és megállapítani a számukat. Az említett mérési eredményeknek vagy lehető legjobb közelítő becsléseknek összhangban kell állniuk a 13. cikk alapján bejelentett adatokkal és magukban kell foglalniuk azokat.

| 2. | A 2. cikk 16. és 17. pontja tartalmazza a „végfelhasználó” és az „üzleti felhasználó” fogalommeghatározását, amelyek minden alapvető platformszolgáltatás esetében egységesen alkalmazandók. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk 16. és 17. pontja tartalmazza a „végfelhasználó” és az „üzleti felhasználó” fogalommeghatározását, amelyek minden alapvető platformszolgáltatás esetében egységesen alkalmazandók.

| 3. | Ez a melléklet a „végfelhasználók” és „üzleti felhasználók” azonosítása és számuk megállapítása céljából az „egyedi felhasználó” fogalmára hivatkozik. Az „egyedi felhasználó” fogalma magában foglalja az adott alapvető platformszolgáltatás vonatkozásában az adott időszak („végfelhasználók” esetében hónap, „üzleti felhasználók” esetében év) során csak egyszer beszámított „végfelhasználókat” és „üzleti felhasználókat”, függetlenül attól, hogy az adott időtartam alatt hány alkalommal léptek kapcsolatba a releváns alapvető platformszolgáltatással. Ezt nem befolyásolja az a tény, hogy ugyanaz a jogi vagy természetes személy különböző alapvető platformszolgáltatások tekintetében egyidejűleg végfelhasználó, illetve üzleti felhasználó is lehet. |
| --- | --- |

3.

3.

Ez a melléklet a „végfelhasználók” és „üzleti felhasználók” azonosítása és számuk megállapítása céljából az „egyedi felhasználó” fogalmára hivatkozik. Az „egyedi felhasználó” fogalma magában foglalja az adott alapvető platformszolgáltatás vonatkozásában az adott időszak („végfelhasználók” esetében hónap, „üzleti felhasználók” esetében év) során csak egyszer beszámított „végfelhasználókat” és „üzleti felhasználókat”, függetlenül attól, hogy az adott időtartam alatt hány alkalommal léptek kapcsolatba a releváns alapvető platformszolgáltatással. Ezt nem befolyásolja az a tény, hogy ugyanaz a jogi vagy természetes személy különböző alapvető platformszolgáltatások tekintetében egyidejűleg végfelhasználó, illetve üzleti felhasználó is lehet.

| b) | „végfelhasználók” |
| --- | --- |

b)

b)

„végfelhasználók”

„végfelhasználók”

| 4. | Az „egyedi felhasználók” száma a „végfelhasználók” vonatkozásában: az egyedi felhasználókat az alapvető platformszolgáltatások bármelyikét nyújtó vállalkozás által bejelentett legpontosabb mérési módszerrel összhangban kell azonosítani, ami konkrétan a következőket jelenti: |
| --- | --- |

4.

4.

Az „egyedi felhasználók” száma a „végfelhasználók” vonatkozásában: az egyedi felhasználókat az alapvető platformszolgáltatások bármelyikét nyújtó vállalkozás által bejelentett legpontosabb mérési módszerrel összhangban kell azonosítani, ami konkrétan a következőket jelenti:

| | a) | Úgy tekinthetó, hogy első látásra az alapvető platformszolgáltatások bejelentkezést vagy belépést igénylő környezetből történő elérésére vonatkozó adatgyűjtés hordozná a többszörös beszámítás tekintetében legkisebb kockázatot, például az eszközökön és platformokon átívelő felhasználói magatartással összefüggésben. Ezért a vállalkozásoknak aggregált anonimizált adatokat kell benyújtaniuk az egyedi felhasználóknak az adott alapvető platformszolgáltatásra jutó, bejelentkezést vagy belépést igénylő környezetek alapján megállapított számára vonatkozóan, amennyiben ezek az adatok léteznek. |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Úgy tekinthetó, hogy első látásra az alapvető platformszolgáltatások bejelentkezést vagy belépést igénylő környezetből történő elérésére vonatkozó adatgyűjtés hordozná a többszörös beszámítás tekintetében legkisebb kockázatot, például az eszközökön és platformokon átívelő felhasználói magatartással összefüggésben. Ezért a vállalkozásoknak aggregált anonimizált adatokat kell benyújtaniuk az egyedi felhasználóknak az adott alapvető platformszolgáltatásra jutó, bejelentkezést vagy belépést igénylő környezetek alapján megállapított számára vonatkozóan, amennyiben ezek az adatok léteznek.

