# Europeiska unionens C 229/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 229 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången14 juni 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 229

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången14 juni 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 229/01 | Kommissionens rekommendation av den 10 juni 2022 om definitionen av nanomaterial (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska kommissionen

2022/C 229/01

Kommissionens rekommendation av den 10 juni 2022 om definitionen av nanomaterial (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 229/02 | Eurons växelkurs — 13 juni 2022 | 6 |
| 2022/C 229/03 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juli 2022
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004) | 7 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2022/C 229/04 | Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 229/02

Eurons växelkurs — 13 juni 2022

6

2022/C 229/03

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juli 2022
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004)

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794

7

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2022/C 229/04

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna)

8

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 229/05 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |
| 2022/C 229/06 | Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 18 |
| 2022/C 229/07 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets Förordning (EU) Nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 29 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 229/05

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

2022/C 229/06

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

18

2022/C 229/07

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets Förordning (EU) Nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska kommissionen

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/1

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 10 juni 2022

om definitionen av nanomaterial

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 229/01)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens rekommendation 2011/696/EU (1) har använts som referens för att avgöra om ett material bör betraktas som ett ”nanomaterial” för lagstiftnings- och policysyften i unionen, som stöd för ett effektivt och konsekvent genomförande i alla sektorer. Rekommendation 2011/696/EU omfattar en senare översyn av definitionen av nanomaterial på grundval av erfarenheter och vetenskapliga framsteg. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens rekommendation 2011/696/EU (1) har använts som referens för att avgöra om ett material bör betraktas som ett ”nanomaterial” för lagstiftnings- och policysyften i unionen, som stöd för ett effektivt och konsekvent genomförande i alla sektorer. Rekommendation 2011/696/EU omfattar en senare översyn av definitionen av nanomaterial på grundval av erfarenheter och vetenskapliga framsteg.

| (2) | Mellan 2013 och 2021 genomförde kommissionen en sådan översyn av rekommendation 2011/696/EU varvid syftet, tillämpningsområdet, tydligheten och användningen av definitionen av nanomaterial behandlades. Översynen inriktades särskilt på huruvida tröskelvärdet på 50 % för partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning bör höjas eller sänkas och om det är lämpligt att omfatta material med inre struktur eller ytstruktur i nanoskala, t.ex. komplexa material för nanokomponenter inklusive nanoporösa material och nanokompositmaterial som kan användas i vissa sektorer. |
| --- | --- |

(2)

Mellan 2013 och 2021 genomförde kommissionen en sådan översyn av rekommendation 2011/696/EU varvid syftet, tillämpningsområdet, tydligheten och användningen av definitionen av nanomaterial behandlades. Översynen inriktades särskilt på huruvida tröskelvärdet på 50 % för partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning bör höjas eller sänkas och om det är lämpligt att omfatta material med inre struktur eller ytstruktur i nanoskala, t.ex. komplexa material för nanokomponenter inklusive nanoporösa material och nanokompositmaterial som kan användas i vissa sektorer.

| (3) | De tekniska och vetenskapliga faktorer som ligger till grund för översynen av definitionen av nanomaterial i rekommendation 2011/696/EU har sammanfattats och offentliggjorts i del 1 (2), 2 (3) och 3 (4) av Gemensamma forskningscentrumets (JRC) policyrapport om de berörda parternas erfarenheter av genomförandet av definitionen och fastställandet av möjliga punkter för översyn, Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term ”nanomaterial”. Vidare har JRC offentliggjort två rapporter med vägledning för genomförandet av definitionen (5) (6), bland annat relevant standardiseringsarbete inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Europeiska standardiseringskommittén (CEN), resultaten från NanoDefine-projektet inom ramen för kommissionens sjunde ramprogram för forskning (7), och annan offentlig information. |
| --- | --- |

(3)

De tekniska och vetenskapliga faktorer som ligger till grund för översynen av definitionen av nanomaterial i rekommendation 2011/696/EU har sammanfattats och offentliggjorts i del 1 (2), 2 (3) och 3 (4) av Gemensamma forskningscentrumets (JRC) policyrapport om de berörda parternas erfarenheter av genomförandet av definitionen och fastställandet av möjliga punkter för översyn, Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term ”nanomaterial”. Vidare har JRC offentliggjort två rapporter med vägledning för genomförandet av definitionen (5) (6), bland annat relevant standardiseringsarbete inom Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Europeiska standardiseringskommittén (CEN), resultaten från NanoDefine-projektet inom ramen för kommissionens sjunde ramprogram för forskning (7), och annan offentlig information.

| (4) | Faktorer som kan motivera ändringar i definitionen var ämnet för ett riktat samråd med berörda parter mellan den 6 maj och den 30 juni 2021. Den information som inkom under samrådet beaktades i kommissionens översyn av definitionen av nanomaterial. |
| --- | --- |

(4)

Faktorer som kan motivera ändringar i definitionen var ämnet för ett riktat samråd med berörda parter mellan den 6 maj och den 30 juni 2021. Den information som inkom under samrådet beaktades i kommissionens översyn av definitionen av nanomaterial.

| (5) | Resultaten av översynen och av samrådet med berörda parter samt en beskrivning av de ändringar som gjorts och grunden för ändringarna förklaras i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SWD(2022) 150) som åtföljer denna rekommendation. |
| --- | --- |

(5)

Resultaten av översynen och av samrådet med berörda parter samt en beskrivning av de ändringar som gjorts och grunden för ändringarna förklaras i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SWD(2022) 150) som åtföljer denna rekommendation.

| (6) | En definition av nanomaterial som är lämplig i allmänna sammanhang för unionens policyer och lagstiftning (definitionen) bör rekommenderas och bör omfatta naturliga, oavsiktligt framställda och avsiktligt tillverkade material. |
| --- | --- |

(6)

En definition av nanomaterial som är lämplig i allmänna sammanhang för unionens policyer och lagstiftning (definitionen) bör rekommenderas och bör omfatta naturliga, oavsiktligt framställda och avsiktligt tillverkade material.

| (7) | Definitionen bör baseras på den relativa andelen partiklar i ett avgränsat intervall inom den antalsbaserade fördelningen av de yttre dimensionerna hos partiklarna i ett material, oberoende av potentiellt inneboende farliga egenskaper eller risker för människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

(7)

Definitionen bör baseras på den relativa andelen partiklar i ett avgränsat intervall inom den antalsbaserade fördelningen av de yttre dimensionerna hos partiklarna i ett material, oberoende av potentiellt inneboende farliga egenskaper eller risker för människors hälsa och miljön.

| (8) | Definitionen och dess centrala begrepp bör i tillämpliga fall baseras på befintliga vetenskapligt definierade och standardiserade begrepp som antagits av internationella organisationer (ISO, CEN). De centrala begrepp som används i definitionen bör fortsätta vara tillräckligt specifika och möjliggöra ett praktiskt genomförande av definitionen inom ramen för unionens regelverk. Genomförandet bör stödjas av riktlinjer som bör utarbetas av JRC och som hålls uppdaterade i takt med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, och där det ingår en förteckning över rekommenderade mätmetoder och verktyg för bästa praxis7. |
| --- | --- |

(8)

Definitionen och dess centrala begrepp bör i tillämpliga fall baseras på befintliga vetenskapligt definierade och standardiserade begrepp som antagits av internationella organisationer (ISO, CEN). De centrala begrepp som används i definitionen bör fortsätta vara tillräckligt specifika och möjliggöra ett praktiskt genomförande av definitionen inom ramen för unionens regelverk. Genomförandet bör stödjas av riktlinjer som bör utarbetas av JRC och som hålls uppdaterade i takt med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, och där det ingår en förteckning över rekommenderade mätmetoder och verktyg för bästa praxis7.

| (9) | Begreppet nanomaterial bör omfatta material som består av partiklar i fast form som är ensamma eller bundna som ingående delar av aggregat eller agglomerat. Formuleringen ”består av” bör användas hellre än ”innehåller” för att befästa att partiklarna är materialets huvudsakliga beståndsdel. Andra beståndsdelar som inte är partiklar (t.ex. tillsatser som är nödvändiga för att bevara materialets stabilitet eller lösningsmedel som kan avskiljas utan att partikelstorleksfördelningen påverkas) är delar av (nano)materialet men bör inte beaktas vid bedömningen av om ett material är ett nanomaterial. |
| --- | --- |

(9)

Begreppet nanomaterial bör omfatta material som består av partiklar i fast form som är ensamma eller bundna som ingående delar av aggregat eller agglomerat. Formuleringen ”består av” bör användas hellre än ”innehåller” för att befästa att partiklarna är materialets huvudsakliga beståndsdel. Andra beståndsdelar som inte är partiklar (t.ex. tillsatser som är nödvändiga för att bevara materialets stabilitet eller lösningsmedel som kan avskiljas utan att partikelstorleksfördelningen påverkas) är delar av (nano)materialet men bör inte beaktas vid bedömningen av om ett material är ett nanomaterial.

| (10) | Definitionen bör utesluta icke-fasta partiklar (dvs. flytande och gasformiga partiklar). Därigenom säkerställs att de yttre dimensionernas mycket dynamiska karaktär hos icke-fasta partiklar, t.ex. miceller eller nanodroppar i emulsioner eller sprayer, inte hindrar att den yttre dimensionen används som definierande faktor i definitionen. |
| --- | --- |

(10)

Definitionen bör utesluta icke-fasta partiklar (dvs. flytande och gasformiga partiklar). Därigenom säkerställs att de yttre dimensionernas mycket dynamiska karaktär hos icke-fasta partiklar, t.ex. miceller eller nanodroppar i emulsioner eller sprayer, inte hindrar att den yttre dimensionen används som definierande faktor i definitionen.

| (11) | Definitionen bör inte omfatta stora fasta produkter eller komponenter, inte ens om de har en inre struktur eller en ytstruktur i nanoskala, såsom beläggningar, vissa keramiska material och komplexa nanokomponenter, inbegripet nanoporösa material och nanokompositmaterial. Vissa av dessa produkter eller komponenter kan ha tillverkats med hjälp av nanomaterial och kan till och med innehålla dem. |
| --- | --- |

(11)

Definitionen bör inte omfatta stora fasta produkter eller komponenter, inte ens om de har en inre struktur eller en ytstruktur i nanoskala, såsom beläggningar, vissa keramiska material och komplexa nanokomponenter, inbegripet nanoporösa material och nanokompositmaterial. Vissa av dessa produkter eller komponenter kan ha tillverkats med hjälp av nanomaterial och kan till och med innehålla dem.