Úgy tekinthetó, hogy első látásra az alapvető platformszolgáltatások bejelentkezést vagy belépést igénylő környezetből történő elérésére vonatkozó adatgyűjtés hordozná a többszörös beszámítás tekintetében legkisebb kockázatot, például az eszközökön és platformokon átívelő felhasználói magatartással összefüggésben. Ezért a vállalkozásoknak aggregált anonimizált adatokat kell benyújtaniuk az egyedi felhasználóknak az adott alapvető platformszolgáltatásra jutó, bejelentkezést vagy belépést igénylő környezetek alapján megállapított számára vonatkozóan, amennyiben ezek az adatok léteznek.

| b) | Azon alapvető platformszolgáltatások esetében, amelyekhez a végfelhasználók bejelentkezést vagy belépést igénylő környezeten kívülről (is) hozzáférhetnek, a vállalkozásoknak ezenfelül aggregált anonimizált adatokat kell benyújtaniuk az egyedi felhasználóknak az adott alapvető platformszolgáltatásra jutó számára vonatkozóan is, mégpedig egy olyan alternatív mérési módszer alapján, amely – például IP-címek, sütiazonosítók vagy más azonosítók, mint például rádiófrekvenciás azonosító címkék alapján – figyelembe veszi a bejelentkezést vagy belépést igénylő környezeten kívülről hozzáférő végfelhasználókat is, feltéve hogy az említett címek vagy azonosítók (objektív módon) szükségesek az adott alapvető platformszolgáltatás nyújtásához. |
| --- | --- |

b)

b)

Azon alapvető platformszolgáltatások esetében, amelyekhez a végfelhasználók bejelentkezést vagy belépést igénylő környezeten kívülről (is) hozzáférhetnek, a vállalkozásoknak ezenfelül aggregált anonimizált adatokat kell benyújtaniuk az egyedi felhasználóknak az adott alapvető platformszolgáltatásra jutó számára vonatkozóan is, mégpedig egy olyan alternatív mérési módszer alapján, amely – például IP-címek, sütiazonosítók vagy más azonosítók, mint például rádiófrekvenciás azonosító címkék alapján – figyelembe veszi a bejelentkezést vagy belépést igénylő környezeten kívülről hozzáférő végfelhasználókat is, feltéve hogy az említett címek vagy azonosítók (objektív módon) szükségesek az adott alapvető platformszolgáltatás nyújtásához.

Azon alapvető platformszolgáltatások esetében, amelyekhez a végfelhasználók bejelentkezést vagy belépést igénylő környezeten kívülről (is) hozzáférhetnek, a vállalkozásoknak ezenfelül aggregált anonimizált adatokat kell benyújtaniuk az egyedi felhasználóknak az adott alapvető platformszolgáltatásra jutó számára vonatkozóan is, mégpedig egy olyan alternatív mérési módszer alapján, amely – például IP-címek, sütiazonosítók vagy más azonosítók, mint például rádiófrekvenciás azonosító címkék alapján – figyelembe veszi a bejelentkezést vagy belépést igénylő környezeten kívülről hozzáférő végfelhasználókat is, feltéve hogy az említett címek vagy azonosítók (objektív módon) szükségesek az adott alapvető platformszolgáltatás nyújtásához.

| 5. | A 3. cikk (2) bekezdése azt is előírja, hogy a „havi végfelhasználók” számának a végfelhasználók az utolsó pénzügyi év legalább hat hónapja során elért havi átlagos számán kell alapulnia. Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásoknak lehetőségük van arra, egy adott év kiugró adatait ne vegyék figyelembe. A kiugró adatok természetüknél fogva olyan számadatokat jelentenek, amelyek kívül esnek a rendes értékeken, mint például egy adott év egyetlen hónapjában bekövetkezett értékesítési csúcs, de nem tartalmazzák az éves rendszeres és kiszámítható értékesítéseket. |
| --- | --- |

5.

5.