| (12) | Definitionen bör fortsätta följa 2010 års yttrande från kommissionens vetenskapliga kommitté för nya och nyligen identifierade hälsorisker (8) genom att ”nanoskala” definieras som storleksintervallet 1–100 nm. |
| --- | --- |

(12)

Definitionen bör fortsätta följa 2010 års yttrande från kommissionens vetenskapliga kommitté för nya och nyligen identifierade hälsorisker (8) genom att ”nanoskala” definieras som storleksintervallet 1–100 nm.

| (13) | Vid översynen av definitionen identifierades inga vetenskapliga belägg för att höja eller sänka standardtröskelvärdet på 50 % partiklar med yttre dimensioner i nanoskala för att komma åt särskilda problem eller för att omfatta eller utesluta särskilda typer av material. Flexibiliteten i standardtröskelvärdet i särskilda fall, som föreskrivs i rekommendation 2011/696/EU, bör tas bort för att säkerställa konsekvens och samstämmighet i lagstiftningen och för att undvika att ett visst material betraktas som nanomaterial enligt ett regelverk men inte enligt ett annat, och därmed undvika rättslig osäkerhet för ekonomiska aktörer, konsumenter och tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

(13)

Vid översynen av definitionen identifierades inga vetenskapliga belägg för att höja eller sänka standardtröskelvärdet på 50 % partiklar med yttre dimensioner i nanoskala för att komma åt särskilda problem eller för att omfatta eller utesluta särskilda typer av material. Flexibiliteten i standardtröskelvärdet i särskilda fall, som föreskrivs i rekommendation 2011/696/EU, bör tas bort för att säkerställa konsekvens och samstämmighet i lagstiftningen och för att undvika att ett visst material betraktas som nanomaterial enligt ett regelverk men inte enligt ett annat, och därmed undvika rättslig osäkerhet för ekonomiska aktörer, konsumenter och tillsynsmyndigheter.

| (14) | Definitionen bör omfatta både enskilda partiklar och identifierbara partiklar som ingår i agglomerat eller aggregat. Översynen av definitionen visade att det kan vara mycket svårt att identifiera och mäta partiklar som ingår i aggregat. Den definierande faktorn ”identifierbar” är således bunden av praktiska överväganden när det gäller dess fastställande. Dessa överväganden bör utvecklas ytterligare i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(14)

Definitionen bör omfatta både enskilda partiklar och identifierbara partiklar som ingår i agglomerat eller aggregat. Översynen av definitionen visade att det kan vara mycket svårt att identifiera och mäta partiklar som ingår i aggregat. Den definierande faktorn ”identifierbar” är således bunden av praktiska överväganden när det gäller dess fastställande. Dessa överväganden bör utvecklas ytterligare i riktlinjerna.

| (15) | Begreppet ”partikel” bör definieras som ett mycket litet stycke materia med definierade fysiska gränser, dvs. i enlighet med definitionen av ”partikel” i ISO 26824:2013. Alla tekniska aspekter av definitionen av partiklar, t.ex. avseende deras rörlighet, bör förtydligas ytterligare i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(15)

Begreppet ”partikel” bör definieras som ett mycket litet stycke materia med definierade fysiska gränser, dvs. i enlighet med definitionen av ”partikel” i ISO 26824:2013. Alla tekniska aspekter av definitionen av partiklar, t.ex. avseende deras rörlighet, bör förtydligas ytterligare i riktlinjerna.

| (16) | En enskild molekyl, inbegripet makromolekyler som t.ex. proteiner som kan vara större än 1 nm, bör inte betraktas som en partikel. I mycket speciella fall kan distinktionen vara avhängig en exakt tolkning av begreppet ”en enskild molekyl”. Belysande fall och förklaringar bör presenteras i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(16)

En enskild molekyl, inbegripet makromolekyler som t.ex. proteiner som kan vara större än 1 nm, bör inte betraktas som en partikel. I mycket speciella fall kan distinktionen vara avhängig en exakt tolkning av begreppet ”en enskild molekyl”. Belysande fall och förklaringar bör presenteras i riktlinjerna.

| (17) | Vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker påpekade att fastställande av intervallet 1–100 nm kan leda till att ett begränsat antal material, t.ex. (nano)rör med en diameter som är mindre än 1 nm och en längd som överstiger 100 nm, inte ska betraktas som nanomaterial. För att åtgärda ett sådant potentiellt utelämnande omfattade definitionen av nanomaterial i rekommendation 2011/696/EU fullerener, grafenflagor och kolnanorör med enkel vägg med en eller flera yttre dimensioner under 1 nm. Andra material kan dock ha samma storleksegenskaper som dessa kolbaserade material. Det är också troligt att vetenskapliga framsteg och innovation kommer att leda till fler liknande material, vilket kräver regelbundna och kontinuerliga uppdateringar av definitionens omfattning. För att undvika detta bör därför definitionen i sammanräkningen av de partiklar i nanoskala som ska jämföras med tröskelvärdet på 50 % omfatta alla fasta partiklar med minst en yttre dimension som är mindre än 1 nm, om minst en av de andra dimensionerna för dessa partiklar överstiger 100 nm. |
| --- | --- |

(17)

Vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker påpekade att fastställande av intervallet 1–100 nm kan leda till att ett begränsat antal material, t.ex. (nano)rör med en diameter som är mindre än 1 nm och en längd som överstiger 100 nm, inte ska betraktas som nanomaterial. För att åtgärda ett sådant potentiellt utelämnande omfattade definitionen av nanomaterial i rekommendation 2011/696/EU fullerener, grafenflagor och kolnanorör med enkel vägg med en eller flera yttre dimensioner under 1 nm. Andra material kan dock ha samma storleksegenskaper som dessa kolbaserade material. Det är också troligt att vetenskapliga framsteg och innovation kommer att leda till fler liknande material, vilket kräver regelbundna och kontinuerliga uppdateringar av definitionens omfattning. För att undvika detta bör därför definitionen i sammanräkningen av de partiklar i nanoskala som ska jämföras med tröskelvärdet på 50 % omfatta alla fasta partiklar med minst en yttre dimension som är mindre än 1 nm, om minst en av de andra dimensionerna för dessa partiklar överstiger 100 nm.

| (18) | Eftersom partiklar med minst två ortogonala yttre dimensioner som är större än 100 μm är mycket färre i alla rimligen förutsebara och relevanta situationer påverkar de inte nämnvärt det relativa bidraget av antalet partiklar i intervallet 1–100 nm till det totala antalet partiklar, och de påverkar därför inte i någon större utsträckning klassificeringen av material. Definitionen bör göra det möjligt att begränsa bestämningen av partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning till ingående partiklar med minst två ortogonala yttre dimensioner som är mindre än 100 μm, förutsatt att valet dokumenteras genom lämpliga mätresultat. Den praktiska tillämpningen av detta alternativ bör presenteras i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom partiklar med minst två ortogonala yttre dimensioner som är större än 100 μm är mycket färre i alla rimligen förutsebara och relevanta situationer påverkar de inte nämnvärt det relativa bidraget av antalet partiklar i intervallet 1–100 nm till det totala antalet partiklar, och de påverkar därför inte i någon större utsträckning klassificeringen av material. Definitionen bör göra det möjligt att begränsa bestämningen av partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning till ingående partiklar med minst två ortogonala yttre dimensioner som är mindre än 100 μm, förutsatt att valet dokumenteras genom lämpliga mätresultat. Den praktiska tillämpningen av detta alternativ bör presenteras i riktlinjerna.

| (19) | Erfarenheten har visat (9) att användning av specifik yta som proxyindikator vid identifiering av ett nanomaterial kan leda till tolkningsmässiga och tekniska svårigheter eftersom stor specifik yta kan bero på inre nanostruktur snarare än på förekomsten av ett stort antal små ingående partiklar. Översynen av definitionen visade därför att det alternativ som anges i punkt 5 i rekommendation 2011/696/EU inte var lämpligt och bör strykas från definitionen av nanomaterial. |
| --- | --- |

(19)

Erfarenheten har visat (9) att användning av specifik yta som proxyindikator vid identifiering av ett nanomaterial kan leda till tolkningsmässiga och tekniska svårigheter eftersom stor specifik yta kan bero på inre nanostruktur snarare än på förekomsten av ett stort antal små ingående partiklar. Översynen av definitionen visade därför att det alternativ som anges i punkt 5 i rekommendation 2011/696/EU inte var lämpligt och bör strykas från definitionen av nanomaterial.

| (20) | I NanoDefine-projektet9 visades, på grundval av en stor uppsättning olika industriella material, att det inte finns några inkonsekvenser i klassificeringen av icke-nanomaterial, baserat på det medelvärde som bestäms av partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning respektive en specifik yta per volymenhet som är mindre än 6 m2/cm3 (även om partikelformen är okänd). Ett material med en specifik yta per volymenhet som är mindre än 6 m2/cm3 bör därför inte betraktas som ett nanomaterial. |
| --- | --- |

(20)

I NanoDefine-projektet9 visades, på grundval av en stor uppsättning olika industriella material, att det inte finns några inkonsekvenser i klassificeringen av icke-nanomaterial, baserat på det medelvärde som bestäms av partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning respektive en specifik yta per volymenhet som är mindre än 6 m2/cm3 (även om partikelformen är okänd). Ett material med en specifik yta per volymenhet som är mindre än 6 m2/cm3 bör därför inte betraktas som ett nanomaterial.

| (21) | Definitionen av nanomaterial i rekommendation 2011/696/EU bör därför uppdateras. |
| --- | --- |

(21)

Definitionen av nanomaterial i rekommendation 2011/696/EU bör därför uppdateras.

| (22) | Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen fortsätter och kan påverka den logiska grunden för de faktorer som används för identifiering av nanomaterial. En översyn av definitionen bör därför övervägas närhelst nya vetenskapliga rön eller regulatoriska erfarenheter visar att definitionen inte längre är adekvat. |
| --- | --- |

(22)

Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen fortsätter och kan påverka den logiska grunden för de faktorer som används för identifiering av nanomaterial. En översyn av definitionen bör därför övervägas närhelst nya vetenskapliga rön eller regulatoriska erfarenheter visar att definitionen inte längre är adekvat.

| (23) | Definitionen bör varken påverka eller återspegla tillämpningsområdet för någon av unionens rättsakter eller bestämmelser som fastställer ytterligare eller särskilda krav (inklusive säkerhetskrav) för en materialgrupp. I vissa fall kan det anses nödvändigt att undanta vissa material från tillämpningen av särskild lagstiftning eller rättsliga bestämmelser även om det rör sig om nanomaterial enligt den här rekommendationen. Det kan också anses nödvändigt att utarbeta regulatoriska krav för ytterligare material som inte omfattas av definitionen i denna rekommendation, inom tillämpningsområdet för särskild unionslagstiftning eller rättsliga bestämmelser om nanomaterial. Sådan lagstiftning bör dock syfta till att skilja mellan ett ”nanomaterial” och ett material som ingår i en sådan undergrupp, för bibehållen överensstämmelse med definitionen och därmed även med annan lagstiftning. |
| --- | --- |

(23)

Definitionen bör varken påverka eller återspegla tillämpningsområdet för någon av unionens rättsakter eller bestämmelser som fastställer ytterligare eller särskilda krav (inklusive säkerhetskrav) för en materialgrupp. I vissa fall kan det anses nödvändigt att undanta vissa material från tillämpningen av särskild lagstiftning eller rättsliga bestämmelser även om det rör sig om nanomaterial enligt den här rekommendationen. Det kan också anses nödvändigt att utarbeta regulatoriska krav för ytterligare material som inte omfattas av definitionen i denna rekommendation, inom tillämpningsområdet för särskild unionslagstiftning eller rättsliga bestämmelser om nanomaterial. Sådan lagstiftning bör dock syfta till att skilja mellan ett ”nanomaterial” och ett material som ingår i en sådan undergrupp, för bibehållen överensstämmelse med definitionen och därmed även med annan lagstiftning.

| (24) | Definitionen i denna rekommendation kan tjäna olika policy-, lagstiftnings- och forskningsrelaterade syften när det gäller material eller frågor som rör nanotekniska produkter. Den kan till och med användas i en annan rättsakt som innehåller en definition av nanomaterial för övergripande policy- och lagstiftningsanvändning som antagits av kommissionen eller unionslagstiftaren, i vilket fall en sådan akt skulle ersätta denna rekommendation, |
| --- | --- |

(24)

Definitionen i denna rekommendation kan tjäna olika policy-, lagstiftnings- och forskningsrelaterade syften när det gäller material eller frågor som rör nanotekniska produkter. Den kan till och med användas i en annan rättsakt som innehåller en definition av nanomaterial för övergripande policy- och lagstiftningsanvändning som antagits av kommissionen eller unionslagstiftaren, i vilket fall en sådan akt skulle ersätta denna rekommendation,

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE:

| 1. | nanomaterial: ett naturligt, oavsiktligt framställt eller avsiktligt tillverkat material bestående av fasta partiklar som förekommer som enda beståndsdel eller som identifierbara partiklar i aggregat eller agglomerat och där minst 50 % av dessa partiklar i den antalsbaserade storleksfördelningen uppfyller minst ett av följande villkor:






  (a) | Partiklarna har en eller flera yttre dimensioner i storleksintervallet 1–100 nm. |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Partiklarna har en eller flera yttre dimensioner i storleksintervallet 1–100 nm.

| (b) | Partiklarna har avlång form, t.ex. stavar, fibrer eller rör, där två yttre dimensioner är mindre än 1 nm och den andra dimensionen är större än 100 nm. |
| --- | --- |

(b)

Partiklarna har avlång form, t.ex. stavar, fibrer eller rör, där två yttre dimensioner är mindre än 1 nm och den andra dimensionen är större än 100 nm.

| (c) | Partiklarna har tallriksliknande form, där en yttre dimension är mindre än 1 nm och de andra dimensionerna är större än 100 nm. |
| --- | --- |

(c)

Partiklarna har tallriksliknande form, där en yttre dimension är mindre än 1 nm och de andra dimensionerna är större än 100 nm.

Vid bestämning av partiklarnas antalsbaserade storleksfördelning behöver partiklar med minst två ortogonala yttre dimensioner som är större än 100 μm inte beaktas.

Ett material med en specifik yta per volymenhet på < 6 m2/cm3 ska inte anses vara ett nanomaterial.

| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 gäller följande definitioner:






  (a) | partikel: ett mycket litet stycke materia med definierade fysiska gränser; enskilda molekyler betraktas inte som ”partiklar”. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

partikel: ett mycket litet stycke materia med definierade fysiska gränser; enskilda molekyler betraktas inte som ”partiklar”.

| (b) | aggregat: partikel bestående av starkt sammanhållna eller förenade partiklar. |
| --- | --- |

(b)

aggregat: partikel bestående av starkt sammanhållna eller förenade partiklar.

| (c) | agglomerat: en samling svagt sammanhållna partiklar eller aggregat där den yttre ytarean är ungefär lika med summan av de enskilda komponenternas ytarea. |
| --- | --- |

(c)

agglomerat: en samling svagt sammanhållna partiklar eller aggregat där den yttre ytarean är ungefär lika med summan av de enskilda komponenternas ytarea.

| 3. | Det rekommenderas att den definition av begreppet ”nanomaterial” som fastställs i den senaste rekommendationen, eller i någon annan rättsakt som innehåller en definition av nanomaterial för övergripande policy- och lagstiftningsanvändning som antagits av kommissionen eller unionslagstiftaren, ska användas vid behandling av material eller frågor som rör nanotekniska produkter






  (a) | av kommissionen när den utarbetar lagstiftning, policy- eller forskningsprogram och när den genomför sådan lagstiftning eller sådana program även tillsammans med andra unionsinstitutioner och unionsbyråer, |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

av kommissionen när den utarbetar lagstiftning, policy- eller forskningsprogram och när den genomför sådan lagstiftning eller sådana program även tillsammans med andra unionsinstitutioner och unionsbyråer,

| (b) | av medlemsstaterna när de utarbetar lagstiftning, policy- eller forskningsprogram och vid genomförandet av sådan lagstiftning eller sådana program, |
| --- | --- |

(b)

av medlemsstaterna när de utarbetar lagstiftning, policy- eller forskningsprogram och vid genomförandet av sådan lagstiftning eller sådana program,

| (c) | av ekonomiska aktörer, när de utarbetar och genomför sin egen politik och forskning. |
| --- | --- |

(c)

av ekonomiska aktörer, när de utarbetar och genomför sin egen politik och forskning.

| 4. | Denna rekommendation uppdaterar rekommendation 2011/696/EU. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 10 juni 2022.

På kommissionens vägnar

Virginijus SINKEVIČIUS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Kommissionens rekommendation 2011/696/EU av den 18 oktober 2011 om definitionen av nanomaterial (EUT L 275, 20.10.2011, s. 38).

1

(2)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 1: Compilation of information concerning the experience with the definition; EUR 26567 EN; doi:10.2788/36237 (2014).

2

(3)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 2: Assessment of collected information concerning the experience with the definition; EUR 26744 EN; doi: 10.2787/97286 (2014).

3

(4)  Towards a review of the EC Recommendation for a definition of the term “nanomaterial; Part 3: Scientific-technical evaluation of options to clarify the definition and to facilitate its implementation; EUR 27240 EN; doi:10.2788/678452 (2015)

4

(5)  An overview of concepts and terms used in the European Commission’s definition of nanomaterial; EUR 29647 EN; doi:10.2760/459136 (2019)

5

(6)  Identification of nanomaterials through measurements ; EUR 29942 EN; doi:10.2760/053982 (2019)

6

(7)  The NanoDefine Methods Manual ; EUR 29876 EN; doi:10.2760/79490 (2020)

7

(8)  http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/ scenihr_o_032.pdf

8

(9)  NanoDefine, Evaluation report on the applicability ranges of the volume specific surface area (VSSA) method and the quantitative relation to particle number-based size distribution for real-world samples, Deliverable number 3.5, 2015 and Reliable nanomaterial classification of powders using the volume-specific surface area method”, J Nanopart Res 19, 61 (2017); DOI: 10.1007/s11051-017-3741-x

9

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/6

---

Eurons växelkurs (1)

13 juni 2022

(2022/C 229/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0455 |
| JPY | japansk yen | 140,51 |
| DKK | dansk krona | 7,4397 |
| GBP | pund sterling | 0,85850 |
| SEK | svensk krona | 10,6160 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0375 |
| ISK | isländsk krona | 138,70 |
| NOK | norsk krona | 10,3222 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,724 |
| HUF | ungersk forint | 399,30 |
| PLN | polsk zloty | 4,6373 |
| RON | rumänsk leu | 4,9459 |
| TRY | turkisk lira | 18,0495 |
| AUD | australisk dollar | 1,4998 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3435 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,2071 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6635 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4538 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 349,93 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,8070 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,0434 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5215 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 376,17 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6195 |
| PHP | filippinsk peso | 55,720 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,425 |
| BRL | brasiliansk real | 5,2785 |
| MXN | mexikansk peso | 21,2102 |
| INR | indisk rupie | 81,6060 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0455

JPY

japansk yen

140,51

DKK

dansk krona

7,4397

GBP

pund sterling

0,85850

SEK

svensk krona

10,6160

CHF

schweizisk franc

1,0375

ISK

isländsk krona

138,70

NOK

norsk krona

10,3222

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,724

HUF

ungersk forint

399,30

PLN

polsk zloty

4,6373

RON

rumänsk leu

4,9459

TRY

turkisk lira

18,0495

AUD

australisk dollar

1,4998

CAD

kanadensisk dollar

1,3435

HKD

Hongkongdollar

8,2071

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6635

SGD

singaporiansk dollar

1,4538

KRW

sydkoreansk won

1 349,93

ZAR

sydafrikansk rand

16,8070

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,0434

HRK

kroatisk kuna

7,5215

IDR

indonesisk rupiah

15 376,17

MYR

malaysisk ringgit

4,6195

PHP

filippinsk peso

55,720

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,425

BRL

brasiliansk real

5,2785

MXN

mexikansk peso

21,2102

INR

indisk rupie

81,6060

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/7

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juli 2022

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (1)
  )

(2022/C 229/03)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 192, 11.5.2022, s. 91.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022 | ... | 0,02 | 0,02 | 0,00 | 0,02 | 5,73 | 0,02 | 0,44 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,26 | 6,24 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 5,81 | 0,02 | 5,10 | 0,50 | 0,02 | 0,02 | 1,19 |
| 1.6.2022 | 30.6.2022 | -0,19 | -0,19 | 0,00 | -0,19 | 4,85 | -0,19 | 0,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 0,26 | 6,24 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | -0,19 | 4,88 | -0,19 | 4,40 | 0,22 | -0,19 | -0,19 | 1,02 |
| 1.5.2022 | 31.5.2022 | -0,35 | -0,35 | 0,00 | -0,35 | 4,85 | -0,35 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 0,26 | 5,40 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | -0,35 | 4,06 | -0,35 | 3,38 | 0,08 | -0,35 | -0,35 | 0,86 |
| 1.4.2022 | 30.4.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,66 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 3,42 | -0,49 | 3,38 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.3.2022 | 31.3.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 4,00 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 4,02 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,85 | -0,49 | 2,74 | -0,04 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.2.2022 | 28.2.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 3,29 | -0,49 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 3,17 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 2,04 | -0,49 | 2,74 | -0,05 | -0,49 | -0,49 | 0,66 |
| 1.1.2022 | 31.1.2022 | -0,49 | -0,49 | 0,00 | -0,49 | 2,49 | -0,49 | -0,01 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 0,26 | 2,38 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | -0,49 | 1,21 | -0,49 | 2,27 | -0,03 | -0,49 | -0,49 | 0,51 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.7.2022

...