A 3. cikk (2) bekezdése azt is előírja, hogy a „havi végfelhasználók” számának a végfelhasználók az utolsó pénzügyi év legalább hat hónapja során elért havi átlagos számán kell alapulnia. Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásoknak lehetőségük van arra, egy adott év kiugró adatait ne vegyék figyelembe. A kiugró adatok természetüknél fogva olyan számadatokat jelentenek, amelyek kívül esnek a rendes értékeken, mint például egy adott év egyetlen hónapjában bekövetkezett értékesítési csúcs, de nem tartalmazzák az éves rendszeres és kiszámítható értékesítéseket.

| c) | „üzleti felhasználók” |
| --- | --- |

c)

c)

„üzleti felhasználók”

„üzleti felhasználók”

| 6. | Az „egyedi felhasználók” száma az „üzleti felhasználók” vonatkozásában: ezt az adatot, amennyiben lehetséges, a felhasználói fiókok száma alapján kell megállapítani, mégpedig úgy, hogy minden egyes, a vállalkozás által nyújtott alapvető platformszolgáltatás használatához kötődő üzleti felhasználói fiók az adott alapvető platformszolgáltatás egy egyedi üzleti felhasználójának tekintendő. Amennyiben az „üzleti felhasználói fiók” fogalma egy adott alapvető platformszolgáltatás esetében nem alkalmazható, az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó érintett vállalkozásnak az adott vállalkozásra történő hivatkozással kell meghatároznia az egyedi üzleti felhasználók számát. |
| --- | --- |

6.

6.

Az „egyedi felhasználók” száma az „üzleti felhasználók” vonatkozásában: ezt az adatot, amennyiben lehetséges, a felhasználói fiókok száma alapján kell megállapítani, mégpedig úgy, hogy minden egyes, a vállalkozás által nyújtott alapvető platformszolgáltatás használatához kötődő üzleti felhasználói fiók az adott alapvető platformszolgáltatás egy egyedi üzleti felhasználójának tekintendő. Amennyiben az „üzleti felhasználói fiók” fogalma egy adott alapvető platformszolgáltatás esetében nem alkalmazható, az alapvető platformszolgáltatásokat nyújtó érintett vállalkozásnak az adott vállalkozásra történő hivatkozással kell meghatároznia az egyedi üzleti felhasználók számát.

| d) | „Az információk benyújtása” |
| --- | --- |

d)

d)

„Az információk benyújtása”

„Az információk benyújtása”

| 7. | A végfelhasználók és üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatásonkénti számára vonatkozó információkat benyújtó vállalkozás felel a szóban forgó információk teljességének és pontosságának biztosításáért. E tekintetben: |
| --- | --- |

7.

7.

A végfelhasználók és üzleti felhasználók alapvető platformszolgáltatásonkénti számára vonatkozó információkat benyújtó vállalkozás felel a szóban forgó információk teljességének és pontosságának biztosításáért. E tekintetben:

| | a) | A vállalkozás felel azért, hogy a Bizottságnak benyújtott információk keretében az adott alapvető platformszolgáltatásra vonatkozóan olyan adatokat adjon meg, amelyek nem becsülik sem alul, sem felül a végfelhasználók és üzleti felhasználók számát (például abban az esetben, ha a felhasználók különböző platformokon vagy eszközökön keresztül érik el az alapvető platformszolgáltatásokat). |
| --- | --- | --- |

a)

a)

A vállalkozás felel azért, hogy a Bizottságnak benyújtott információk keretében az adott alapvető platformszolgáltatásra vonatkozóan olyan adatokat adjon meg, amelyek nem becsülik sem alul, sem felül a végfelhasználók és üzleti felhasználók számát (például abban az esetben, ha a felhasználók különböző platformokon vagy eszközökön keresztül érik el az alapvető platformszolgáltatásokat).

A vállalkozás felel azért, hogy a Bizottságnak benyújtott információk keretében az adott alapvető platformszolgáltatásra vonatkozóan olyan adatokat adjon meg, amelyek nem becsülik sem alul, sem felül a végfelhasználók és üzleti felhasználók számát (például abban az esetben, ha a felhasználók különböző platformokon vagy eszközökön keresztül érik el az alapvető platformszolgáltatásokat).

| b) | A vállalkozás felel azért, hogy precíz és tömör magyarázatot nyújtson azokról a módszerekről, amelyek segítségével meghatározta a Bizottságnak benyújtott információkat, továbbá arról, hogy fennáll-e az alul- vagy felülbecslés kockázata az adott alapvető platformszolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak száma esetében, valamint arról, hogy milyen megoldásokat alkalmazott e kockázatok kezelése érdekében. |
| --- | --- |

b)

b)

A vállalkozás felel azért, hogy precíz és tömör magyarázatot nyújtson azokról a módszerekről, amelyek segítségével meghatározta a Bizottságnak benyújtott információkat, továbbá arról, hogy fennáll-e az alul- vagy felülbecslés kockázata az adott alapvető platformszolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak száma esetében, valamint arról, hogy milyen megoldásokat alkalmazott e kockázatok kezelése érdekében.