0,02

0,02

0,00

0,02

5,73

0,02

0,44

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,26

6,24

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

0,02

5,81

0,02

5,10

0,50

0,02

0,02

1,19

1.6.2022

30.6.2022

-0,19

-0,19

0,00

-0,19

4,85

-0,19

0,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

0,26

6,24

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

-0,19

4,88

-0,19

4,40

0,22

-0,19

-0,19

1,02

1.5.2022

31.5.2022

-0,35

-0,35

0,00

-0,35

4,85

-0,35

0,08

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

0,26

5,40

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

-0,35

4,06

-0,35

3,38

0,08

-0,35

-0,35

0,86

1.4.2022

30.4.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

0,00

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,66

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

3,42

-0,49

3,38

-0,01

-0,49

-0,49

0,66

1.3.2022

31.3.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

4,00

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

4,02

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,85

-0,49

2,74

-0,04

-0,49

-0,49

0,66

1.2.2022

28.2.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

3,29

-0,49

-0,03

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

3,17

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

2,04

-0,49

2,74

-0,05

-0,49

-0,49

0,66

1.1.2022

31.1.2022

-0,49

-0,49

0,00

-0,49

2,49

-0,49

-0,01

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

0,26

2,38

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

-0,49

1,21

-0,49

2,27

-0,03

-0,49

-0,49

0,51

---

(1)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/8

---

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1)

(2022/C 229/04)

Offentliggörandet av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (2) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 39 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för migration och inrikes frågor.

FÖRTECKNING ÖVER GRÄNSÖVERGÅNGSSTÄLLEN

FRANKRIKE

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 483, 1.12.2021, s. 19.

Luftgränser

| (1) | Ajaccio-Napoléon-Bonaparte |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio-Napoléon-Bonaparte

| (2) | Albert-Bray |
| --- | --- |

(2)

Albert-Bray

| (3) | Angers-Marcé |
| --- | --- |

(3)

Angers-Marcé

| (4) | Angoulême-Brie-Champniers |
| --- | --- |

(4)

Angoulême-Brie-Champniers

| (5) | Annecy-Methet |
| --- | --- |

(5)

Annecy-Methet

| (6) | Auxerre-Branches |
| --- | --- |

(6)

Auxerre-Branches

| (7) | Avignon-Caumont |
| --- | --- |

(7)

Avignon-Caumont

| (8) | Bâle-Mulhouse |
| --- | --- |

(8)

Bâle-Mulhouse

| (9) | Bastia-Poretta |
| --- | --- |

(9)

Bastia-Poretta

| (10) | Beauvais-Tillé |
| --- | --- |

(10)

Beauvais-Tillé

| (11) | Bergerac-Dordonge-Périgord |
| --- | --- |

(11)

Bergerac-Dordonge-Périgord

| (12) | Béziers-Vias |
| --- | --- |

(12)

Béziers-Vias

| (13) | Biarritz-Pays Basque |
| --- | --- |

(13)

Biarritz-Pays Basque

| (14) | Bordeaux-Mérignac |
| --- | --- |

(14)

Bordeaux-Mérignac

| (15) | Brest-Bretagne |
| --- | --- |

(15)

Brest-Bretagne

| (16) | Brive-Souillac |
| --- | --- |

(16)

Brive-Souillac

| (17) | Caen-Carpiquet |
| --- | --- |

(17)

Caen-Carpiquet

| (18) | Calais-Dunkerque |
| --- | --- |

(18)

Calais-Dunkerque

| (19) | Calvi-Sainte-Catherine |
| --- | --- |

(19)

Calvi-Sainte-Catherine

| (20) | Cannes-Mandelieu |
| --- | --- |

(20)

Cannes-Mandelieu

| (21) | Carcassonne-Salvaza |
| --- | --- |

(21)

Carcassonne-Salvaza

| (22) | Châlons-Vatry |
| --- | --- |

(22)

Châlons-Vatry

| (23) | Chambéry-Aix-les-Bains |
| --- | --- |

(23)

Chambéry-Aix-les-Bains

| (24) | Châteauroux-Déols |
| --- | --- |

(24)

Châteauroux-Déols

| (25) | Cherbourg-Mauperthus |
| --- | --- |

(25)

Cherbourg-Mauperthus

| (26) | Clermont-Ferrand-Auvergne |
| --- | --- |

(26)

Clermont-Ferrand-Auvergne

| (27) | Colmar-Houssen |
| --- | --- |

(27)

Colmar-Houssen

| (28) | Deauville-Normandie |
| --- | --- |

(28)

Deauville-Normandie

| (29) | Dijon-Longvic |
| --- | --- |

(29)

Dijon-Longvic

| (30) | Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo |
| --- | --- |

(30)

Dinard-Pleurtuit-Saint-Malo

| (31) | Dôle-Tavaux |
| --- | --- |

(31)

Dôle-Tavaux

| (32) | Epinal-Mirecourt |
| --- | --- |

(32)

Epinal-Mirecourt

| (33) | Figari-Sud Corse |
| --- | --- |

(33)

Figari-Sud Corse

| (34) | Grenoble-Alpes-Isère |
| --- | --- |

(34)

Grenoble-Alpes-Isère

| (35) | Hyères-le Palivestre |
| --- | --- |

(35)

Hyères-le Palivestre

| (36) | Paris-Issy-les-Moulineaux |
| --- | --- |

(36)

Paris-Issy-les-Moulineaux

| (37) | La Môle-Saint-Tropez (öppen årligen från den 1 juli till den 15 oktober) |
| --- | --- |

(37)

La Môle-Saint-Tropez (öppen årligen från den 1 juli till den 15 oktober)

| (38) | La Rochelle-Ile de Ré |
| --- | --- |

(38)

La Rochelle-Ile de Ré

| (39) | La Roche-sur-Yon |
| --- | --- |

(39)

La Roche-sur-Yon

| (40) | Laval-Entrammes |
| --- | --- |

(40)

Laval-Entrammes

| (41) | Le Castellet (öppen från den 1 juni till den 31 juli. Undantagsvis öppen från den 22 till den 31 oktober 2022.) |
| --- | --- |

(41)

Le Castellet (öppen från den 1 juni till den 31 juli. Undantagsvis öppen från den 22 till den 31 oktober 2022.)

| (42) | Le Havre-Octeville |
| --- | --- |

(42)

Le Havre-Octeville

| (43) | Le Mans-Arnage |
| --- | --- |

(43)

Le Mans-Arnage

| (44) | Le Touquet-Côte ďOpale |
| --- | --- |

(44)

Le Touquet-Côte ďOpale

| (45) | Lille-Lesquin |
| --- | --- |

(45)

Lille-Lesquin

| (46) | Limoges-Bellegarde |
| --- | --- |

(46)

Limoges-Bellegarde

| (47) | Lorient-Lann-Bihoué |
| --- | --- |

(47)

Lorient-Lann-Bihoué

| (48) | Lyon-Bron |
| --- | --- |

(48)

Lyon-Bron

| (49) | Lyon Saint-Exupéry. |
| --- | --- |

(49)

Lyon Saint-Exupéry.

| (50) | Marseille-Provence |
| --- | --- |

(50)

Marseille-Provence

| (51) | Metz-Nancy-Lorraine |
| --- | --- |

(51)

Metz-Nancy-Lorraine

| (52) | Monaco-Héliport |
| --- | --- |

(52)

Monaco-Héliport

| (53) | Montpellier-Méditérranée |
| --- | --- |

(53)

Montpellier-Méditérranée

| (54) | Nantes-Atlantique |
| --- | --- |

(54)

Nantes-Atlantique

| (55) | Nice-Côte d’Azur |
| --- | --- |

(55)

Nice-Côte d’Azur

| (56) | Nîmes-Garons |
| --- | --- |

(56)

Nîmes-Garons

| (57) | Orléans-Bricy |
| --- | --- |

(57)

Orléans-Bricy

| (58) | Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel |
| --- | --- |

(58)

Orléans-Saint-Denis-de-l’Hôtel

| (59) | Paris-Charles de Gaulle |
| --- | --- |

(59)

Paris-Charles de Gaulle

| (60) | Paris-le Bourget |
| --- | --- |

(60)

Paris-le Bourget

| (61) | Paris Orly |
| --- | --- |

(61)

Paris Orly

| (62) | Pau-Pyrénées |
| --- | --- |

(62)

Pau-Pyrénées

| (63) | Perpignan-Rivesaltes |
| --- | --- |

(63)

Perpignan-Rivesaltes

| (64) | Poitiers-Biard |
| --- | --- |

(64)

Poitiers-Biard

| (65) | Quimper--Pluguffan (öppen från början av maj till början av september) |
| --- | --- |

(65)

Quimper--Pluguffan (öppen från början av maj till början av september)

| (66) | Rennes Saint-Jacques |
| --- | --- |

(66)

Rennes Saint-Jacques

| (67) | Rodez-Aveyron |
| --- | --- |

(67)

Rodez-Aveyron

| (68) | Rouen-Vallée de Seine |
| --- | --- |

(68)

Rouen-Vallée de Seine

| (69) | Saint-Brieuc-Armor |
| --- | --- |

(69)

Saint-Brieuc-Armor

| (70) | Saint-Etienne Loire |
| --- | --- |

(70)

Saint-Etienne Loire

| (71) | Saint-Nazaire-Montoir |
| --- | --- |

(71)