A vállalkozás felel azért, hogy precíz és tömör magyarázatot nyújtson azokról a módszerekről, amelyek segítségével meghatározta a Bizottságnak benyújtott információkat, továbbá arról, hogy fennáll-e az alul- vagy felülbecslés kockázata az adott alapvető platformszolgáltatás végfelhasználóinak és üzleti felhasználóinak száma esetében, valamint arról, hogy milyen megoldásokat alkalmazott e kockázatok kezelése érdekében.

| c) | Ha a Bizottságnak aggályai vannak az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozás által közölt adatok pontosságával kapcsolatban, akkor a vállalkozásnak alternatív mérési módszeren alapuló adatokat kell benyújtania a Bizottság részére. |
| --- | --- |

c)

c)

Ha a Bizottságnak aggályai vannak az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozás által közölt adatok pontosságával kapcsolatban, akkor a vállalkozásnak alternatív mérési módszeren alapuló adatokat kell benyújtania a Bizottság részére.

Ha a Bizottságnak aggályai vannak az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozás által közölt adatok pontosságával kapcsolatban, akkor a vállalkozásnak alternatív mérési módszeren alapuló adatokat kell benyújtania a Bizottság részére.

| 8. | A „végfelhasználók” és az „üzleti felhasználók” számának meghatározása céljából: |
| --- | --- |

8.

8.

A „végfelhasználók” és az „üzleti felhasználók” számának meghatározása céljából:

| | a) | Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak nem kell külön alapvető platformszolgáltatásként azonosítania a 2. cikk 2. pontja alapján azonos kategóriába tartozó alapvető platformszolgáltatásokat főként azon az alapon, hogy azokat különböző doménnevek – akár országkód szerinti legfelső szintű doménnevek (ccTLD), akár általános legfelső szintű doménnevek (gTLD) – felhasználásával nyújtja, vagy pusztán földrajzi attribútumok alapján. |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak nem kell külön alapvető platformszolgáltatásként azonosítania a 2. cikk 2. pontja alapján azonos kategóriába tartozó alapvető platformszolgáltatásokat főként azon az alapon, hogy azokat különböző doménnevek – akár országkód szerinti legfelső szintű doménnevek (ccTLD), akár általános legfelső szintű doménnevek (gTLD) – felhasználásával nyújtja, vagy pusztán földrajzi attribútumok alapján.

Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak nem kell külön alapvető platformszolgáltatásként azonosítania a 2. cikk 2. pontja alapján azonos kategóriába tartozó alapvető platformszolgáltatásokat főként azon az alapon, hogy azokat különböző doménnevek – akár országkód szerinti legfelső szintű doménnevek (ccTLD), akár általános legfelső szintű doménnevek (gTLD) – felhasználásával nyújtja, vagy pusztán földrajzi attribútumok alapján.

| b) | Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak. |
| --- | --- |

b)

b)

Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak.

Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak.

| c) | Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket az érintett vállalkozás integrált formában kínál, de i. amelyek a 2. cikk 2. pontja alapján nem tartoznak az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába, vagy ii. amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak. |
| --- | --- |

c)

c)

Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket az érintett vállalkozás integrált formában kínál, de i. amelyek a 2. cikk 2. pontja alapján nem tartoznak az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába, vagy ii. amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak.