Saint-Nazaire-Montoir

| (72) | Strasbourg-Entzheim |
| --- | --- |

(72)

Strasbourg-Entzheim

| (73) | Tarbes-Lourdes-Pyrénées |
| --- | --- |

(73)

Tarbes-Lourdes-Pyrénées

| (74) | Toulouse-Blagnac |
| --- | --- |

(74)

Toulouse-Blagnac

| (75) | Toulouse-Francazal |
| --- | --- |

(75)

Toulouse-Francazal

| (76) | Tours-Val de Loire |
| --- | --- |

(76)

Tours-Val de Loire

| (77) | Troyes-Barberey |
| --- | --- |

(77)

Troyes-Barberey

| (78) | Valence – Chabeuil (från den 1 juni 2021) |
| --- | --- |

(78)

Valence – Chabeuil (från den 1 juni 2021)

Sjögränser

| (1) | Ajaccio |
| --- | --- |

(1)

Ajaccio

| (2) | Bastia |
| --- | --- |

(2)

Bastia

| (3) | Bayonne |
| --- | --- |

(3)

Bayonne

| (4) | Bordeaux |
| --- | --- |

(4)

Bordeaux

| (5) | Boulogne |
| --- | --- |

(5)

Boulogne

| (6) | Brest |
| --- | --- |

(6)

Brest

| (7) | Caen-Ouistreham |
| --- | --- |

(7)

Caen-Ouistreham

| (8) | Calais |
| --- | --- |

(8)

Calais

| (9) | Cannes-Vieux Port |
| --- | --- |

(9)

Cannes-Vieux Port

| (10) | Carteret |
| --- | --- |

(10)

Carteret

| (11) | Cherbourg |
| --- | --- |

(11)

Cherbourg

| (12) | Dieppe |
| --- | --- |

(12)

Dieppe

| (13) | Dover |
| --- | --- |

(13)

Dover

| (14) | Dunkerque |
| --- | --- |

(14)

Dunkerque

| (15) | Granville |
| --- | --- |

(15)

Granville

| (16) | Honfleur |
| --- | --- |

(16)

Honfleur

| (17) | La Rochelle-La Pallice |
| --- | --- |

(17)

La Rochelle-La Pallice

| (18) | Le Havre |
| --- | --- |

(18)

Le Havre

| (19) | Les Sables-d’Olonne-Port |
| --- | --- |

(19)

Les Sables-d’Olonne-Port

| (20) | Lorient |
| --- | --- |

(20)

Lorient

| (21) | Marseille |
| --- | --- |

(21)

Marseille

| (22) | Monaco-Port de la Condamine |
| --- | --- |

(22)

Monaco-Port de la Condamine

| (23) | Nantes-Saint-Nazaire |
| --- | --- |

(23)

Nantes-Saint-Nazaire

| (24) | Nice |
| --- | --- |

(24)

Nice

| (25) | Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis |
| --- | --- |

(25)

Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis

| (26) | Port-la-Nouvelle |
| --- | --- |

(26)

Port-la-Nouvelle

| (27) | Port-Vendres |
| --- | --- |

(27)

Port-Vendres

| (28) | Roscoff |
| --- | --- |

(28)

Roscoff

| (29) | Rouen |
| --- | --- |

(29)

Rouen

| (30) | Saint-Brieuc |
| --- | --- |

(30)

Saint-Brieuc

| (31) | Saint-Malo |
| --- | --- |

(31)

Saint-Malo

| (32) | Sète |
| --- | --- |

(32)

Sète

| (33) | Toulon |
| --- | --- |

(33)

Toulon

Landgränser

| (1) | Gare de Bourg-Saint-Maurice (öppen från början av december till mitten av april) |
| --- | --- |

(1)

Gare de Bourg-Saint-Maurice (öppen från början av december till mitten av april)

| (2) | Gare de Moûtiers (öppen från början av december till mitten av april) |
| --- | --- |

(2)

Gare de Moûtiers (öppen från början av december till mitten av april)

| (3) | Ashford International railway station |
| --- | --- |

(3)

Ashford International railway station

| (4) | Cheriton/Coquelles |
| --- | --- |

(4)

Cheriton/Coquelles

| (5) | Gare de Chessy-Marne-la-Vallée |
| --- | --- |

(5)

Gare de Chessy-Marne-la-Vallée

| (6) | Gare de Fréthun |
| --- | --- |

(6)

Gare de Fréthun

| (7) | Gare de Lille-Europe |
| --- | --- |

(7)

Gare de Lille-Europe

| (8) | Gare de Paris-Nord |
| --- | --- |

(8)

Gare de Paris-Nord

| (9) | St-Pancras railway station |
| --- | --- |

(9)

St-Pancras railway station

| (10) | Ebbsfleet railway station |
| --- | --- |

(10)

Ebbsfleet railway station

| (11) | Pas de la Case-Porta |
| --- | --- |

(11)

Pas de la Case-Porta

| (12) | Gare de TGV Roissy - flygplats |
| --- | --- |

(12)

Gare de TGV Roissy - flygplats

Förteckning över tidigare offentliggöranden

EUT C 247, 13.10.2006, s. 25.

EUT C 77, 5.4.2007, s. 11.

EUT C 153, 6.7.2007, s. 22.

EUT C 164, 18.7.2008, s. 45.

EUT C 316, 28.12.2007, s. 1.

EUT C 134, 31.5.2008, s. 16.

EUT C 177, 12.7.2008, s. 9.

EUT C 200, 6.8.2008, s. 10.

EUT C 331, 31.12.2008, s. 13.

EUT C 3, 8.1.2009, s. 10.

EUT C 37, 14.2.2009, s. 10.

EUT C 64, 19.3.2009, s. 20.

EUT C 99, 30.4.2009, s. 7.

EUT C 229, 23.9.2009, s. 28.

EUT C 263, 5.11.2009, s. 22.

EUT C 298, 8.12.2009, s. 17.

EUT C 74, 24.3.2010, s. 13.

EUT C 326, 3.12.2010, s. 17.

EUT C 355, 29.12.2010, s. 34.

EUT C 22, 22.1.2011, s. 22.

EUT C 37, 5.2.2011, s. 12.

EUT C 149, 20.5.2011, s. 8.

EUT C 190, 30.6.2011, s. 17.

EUT C 203, 9.7.2011, s. 14.

EUT C 210, 16.7.2011, s. 30.

EUT C 271, 14.9.2011, s. 18.

EUT C 356, 6.12.2011, s. 12.

EUT C 111, 18.4.2012, s. 3.

EUT C 183, 23.6.2012, s. 7.

EUT C 313, 17.10.2012, s. 11.

EUT C 394, 20.12.2012, s. 22.

EUT C 51, 22.2.2013, s. 9.

EUT C 167, 13.6.2013, s. 9.

EUT C 242, 23.8.2013, s. 2.

EUT C 275, 24.9.2013, s. 7.

EUT C 314, 29.10.2013, s. 5.

EUT C 324, 9.11.2013, s. 6.

EUT C 57, 28.2.2014, s. 4.

EUT C 167, 4.6.2014, s. 9.

EUT C 244, 26.7.2014, s. 22.

EUT C 332, 24.9.2014, s. 12.

EUT C 420, 22.11.2014, s. 9.

EUT C 72, 28.2.2015, s. 17.

EUT C 126, 18.4.2015, s. 10.

EUT C 229, 14.7.2015, s. 5.

EUT C 341, 16.10.2015, s. 19.

EUT C 84, 4.3.2016, s. 2.

EUT C 236, 30.6.2016, s. 6.

EUT C 278, 30.7.2016, s. 47.

EUT C 331, 9.9.2016, s. 2.

EUT C 401, 29.10.2016, s. 4.

EUT C 484, 24.12.2016, s. 30.

EUT C 32, 1.2.2017, s. 4.

EUT C 74, 10.3.2017, s. 9.

EUT C 120, 13.4.2017, s. 17.

EUT C 152, 16.5.2017, s. 5.

EUT C 411, 2.12.2017, s. 10.

EUT C 31, 27.1.2018, s. 12.

EUT C 261, 25.7.2018, s. 6.

EUT C 264, 26.7.2018, s. 8.

EUT C 368, 11.10.2018, s. 4.

EUT C 459, 20.12.2018, s. 40.

EUT C 43, 4.2.2019, s. 2.

EUT C 64, 27.2.2020, s. 17.

EUT C 231, 14.7.2020, s. 2.

EUT C 58, 18.2.2021, s. 35.

EUT C 81, 10.3.2021, s. 27.

EUT C 184, 12.5.2021, s. 8.

EUT C 219, 9.6.2021, s. 9.

EUT C 279, 13.7.2021, s. 4.

EUT C 290, 20.7.2021, s. 10.

EUT C 380, 20.9.2021, s. 3.

EUT C 483, 1.12.2021, s. 19.

EUT C 201, 18.5.2022, s. 82.

---

(1)  Se förteckningen över tidigare offentliggöranden i slutet av denna uppdatering.

(2)  EGT L 77, 23.3.2016, s.1.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/13

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 229/05)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”VACA GALLEGA – BUEY GALLEGO”

EU-nr: PGI-ES-02308 – 27 april 2017

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn

”Vaca Gallega – Buey Gallego”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Färskt kött från galiciska kor eller stutar av raserna galicisk ljus, galicisk brun (Cachena, Caldelana, Frieiresa, Limiana och Vianesa), Asturiana de los Valles, Limousin, Blonde d’Aquitaine, frisisk ko (Frisona) och brun alpko (Pardo Alpina), renrasiga eller korsningar mellan dessa raser.

Åtskillnad görs mellan följande typer av djur baserat på kön, ålder och produktionssystem:

| a) | Kor: Hondjur som har kalvat minst en gång före slakt. Köttet är rött till körsbärsrött och har tunna marmoreringsstrimmor. Fettet är gräddvitt till gulvitt med fast textur och fibrer som känns fasta vid beröring.






  — | Slaktkropparnas konformation: formklasserna E, U, R och O (men inte O-). Detta konformationskrav gäller inte för slaktkroppar av rasen galicisk brun. |
| --- | --- | --- |

a)

Kor: Hondjur som har kalvat minst en gång före slakt. Köttet är rött till körsbärsrött och har tunna marmoreringsstrimmor. Fettet är gräddvitt till gulvitt med fast textur och fibrer som känns fasta vid beröring.

—

Slaktkropparnas konformation: formklasserna E, U, R och O (men inte O-). Detta konformationskrav gäller inte för slaktkroppar av rasen galicisk brun.

| — | Fettansättningsgrad: 5, 4 och 3. |
| --- | --- |

—

Fettansättningsgrad: 5, 4 och 3.

| b) | Stutar: Handjur som har kastrerats före ett års ålder och som är äldre än 48 månader vid slakt. Köttet är rött till violett och har tydlig marmorering. Fettet är pärlvitt till gult med fast textur och fibrer som känns fasta vid beröring.






  — | Slaktkropparnas konformation: E, U och R. |
| --- | --- | --- |

b)

Stutar: Handjur som har kastrerats före ett års ålder och som är äldre än 48 månader vid slakt. Köttet är rött till violett och har tydlig marmorering. Fettet är pärlvitt till gult med fast textur och fibrer som känns fasta vid beröring.

—

Slaktkropparnas konformation: E, U och R.

| — | Fettansättningsgrad: 5 och 4. |
| --- | --- |

—

Fettansättningsgrad: 5 och 4.

Kött med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har en doft av animaliskt fett beroende på köttets fettansättningsgrad (slaktkropparnas genomsnittliga halt av intramuskulärt fett överstiger 5,6 %). Köttet är mört och saftigt med en tydlig kvardröjande köttsmak och en något syrlig eftersmak.

Slaktkroppar, kvartsparter, ländbitar och andra styckningsdelar som är avsedda att fileas och säljas färska och styckade till konsumenten måste säljas som kylvara. Om de fryses in kommer de att förlora sin skyddade geografiska beteckning.

Ordet ”selección” får användas i märkningen av kött som omfattas av denna skyddade geografiska beteckning och härrör från slaktkroppar från såväl ”Vaca Gallega” som ”Buey Gallego”, kända för sin marmorering och orangegula utanpåliggande fett, och som uppfyller följande krav:

| — | Slaktkropparnas konformation: E, U och R+. |
| --- | --- |

—

Slaktkropparnas konformation: E, U och R+.

| — | Fettansättningsgrad: 5 och 4+. |
| --- | --- |

—

Fettansättningsgrad: 5 och 4+.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Under kornas och stutarnas produktiva liv baseras deras foder på bete, färskt foder (gräs och spannmål) och konserverat foder (gräsensilage, majsensilage och hö) som kompletteras med spannmålskärnor, potatis, rovor, halm och foderblandningar.

Det milda atlantiska klimatet gynnar tidig skörd av ett överflöd av kvalitetsfoder med högt energi- och proteininnehåll så att djurens fodertillgång kan säkras. Hänsyn tas även till att årsgenomsnittet för besättningarnas djurtäthet inte får överstiga 2 djurenheter per hektar utnyttjad jordbruksareal (UJA).

Merparten av det foder som används måste komma från den egna gården och minst 80 % måste komma från det geografiska område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen. De arter som växer i de galiciska betesmarkerna utgörs huvudsakligen av olika sorters gräs (svingel, ven, ängsgräs, rajgräs och hundäxing) samt, om än i mindre utsträckning, baljväxter (klöver och käringtand). Foderstatens energiinnehåll kompletteras med ensilage på mogen eller omogen majs samt spannmålsmjöl.

Under slutgödningsfasen får djurens diet kompletteras med foderblandning upp till högst 1 kg torrsubstans per dag och en genomsnittlig levande vikt på 100 kg under denna fas. Detta foder måste vara framställt från vegetabiliska råvaror. Minst 80 % av fodret måste utgöras av spannmål eller spannmålsbaserade råvaror, baljväxter och oljeväxtfrön. Det är absolut förbjudet att använda produkter som skulle kunna påverka kornas eller stutarnas normala tillväxttakt och utveckling, och detta gäller även biprodukter av animaliskt ursprung.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Födsel, uppfödning, gödning och slakt av korna och stutarna samt styckning av slaktkropparna måste ske inom det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkten kan möras, fileas, förpackas och märkas i bearbetningsanläggningar som registrerats hos tillsynsnämnden eller i anläggningar som har undertecknat ett samarbetsavtal med tillsynsnämnden om kontroll, märkning och saluföring av den skyddade produkten.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Alla slaktkroppar, kvartsparter, styckningsdelar och bitar därav måste märkas med det registrerade namnet ”Vaca Gallega – Buey Gallego” och följande logotyp för den skyddade geografiska beteckningen:

Image 1

Varje märkning måste innehålla orden ”Vaca Gallega” eller ”Buey Gallego” (beroende på typ av kött) och de ska stå i samma fält som det registrerade namnet och logotypen för den skyddade geografiska beteckningen, enligt nedan:

Image 2

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” utgörs av hela den autonoma regionen Galicien.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan det geografiska området och kött med namnet ”Vaca Gallega – Buey Gallego” baseras på produktens särskilda egenskaper och förstärks av produktens anseende.

Fysiska förhållanden och naturliga faktorer i det geografiska området

Arbetet med att föda upp och göda kor och stutar som lämpar sig för produktion av ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har historiska kopplingar till Galiciens särskilda geografi, i synnerhet på grund av de jord- och klimatförhållanden för foderproduktion som råder i området.

Det galiciska landskapet domineras av böljande kullar och låga berg, sällan högre än 800 m, åtskilda av skyddade dalgångar som gör det möjligt med beteshållning året om. Ett omfattande nätverk med vattendrag ger bevattningsmöjligheter och förser korna och stutarna med dricksvatten. Vattnet är relativt rikt på natrium och klorider, medan kalcium-, magnesium- och kiselhalterna är låga.

Jordlagren vilar huvudsakligen på en berggrund av granit och skiffer som ger jorden dess surhet och höga halt av organiskt material. Klimatet är tempererat med en stark marin påverkan och karakteriseras av milda temperaturer (med ett vägt genomsnitt på över 13 oC) och riklig nederbörd (mer än 1 100 mm per år).

Dessa miljöförhållanden har gett upphov till en mycket varierad flora, bestående framför allt av hemikryptofyter, varav merparten lokalt anpassade acidofila arter. Här bör särskilt nämnas olika vilda ängsörter, särskilt olika gräsarter (främst svingel, ven, ängsgräs, rajgräs och hundäxing) samt även baljväxter (klöver och käringtand), med många olika ekotyper och varianter med inhemsk genetisk bas. De trivs i området och har anpassat sig väl.

De naturliga förhållandena lämpar sig väl för foderproduktion och gör det möjligt att föda upp boskapen på foder som till största delen härrör från gårdens egna resurser.

Historiska och mänskliga faktorer

Ända sedan förhistorisk tid har man hållit nötboskap i Galicien. Från 1100-talet och framåt utvecklades en typ av produktion där kor och stutar successivt införlivades i familjejordbrukens verksamhet. Hur viktig denna produktion var framgår tydligt under 1700-talet då nötboskap användes för att bruka jorden och sedan i slutet av sin levnad göddes inför slakt. Från 1500-talet fram till 1900-talet föddes en tredjedel av Spaniens nötboskap upp i Galicien.

I mitten av 1900-talet gjorde den bistra efterkrigstiden att familjejordbruken för att överleva blev tvungna att fortsätta med sina traditionella produktionsmetoder, vilket lett till att den viktigaste kvalitetsfaktorn för denna produkt levt vidare: det karakteristiska sättet att göda boskapen med hjälp av lokala resurser. Boskapsuppfödning sker fortfarande på mindre familjejordbruk där man upprätthåller symbiosen mellan boskapen, landskapet och människorna och där man är mån om att fortsätta med de metoder för uppfödning och omsorgsfull skötsel som förts vidare från generation till generation.

Hemligheterna bakom denna boskapsskötsel är, enligt historikerna, i korta drag följande: Små produktionsenheter och små besättningar, djur som används i arbetet på åkern – dock inte alltför mycket – och som i slutet av arbetslivet stallas in och göds omsorgsfullt med färskt ängsgräs och annat foder. Detta sätt att göda boskapen, där omsorg om djuren kombineras med en lagom mängd fysiskt arbete och som successivt kom att spridas över hela regionen, vilket det finns bevis för skedde redan flera hundra år tillbaka i tiden, ger köttet dess höga kvalitet och speciella prägel. Köttets anseende var så högt att det så tidigt som under 1700- och 1800-talen fanns många experter, t.ex. Martín Sarmiento, N. Casas och R. Jordana y Morera, som beskrev Galicien och boskapsgårdarna där som ett föredöme för övriga Spanien: små gårdar där jordbruk och boskapsskötsel kombineras för att skapa välstånd, befolka landet och producera kungadömets bästa boskap och kött.

Det vanligaste produktionssystemet är ett semi-extensivt lantbruk eftersom det passar bra ihop med den galiciska geografin och graden av fragmentering och småskalighet hos gårdarna. Nötboskapen går vanligen på bete på dagen och hålls installade på natten, då de också får tilläggsfoder.

Det krävs en slutgödningsperiod för korna och stutarna på minst sex månader före slakt för att de ska bli färdiggödda. Enligt galicisk tradition hålls därför djuren installade före slakt – eller får sina rörelsemöjligheter utomhus begränsade.

Särskilda egenskaper hos produkten

Slaktkroppar från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har en genomsnittlig halt av intramuskulärt fett på mer än 5,6 %, vilket är betydligt högre än de genomsnittliga värdena för slaktkroppar från andra kor och stutar. Detta anses vara en positiv faktor som är avgörande för köttets sensoriska kvalitet (smak, mörhet, saftighet och aptitlighet).

Kött med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” har bra fettprofil med en hög andel enkelomättade och fleromättade fettsyror. Dessutom är kvoten mellan n-6- och n-3-fettsyror utmärkt eftersom den i genomsnitt ligger under 2,05.

Orsakssamband mellan det geografiska området, mänskliga faktorer och de särskilda egenskaperna hos produkten

Köttproduktionsmetoderna i Galicien karakteriseras av ett blandsystem där bete alternerar med utfodring i stallar. På gårdarna använder man sig av egna foderresurser och skördeöverskott, vilket ger ett marmorerat kött som utmärker sig för sina särskilda egenskaper och sensoriska kvalitet.

Foderstaten består av foderväxter, främst högproduktiva grässorter och baljväxter, vars ekotyper och varianter är väl anpassade till den lokala miljön. Tillsammans med slutgödningsperioden på minst sex månader då energiinnehållet i djurens foderstat kompletteras med ensilage av mogen eller omogen majs, spannmålsmjöl och foderblandningar innebär detta att slaktkroppar från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” innehåller ovan nämnda andel intramuskulärt fett, en andel som är högre än genomsnittet för slaktkroppar från annan boskap.