Az alapvető platformszolgáltatás(oka)t nyújtó vállalkozásnak külön alapvető platformszolgáltatásként kell azonosítania azokat az alapvető platformszolgáltatásokat, amelyeket az érintett vállalkozás integrált formában kínál, de i. amelyek a 2. cikk 2. pontja alapján nem tartoznak az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába, vagy ii. amelyeket, annak ellenére, hogy a 2. cikk 2. pontja alapján az alapvető platformszolgáltatások azonos kategóriájába tartoznak, a végfelhasználóik vagy az üzleti felhasználóik vagy mindkettő – akár úgy is, hogy a végfelhasználók és az üzleti felhasználók ugyanazok is lehetnek –, különböző célokra használnak.

| e) | „Egyedi fogalommeghatározások” |
| --- | --- |

e)

e)

„Egyedi fogalommeghatározások”

„Egyedi fogalommeghatározások”

| 9. | Egyedi fogalommeghatározások alapvető platformszolgáltatásonkénti bontásban: Az alábbi jegyzék minden egyes alapvető platformszolgáltatás esetében meghatározza a „végfelhasználók” és az „üzleti felhasználók” fogalmát. |
| --- | --- |

9.

9.

Egyedi fogalommeghatározások alapvető platformszolgáltatásonkénti bontásban: Az alábbi jegyzék minden egyes alapvető platformszolgáltatás esetében meghatározza a „végfelhasználók” és az „üzleti felhasználók” fogalmát.

Módosítás 229

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 melléklet – táblázat (új)

1 melléklet – táblázat (új)

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

| Alapvető platformszolgáltatás | végfelhasználók | üzleti felhasználók |
| --- | --- | --- |
| Online közvetítő szolgáltatások | Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik az adott hónapban legalább egyszer kapcsolatba léptek az online közvetítő szolgáltatással, például aktív bejelentkezéssel, lekérdezéssel, rákattintással vagy görgetéssel, illetve az online közvetítő szolgáltatáson keresztül legalább havi egy ügyletet kötöttek. | Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egy, az online közvetítő szolgáltatásban belistázott tétellel rendelkeztek, vagy az év során az online közvetítő szolgáltatás által lehetővé tett ügyletet kötöttek. |
| Online keresőprogramok | Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek az online keresőprogrammal, például úgy. hogy lekérdezést végeztek. | Az üzleti weboldalakkal (azaz kereskedelmi vagy szakmai minőségben használt weboldallal) rendelkező egyedi üzleti felhasználók száma, amelyeket az év során az online keresőprogram indexel vagy az online keresőprogram indexének része volt. |
| Online közösségi hálózati szolgáltatások | Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek az online közösségi hálózati szolgáltatással, például aktív bejelentkezéssel, oldal megnyitásával, görgetéssel, kattintással, kedveléssel, lekérdezéssel, közzététellel vagy megjegyzés hozzáfűzésével. | Azoknak az egyedi üzleti felhasználóknak a száma, akik az online közösségi hálózati szolgáltatásban üzleti belistázással vagy üzleti fiókkal rendelkeznek, és az év során legalább egyszer bármilyen módon kapcsolatba léptek a szolgáltatással, például aktív bejelentkezés, oldal megnyitása, görgetés, kattintás, kedvelés, lekérdezés, közzététel, megjegyzés hozzáfűzése vagy az eszközeinek üzleti célra történő használata révén. |
| Videomegosztóplatform-szolgáltatások | Azon egyedi végfelhasználók száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek a videómegosztóplatform-szolgáltatással, például audiovizuális tartalmak egy szegmensének lejátszásával, lekérdezéssel vagy audiovizuális tartalom – különösen a felhasználók által előállított videók – feltöltésével. | Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egy, a videómegosztóplatform-szolgáltatásra feltöltött vagy lejátszott audiovizuális tartalmat szolgáltattak. |
| Számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások | Azon egyedi végfelhasználók száma, akik a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatáson keresztül legalább havonta egyszer bármilyen módon kommunikációt kezdeményeztek vagy abban részt vettek. | Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egyszer üzleti fiókot használtak, vagy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatáson keresztül bármilyen módon kommunikációt kezdeményeztek vagy abban bármilyen módon részt vettek a végfelhasználóval való közvetlen kommunikáció céljából. |
| Operációs rendszerek | Azon egyedi végfelhasználók száma, akik a havonta legalább egyszer az operációs rendszerrel aktivált, frissített vagy használt eszközt használták. | Azoknak az egyedi fejlesztőknek a száma, akik az év során legalább egy olyan szoftveralkalmazást vagy szoftverprogramot tettek közzé, frissítettek vagy kínáltak, amely az operációs rendszer programnyelvét vagy szoftverfejlesztési eszközét használta vagy bármilyen módon az operációs rendszeren futott. |
| Felhőszolgáltatások | Azon egyedi végfelhasználók száma, akik az adott számításifelhő-szolgáltatótól származó felhőalapú számítástechnikai szolgáltatással bármilyen típusú díjazás ellenében – függetlenül attól, hogy ez a díjazás ugyanabban a hónapban történik-e – legalább havonta egyszer kapcsolatba léptek. | Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az adott számításifelhő-szolgáltató felhőinfrastruktúrájában tárolt felhőalapú számítástechnikai szolgáltatásokat nyújtottak az év során. |
| Hirdetési szolgáltatások | Hirdetési felületek saját értékesítése