Seden att låta boskapen gå på bete, en foderstat som till minst 80 % har producerats i Galicien, med inhemska acidofila gräsarter som det dominerande inslaget, samt vattnets kemiska sammansättning i regionen är de faktorer som ger slaktkroppar från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” en sådan fin fettprofil, där enkelomättade och fleromättade fettsyror överväger i förhållande till mättade fettsyror. Det är även dessa faktorer som ger köttet dess doft av animaliskt fett, kvardröjande köttsmak och något syrliga eftersmak, egenskaper som är typiska för denna skyddade produkt.

Sambandet mellan det geografiska området och produktens egenskaper fastställs i en rapport från Fundación Centro Tecnolóxico da Carne (11.4.2016).

Anseende

Kött från djur med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” uppskattas av konsumenterna och nämns ofta i kulinariska texter från 1800- och 1900-talen. 1878 slog Museros y Rovira fast att ”köttet är magert och har en utsökt smak på grund av det foder som boskapen får”. 1894 beskrev den främste gourmeten i Spaniens kulinariska historia, Ángel Muro, detta kött som ”ett nötkött med hög kvalitet från kor eller stutar, mustigt mörkrött till färgen och ådrat som marmor”.

Många experter menar att detta kött ingår i en grupp utvalda köttsorter som anses vara bland de bästa i världen, bland såväl delikatesscharkuterister som inom den högre gastronomin i många länder. (På sin webbsida www.stephanedecotterd.com ställer stjärnkocken Stéphane Décotterd den retoriska frågan ”Le bœuf de Galice, la meilleure viande du monde?” [Galiciskt nötkött – det bästa köttet i världen?], ett inlägg publicerat den 11 februari 2017, och El Mundo-journalisten Manuel Darriba skriver den 8 november 2009 en artikel med titeln ”El buey gallego. 1.600 kilos de la mejor carne del mundo” [Den galiciska stuten: 1 600 kilo av det bästa köttet i världen]). Kött med beteckningen ”Vaca Gallega – Buey Gallego” är en välkänd produkt med högt anseende, vilket framgår av det faktum att köttet säljs i specialiserade charkuteributiker, finns med på exklusiva restaurangers menyer och används i maträtter tillagade av välkända kockar.

I nationella såväl som i internationella medier har det refererats till produkten många gånger. Journalisten Carlos Herrera skriver t.ex. i XLSemanal att ”...när en bit lades på grillen på Iñaki bar i Balmaseda var det som att bokstavligen träda in i paradiset. Det var en bit äkta galiciskt nötkött ...” (8.4.2018). Journalisten Marie-Claire Digby i The Irish Times: ”Det bästa nötköttet som kökschefen Gareth Smith någonsin ätit kom från en av de där galiciska korna ...” (2.12.2016). Köttet har även fått fina omdömen av många matrecensenter (Mike Gibson, Killian Fox, Jay Rayner, Lydia Itoi, Jeffrey Steingarten, Jacob Richler, Janet Mendel etc.) och av bloggare och opinionsbildare specialiserade på nötkött.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://mediorural.xunta.gal/sites/default/files/produtos/en-tramitacion/Pliego-de-condiciones-IGP-Vaca-Gallega-Buey-Gallego-febreiro-2022.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/18

---

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 229/06)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Murazzano”

EU-nr: PDO-IT-0015-AM01 – 18 november 2020

SUB (X) SGB ( )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP [föreningen för skydd av osten ”Murazzano” SUB], via Piazza Oberto, 1 – 12060 Bossolasco (CN), Italien. E-postadress: consorzio.murazzano@gmail.com; Certifierad e-postadress: consorziomurazzano@sicurezzapostale.it.

Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano DOP (föreningen för skydd av osten ”Murazzano” SUB) består av producenter av osten ”Murazzano” och har rätt att ansöka om ändring enligt artikel 13.1 i dekret nr 12511 av den 14 oktober 2013 från ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

| ☒ | Produktens namn |
| --- | --- |

☒

Produktens namn

| ☒ | Produktbeskrivning |
| --- | --- |

☒

Produktbeskrivning

| ☐ | Geografiskt område |
| --- | --- |

☐

Geografiskt område

| ☒ | Bevis på ursprung |
| --- | --- |

☒

Bevis på ursprung

| ☒ | Produktionsmetod |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetod

| ☒ | Samband |
| --- | --- |

☒

Samband

| ☒ | Märkning |
| --- | --- |

☒

Märkning

| ☒ | Annat: Omorganisering av produktspecifikationen: nytt utkast till artikeln om kontroller och införande av uppgifter om kontrollorganet |
| --- | --- |

☒

Annat: Omorganisering av produktspecifikationen: nytt utkast till artikeln om kontroller och införande av uppgifter om kontrollorganet

4.   Typ av ändring(ar)

| ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

| ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Först och främst bör nämnas att det huvudsakliga syftet med ändringen av produktspecifikationen för ”Murazzano” är att samla reglerna för ”Murazzano” SUB i ett enda dokument och lägga till viss information som inte fanns med när produkten registrerades och på så sätt anpassa produktspecifikationen och det sammanfattande dokument till lagstiftningskraven.

”Murazzano” registrerades som en SUB genom förordning (EG) nr 1107/96 av den 26 juni 1996 i enlighet med artikel 17 i förordning (EEG) nr 2081/92. Dokumenten som låg till grund för registreringen var presidentdekret nr 334 av den 30 juni 1983, genom vilket ursprungsbeteckningen erkändes i Italien, ett dokument på fyra sidor med titeln ”Murazzano” D.O.P. [”Murazzano” SUB] och sammanfattningen.

Produktspecifikationen är för närvarande uppdelad på tre artiklar: Artikel 1 innehåller erkännandet av produktnamnet. I artikel 2 definieras den erkända produkten, hur den ska framställas samt dess egenskaper. I artikel 3 avgränsas produktionsområdet.

Sammanfattningen innehåller information om namnet, produktbeskrivningen, det geografiska området, produktionsmetoden, sambandet med det geografiska området och uppgifter om märkning och kontroller.

Produktens namn

Denna ändring berör endast textens utformning. Ändringen gäller artikel 1 i den befintliga produktspecifikationen (presidentdekret nr 334 av den 30 juni 1983).

Nuvarande version:

Artikel 1

Ursprungsbeteckningen för osten ”Murazzano” erkänns härmed och får endast användas för den produkt som uppfyller kraven i detta dekret vad gäller bearbetningsmetoder och de organoleptiska egenskaper och produktegenskaper som härrör från det produktionsområde som avgränsas i artikel 3 nedan.

Ny version:

”Artikel 1

Namn

Den skyddade ursprungsbeteckningen för osten ’Murazzano’ får endast användas för den produkt som uppfyller kraven i denna produktspecifikation vad gäller bearbetningsmetoder och de organoleptiska egenskaper och produktegenskaper som härrör från det produktionsområde som avgränsas i artikel 3 nedan.”

Produktbeskrivning

Produktbeskrivning

Ändring av artikel 2 i produktspecifikationen (presidentdekret nr 334 av den 30 juni 1983) och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

Nuvarande version:

Helfet, färsk ost som framställs uteslutande av fårmjölk eller av en blandning av minst 60 % fårmjölk och högst 40 % komjölk.

Form: cylindrisk med platta ytor som har en aningen upphöjd kant.

Storlek: diameter på cirka 10–15 cm, kanthöjd på cirka 3–4 cm med variationer uppåt eller nedåt beroende på framställningsperiodens längd.

Vikt: 300–400 g.

Ostmassans färg: mjölkvit.

Ostmassans textur: mjuk, aningen fast, ibland med ett litet antal pipor, och lätt grynig; varken färgpigment eller särskilda aromämnen används.

Yttre lager: saknar skalk, färska ostar är mjölkvita medan det på ostar som har mognat längre bildas ett tunt, halmgult skikt.

Smak: fin, milt aromatisk angenäm smak som påminner om fårmjölk.

Fetthalt i torrsubstansen: minst 50 %.

Ny version:

”Ursprungsbeteckningen ’Murazzano’ får endast användas för ost med följande egenskaper: helfet, färsk ost som framställs uteslutande av fårmjölk från får av rasen Delle Langhe eller av en blandning av minst 60 % fårmjölk och högst 40 % komjölk. Osten används som dessertost och har de egenskaper som anges nedan.

Form: cylindrisk med platta ytor som har en aningen upphöjd kant.

Storlek: diameter på cirka 10–15 cm, kanthöjd på cirka 3–4 cm.

Vikt: 250–400 g.

Storlek och vikt motsvarar de värden som registreras efter den kortaste mognadsperioden.

Beskrivning av ostmassan: Mjuk, aningen fast, ibland med ett litet antal pipor, lätt grynig. När osten mognar skiftar färgen från mjölkvit till halmgul. Texturen förändras under ostmogningen och går från att vara mjuk till att bli mer fast i takt med att fuktigheten försvinner. Den blir till slut halvhård eller hård.

Varken färgpigment eller särskilda aromämnen används.

Yttre lager: färska ostar saknar skalk, det yttre lagret är mjölkvitt och har ibland ett tunt, halmgult skikt som gradvis blir mörkare till färgen.

Smak: fin, milt aromatisk angenäm smak som påminner om fårmjölk. När osten mognar blir doften och smaken starkare.

Fetthalt i torrsubstansen: minst 50 % med en tolerans på 2 % om produkten framställs uteslutande av fårmjölk och 47 % med en tolerans på 2 % om produkten framställs av en blandning av fårmjölk och komjölk.”

Den lägsta vikten har ändrats från 300 g till 250 g.

Ändringen är nödvändig för att tillgodose efterfrågan på marknaden och underlätta arbetet för småskaliga osttillverkare under de tider på året då mjölkproduktionen är mindre. Det har också specificerats att storlek och vikt motsvarar de värden som registreras efter den kortaste mognadsperioden, eftersom en längre ostmogning eller mognadslagring leder till lägre fuktighet och därmed mindre vikt och storlek.