  Azon egyedi végfelhasználók száma, akiknek a hónapban legalább egyszer hirdetést jelenítettek meg.




  Hirdetésközvetítés (beleértve a hirdetési hálózatokat, a hirdetési tőzsdéket és egyéb hirdetésközvetítő szolgáltatásokat)




  Azon egyedi végfelhasználók száma, akiknek egy hónapban legalább egyszer a hirdetésközvetítő szolgáltatást életbe léptető hirdetést jelenítettek meg. | Hirdetési felületek saját értékesítése




  Azon egyedi hirdetők száma, akik az év során legalább egy hirdetést megjelenítettek.




  Hirdetésközvetítés (beleértve a hirdetési hálózatokat, a hirdetési tőzsdéket és egyéb hirdetésközvetítő szolgáltatásokat)




  Azon egyedi üzleti felhasználók (ideértve a hirdetőket, a kiadókat és más közvetítőket) száma, akik az év során a hirdetésközvetítő szolgáltatáson keresztül interakcióba léptek vagy azt igénybe vették. |

Alapvető platformszolgáltatás

Alapvető platformszolgáltatás

végfelhasználók

végfelhasználók

üzleti felhasználók

üzleti felhasználók

Online közvetítő szolgáltatások

Online közvetítő szolgáltatások

Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik az adott hónapban legalább egyszer kapcsolatba léptek az online közvetítő szolgáltatással, például aktív bejelentkezéssel, lekérdezéssel, rákattintással vagy görgetéssel, illetve az online közvetítő szolgáltatáson keresztül legalább havi egy ügyletet kötöttek.

Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik az adott hónapban legalább egyszer kapcsolatba léptek az online közvetítő szolgáltatással, például aktív bejelentkezéssel, lekérdezéssel, rákattintással vagy görgetéssel, illetve az online közvetítő szolgáltatáson keresztül legalább havi egy ügyletet kötöttek.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egy, az online közvetítő szolgáltatásban belistázott tétellel rendelkeztek, vagy az év során az online közvetítő szolgáltatás által lehetővé tett ügyletet kötöttek.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egy, az online közvetítő szolgáltatásban belistázott tétellel rendelkeztek, vagy az év során az online közvetítő szolgáltatás által lehetővé tett ügyletet kötöttek.

Online keresőprogramok

Online keresőprogramok

Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek az online keresőprogrammal, például úgy. hogy lekérdezést végeztek.

Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek az online keresőprogrammal, például úgy. hogy lekérdezést végeztek.

Az üzleti weboldalakkal (azaz kereskedelmi vagy szakmai minőségben használt weboldallal) rendelkező egyedi üzleti felhasználók száma, amelyeket az év során az online keresőprogram indexel vagy az online keresőprogram indexének része volt.

Az üzleti weboldalakkal (azaz kereskedelmi vagy szakmai minőségben használt weboldallal) rendelkező egyedi üzleti felhasználók száma, amelyeket az év során az online keresőprogram indexel vagy az online keresőprogram indexének része volt.

Online közösségi hálózati szolgáltatások

Online közösségi hálózati szolgáltatások

Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek az online közösségi hálózati szolgáltatással, például aktív bejelentkezéssel, oldal megnyitásával, görgetéssel, kattintással, kedveléssel, lekérdezéssel, közzététellel vagy megjegyzés hozzáfűzésével.

Azoknak az egyedi végfelhasználóknak a száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek az online közösségi hálózati szolgáltatással, például aktív bejelentkezéssel, oldal megnyitásával, görgetéssel, kattintással, kedveléssel, lekérdezéssel, közzététellel vagy megjegyzés hozzáfűzésével.

Azoknak az egyedi üzleti felhasználóknak a száma, akik az online közösségi hálózati szolgáltatásban üzleti belistázással vagy üzleti fiókkal rendelkeznek, és az év során legalább egyszer bármilyen módon kapcsolatba léptek a szolgáltatással, például aktív bejelentkezés, oldal megnyitása, görgetés, kattintás, kedvelés, lekérdezés, közzététel, megjegyzés hozzáfűzése vagy az eszközeinek üzleti célra történő használata révén.

Azoknak az egyedi üzleti felhasználóknak a száma, akik az online közösségi hálózati szolgáltatásban üzleti belistázással vagy üzleti fiókkal rendelkeznek, és az év során legalább egyszer bármilyen módon kapcsolatba léptek a szolgáltatással, például aktív bejelentkezés, oldal megnyitása, görgetés, kattintás, kedvelés, lekérdezés, közzététel, megjegyzés hozzáfűzése vagy az eszközeinek üzleti célra történő használata révén.

Videomegosztóplatform-szolgáltatások

Videomegosztóplatform-szolgáltatások

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek a videómegosztóplatform-szolgáltatással, például audiovizuális tartalmak egy szegmensének lejátszásával, lekérdezéssel vagy audiovizuális tartalom – különösen a felhasználók által előállított videók – feltöltésével.

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik havonta legalább egyszer kapcsolatba léptek a videómegosztóplatform-szolgáltatással, például audiovizuális tartalmak egy szegmensének lejátszásával, lekérdezéssel vagy audiovizuális tartalom – különösen a felhasználók által előállított videók – feltöltésével.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egy, a videómegosztóplatform-szolgáltatásra feltöltött vagy lejátszott audiovizuális tartalmat szolgáltattak.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egy, a videómegosztóplatform-szolgáltatásra feltöltött vagy lejátszott audiovizuális tartalmat szolgáltattak.

Számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások

Számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatások

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatáson keresztül legalább havonta egyszer bármilyen módon kommunikációt kezdeményeztek vagy abban részt vettek.

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatáson keresztül legalább havonta egyszer bármilyen módon kommunikációt kezdeményeztek vagy abban részt vettek.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egyszer üzleti fiókot használtak, vagy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatáson keresztül bármilyen módon kommunikációt kezdeményeztek vagy abban bármilyen módon részt vettek a végfelhasználóval való közvetlen kommunikáció céljából.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az év során legalább egyszer üzleti fiókot használtak, vagy a számfüggetlen személyközi hírközlési szolgáltatáson keresztül bármilyen módon kommunikációt kezdeményeztek vagy abban bármilyen módon részt vettek a végfelhasználóval való közvetlen kommunikáció céljából.

Operációs rendszerek

Operációs rendszerek

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik a havonta legalább egyszer az operációs rendszerrel aktivált, frissített vagy használt eszközt használták.

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik a havonta legalább egyszer az operációs rendszerrel aktivált, frissített vagy használt eszközt használták.

Azoknak az egyedi fejlesztőknek a száma, akik az év során legalább egy olyan szoftveralkalmazást vagy szoftverprogramot tettek közzé, frissítettek vagy kínáltak, amely az operációs rendszer programnyelvét vagy szoftverfejlesztési eszközét használta vagy bármilyen módon az operációs rendszeren futott.

Azoknak az egyedi fejlesztőknek a száma, akik az év során legalább egy olyan szoftveralkalmazást vagy szoftverprogramot tettek közzé, frissítettek vagy kínáltak, amely az operációs rendszer programnyelvét vagy szoftverfejlesztési eszközét használta vagy bármilyen módon az operációs rendszeren futott.

Felhőszolgáltatások

Felhőszolgáltatások

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik az adott számításifelhő-szolgáltatótól származó felhőalapú számítástechnikai szolgáltatással bármilyen típusú díjazás ellenében – függetlenül attól, hogy ez a díjazás ugyanabban a hónapban történik-e – legalább havonta egyszer kapcsolatba léptek.

Azon egyedi végfelhasználók száma, akik az adott számításifelhő-szolgáltatótól származó felhőalapú számítástechnikai szolgáltatással bármilyen típusú díjazás ellenében – függetlenül attól, hogy ez a díjazás ugyanabban a hónapban történik-e – legalább havonta egyszer kapcsolatba léptek.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az adott számításifelhő-szolgáltató felhőinfrastruktúrájában tárolt felhőalapú számítástechnikai szolgáltatásokat nyújtottak az év során.

Azon egyedi üzleti felhasználók száma, akik az adott számításifelhő-szolgáltató felhőinfrastruktúrájában tárolt felhőalapú számítástechnikai szolgáltatásokat nyújtottak az év során.

Hirdetési szolgáltatások

Hirdetési szolgáltatások

Hirdetési felületek saját értékesítése

Hirdetési felületek saját értékesítése

Azon egyedi végfelhasználók száma, akiknek a hónapban legalább egyszer hirdetést jelenítettek meg.

Azon egyedi végfelhasználók száma, akiknek a hónapban legalább egyszer hirdetést jelenítettek meg.

Hirdetésközvetítés (beleértve a hirdetési hálózatokat, a hirdetési tőzsdéket és egyéb hirdetésközvetítő szolgáltatásokat)

Hirdetésközvetítés (beleértve a hirdetési hálózatokat, a hirdetési tőzsdéket és egyéb hirdetésközvetítő szolgáltatásokat)

Azon egyedi végfelhasználók száma, akiknek egy hónapban legalább egyszer a hirdetésközvetítő szolgáltatást életbe léptető hirdetést jelenítettek meg.

Azon egyedi végfelhasználók száma, akiknek egy hónapban legalább egyszer a hirdetésközvetítő szolgáltatást életbe léptető hirdetést jelenítettek meg.

Hirdetési felületek saját értékesítése

Hirdetési felületek saját értékesítése

Azon egyedi hirdetők száma, akik az év során legalább egy hirdetést megjelenítettek.

Azon egyedi hirdetők száma, akik az év során legalább egy hirdetést megjelenítettek.

Hirdetésközvetítés (beleértve a hirdetési hálózatokat, a hirdetési tőzsdéket és egyéb hirdetésközvetítő szolgáltatásokat)

Hirdetésközvetítés (beleértve a hirdetési hálózatokat, a hirdetési tőzsdéket és egyéb hirdetésközvetítő szolgáltatásokat)

Azon egyedi üzleti felhasználók (ideértve a hirdetőket, a kiadókat és más közvetítőket) száma, akik az év során a hirdetésközvetítő szolgáltatáson keresztül interakcióba léptek vagy azt igénybe vették.

Azon egyedi üzleti felhasználók (ideértve a hirdetőket, a kiadókat és más közvetítőket) száma, akik az év során a hirdetésközvetítő szolgáltatáson keresztül interakcióba léptek vagy azt igénybe vették.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A9-0332/2021).

1

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról (HL L 186., 2019.7.11., 57. o.). Javaslat:

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete a digitális szolgáltatások egységes piacáról és a 2000/31/EK irányelv módosításáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról (HL L 130., 2019.5.17., 92. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

31

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1150 rendelete (2019. június 20.) az online közvetítő szolgáltatások üzleti felhasználói tekintetében alkalmazandó tisztességes és átlátható feltételek előmozdításáról (HL L 186., 2019.7.11., 57. o.). Javaslat:

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete a digitális szolgáltatások egységes piacáról és a 2000/31/EK irányelv módosításáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály).

27

(28)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

28

(29)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/790 irányelve (2019. április 17.) a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról, valamint a 96/9/EK és a 2001/29/EK irányelv módosításáról (HL L 130., 2019.5.17., 92. o.).

29

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2366 irányelve (2015. november 25.) a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 337., 2015.12.23., 35. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (2010. március 10.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (HL L 95., 2010.4.15., 1. o.).

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

32

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

33

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

33

(34)  Bizottság közleménye: Iránymutatás a rangsorolási átláthatóságról az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően (HL C 424., 2020.12.8., 1. o.).

34

(34)  Bizottság közleménye: Iránymutatás a rangsorolási átláthatóságról az (EU) 2019/1150 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően (HL C 424., 2020.12.8., 1. o.).

34

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

35

(35)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

35

(36)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

36

(36)  Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság között a jogalkotás minőségének javításáról (HL L 123., 2016.5.12., 1. o.).

36

(38)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).
  Javaslat:

38

Javaslat:

(39)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete a digitális szolgáltatások egységes piacáról és a 2000/31/EK irányelv módosításáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály).

39

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) .../... rendelete a digitális szolgáltatások egységes piacáról és a 2000/31/EK irányelv módosításáról (digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály).

(38)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.).

38

---