Lägsta fetthalt i torrsubstansen har minskats från en minimiprocentsats på 53 % till 50 % med en tolerans på 2 % om produkten framställs uteslutande av fårmjölk, och från en minimiprocentsats på 50 % till 47 % med en tolerans på 2 % om produkten framställs av en blandning av fårmjölk och komjölk. Detta gjordes på grundval av följande observationer och överväganden:

Fetthalten som angavs i produktspecifikationen från 1983 togs från en studie från 1964. Studien rörde en situation då boskapsskötseln till stor del skiljde sig från dagsläget. På den tiden var antalet djur av fårrasen Delle Langhe fler än 30 000, medan det i dag endast återstår 2 000. Hänsyn måste därför tas till konsekvenserna av den genetiska utarmning som en sådan minskning kan leda till vad gäller selektiv uppfödning.

Den genomsnittliga mjölkproduktionen uppgick 1963 till 100 kg per djur, medan den i dag uppgår till cirka 150 kg per djur.

Det finns inga uppgifter om fårmjölkens fettvärde vid tidpunkten för studien från 1964, men det är tydligt att fettinnehållet i ost påverkas av innehållet i de olika komponenterna (fett, protein, laktos, aska) i den mjölk som den framställs av. Därmed får en ökning av mängden mjölk som produceras en negativ effekt på det procentuella innehållet av fett, protein m.m. i varje liter mjölk.

En djupgående studie om detta ämne som genomfördes av Turins universitet så sent som 2012 visade att fettinnehållet i mjölk varierar betydligt mellan olika anläggningar, en variation som otvivelaktigt är påverkad av genetiska faktorer och de utfodringsmetoder som upprätthålls i enlighet med traditionen. Eftersom osten i fråga i allra högsta grad är en hantverksprodukt är en annan mycket relevant faktor att studien visade att det fanns betydande variationer i vasslans fettrester, dvs. i det fett som försvinner från ostmassan under bearbetningen.

Dessa siffror hade naturligtvis en betydande inverkan på fettinnehållet i osten, så till den grad att Turins universitet kunde se att fettinnehållet i ”Murazzano” många gånger var lägre än det som angetts 1964 och därefter i produktspecifikationen från 1983.

Dessutom kan det antas att de värden som anges i den befintliga produktspecifikationen fastställdes med hjälp av mindre precisa analysmetoder än de som finns tillgängliga i dag.

Hänvisning till rasen Delle Langhe har lagts till med avseende på fårmjölken.

Fram till i dag har denna uppgift endast nämnts i dokumentet med titeln ”Murazzano” som nämns i inledningen. Hänvisningen har därför lagts till i artikel 2 i produktspecifikationen och i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet.

”Murazzano”

Beskrivningen av ostmassans färg, yttre lager och smak har kompletterats med egenskaperna hos ”Murazzano”-ostar som har mognat längre, i syfte att anpassa beskrivningen av ”Murazzano” till den ändring som gjorts gällande den längre mognadsperioden (se ändringen av produktionsmetoden som beskrivs nedan).

Bevis på ursprung

Bevis på ursprung

En särskild artikel har lagts till i produktspecifikationen för att anpassa den till gällande lagstiftning.

Den nya artikeln lyder som följer:

”Artikel 4

Bevis på ursprung

Varje led i produktionsprocessen övervakas och alla inkommande och utgående produkter registreras. Produktens spårbarhet säkerställs dels på detta sätt, dels genom att alla aktörer i produktionskedjan förs upp på en särskild förteckning som hanteras av kontrollorganet samt genom att en deklaration över de kvantiteter som produceras lämnas in till kontrollorganet i god tid. Alla fysiska och juridiska personer som förs upp på de relevanta förteckningarna är föremål för kontroller av kontrollorganet enligt produktionsspecifikationen och den relaterade kontrollplanen.”

Produktionsmetod

Produktionsmetod

Ändring av artikel 2 i produktspecifikationen. Avsnittet om utfodring och antalet mjölkningar har ändrats och koaguleringstemperaturtoleransen och mognadsperioden har specificerats.

Ändring av artikel 2 i produktspecifikationen och punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet – utfodring.

Nuvarande version:

”Fårens, och i förekommande fall kornas, föda ska bestå av grönfoder eller torrfoder från produktionsområdet.”

Ny version:

”Den årliga foderransonen för boskap vars mjölk ska bearbetas till ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’ ska bestå av grönfoder eller konserverat foder, som ska uppgå till minst 70 % av torrsubstansen, och kraftfoder eller kompletteringsfoder, som ska uppgå till högst 30 % av torrsubstansen. Minst 80 % av fodret måste komma från ursprungsområdet.

Djuren betar när årstiden tillåter det.

Foder med ursprung utanför det avgränsade geografiska området får aldrig överstiga 50 % av torrsubstansen utslaget på ett helt år. Vitamin- och mineraltillskott får användas upp till den gräns som tillåts enligt lag.”

Produktionsområdet ligger uteslutande på icke-bevattnade marker på höga eller relativt höga kullar. Foderproduktionen kan därför minska under år med låg nederbörd, vilket också är kopplat till klimatförändringarna.

Under några års tid har det i ursprungsområdet också skett en mycket storskalig intensifiering av hasselnötsodling och, i mindre utsträckning, vinodling, med en därav följande minskning av tillgängliga betesmarker. Till detta kan läggas den ökade förekomsten av vargar som attackerar flockar och skrämmer får, vilket försvårar bete i mindre gynnade områden där gräs är svårare att slå. Detta innebär i allt högre grad att man ibland använder säkra stallar för djuren och att marginella betesområden överges, med en ökad användning av konserverat foder som följd.

Det har därför tillåtits att eventuellt komplettera boskapens föda med måttliga mängder foder, inklusive kompletteringsfoder. All måttlig komplettering av födan med foder, inklusive kompletteringsfoder, härrör från behovet av att säkerställa att djuren får ett balanserat näringsintag under laktationen och dräktigheten, bl.a. av djurskyddsskäl. Metoden kan också visa sig vara nödvändig som följd av negativa atmosfäriska förhållanden/klimatförhållanden som kan begränsa tillgången på lokala betesresurser (bete, hö). Dessutom kan en eventuell måttlig komplettering av födan inte på något sätt påverka produktens särprägel eller mjölkens egenskaper.

Ändring av artikel 2 i produktspecifikationen och punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet – råvaror.

Nuvarande version:

”Framställningen görs av mjölk från två dagliga mjölkningar och äger rum året om.”

Ny version:

”Framställningen görs av mjölk från minst två mjölkningar och äger rum året om.”

Med hjälp av mjölkkylning och lagringssystem som ständigt förbättrats är det nu möjligt att framställa ost av mjölk från två eller flera mjölkningar, vilket gör det möjligt för småskaliga tillverkare att framställa ost minst varannan dag, särskilt under vissa perioder av året då mjölkproduktionen minskar.

Ändring av artikel 2 i produktspecifikationen och punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet – produktionsmetod.

Nuvarande version:

”Osten ska framställas med traditionella metoder där cylindriska formar med hål i bottnen används. Under ostmogningen ska osten tvättas med ljummet vatten dagligen. Saltning ska ske genom torrsaltning.”

Ny version:

”Mjölk från minst två mjölkningar används. Mjölken får värmebehandlas i steriliseringssyfte och kan ympas med mjölkenzymer och/eller naturliga startkulturer. Flytande kalvlöpe tillsätts i mjölken som sedan koaguleras vid en temperatur på 37 °C med en tolerans på ± 3 °C.

Den blandas snabbt under tiden som löpet tillsätts, samt efteråt, och därefter följer en eventuell viloperiod på minst 40 minuter för att ostmassan ska bli tjock och jämn.

Ostmassan bryts först i grova bitar med en slev eller visp (ungefär till samma storlek som en apelsin). Efter en viloperiod på minst 5 minuter bryts ostmassan en andra gång med en visp eller ostharpa och i samma storlek som en hasselnöt, och därefter följer en viloperiod på minst 10 minuter.

För att forma osten placeras ostmassan i cylindriska formar i plast eller rostfritt stål, i lämplig storlek och med hål i bottnen. Formarna med ostmassan får stå på ett lutande underlag i 24 + 4 timmar, och under denna period vänds de flera gånger. Medan osten formas torrsaltas den två gånger, en gång på varje platt sida.”

Det har getts en detaljerad beskrivning av det som i den befintliga produktspecifikationen benämns som traditionella metoder. Det har också specificerats att mjölken får värmebehandlas i steriliseringssyfte.

Det har specificerats att mjölken kan ympas med mjölkenzymer och/eller naturliga startkulturer.

För koaguleringstemperaturen har ordet ”cirka” ersatts av ”tolerans på ± 3 °C”, vilket är den normala temperaturvariationen för de traditionella arbetsmetoderna.

Kravet om att ostarna ska tvättas dagligen under ostmogningen har tagits bort och det har tydligare specificerats att osten ska tvättas med ljummet vatten under de fyra första dagarna, vilket utgör den kortaste mognadsperioden. Denna begäran om ändring bygger på registrerade observationer under flera års tid som visar att en ändring av detta krav inte påverkar ostens slutliga kvalitet.

Ändring av artikel 2 i produktspecifikationen och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet – mognadsperiod.

Nuvarande version:

”Mognadsperiod på 4 till 10 dagar.”

Ny version:

”Ostmogningen pågår i minst 4 dagar och kan äga rum i samma anläggningar som tillverkningen, och ostarna ska snabbtvättas med ljummet vatten minst två gånger. Likvärdiga alternativa metoder är tillåtna. Efter minst 4 dagars mognadslagring får osten lagras i särskilda mognadsanläggningar eller kylhus. Den kortaste mognadsperioden är 4 dagar och den längsta mognadsperioden är 90 dagar. Mognadslagring i upp till 15 månader, utan att andra produkter tillsätts, är endast tillåten om traditionella burnie (hermetiskt tillslutna glasbehållare) används. Osten placeras i behållarna efter minst 20 dagars mognadslagring.

Osten används inte bara som dessertost utan också i många recept och som bas i beredda produkter.”

I produktspecifikationen från 1983 angavs en mognadsperiod på 10 dagar, men i dag är det mycket vanligt att en del ostar av typen ”Murazzano” mognadslagras längre, vilket är väldigt uppskattat på marknaden. Därmed har angivelsen om 10 dagar tagits bort och ersatts av en beskrivning av en längsta mognadsperiod på 90 dagar.

Metoden innebär en återgång till en äldre tradition. Förr i tiden var det i själva verket ganska vanligt att ”Murazzano” fick mogna betydligt längre än 10 dagar för att osten skulle bli ännu bättre.

Dessutom har möjligheten att förvara ”Murazzano” i burnie (hermetiskt tillslutna glasbehållare) införts.

burnie

Detta innebär också en återgång till en tradition som i dag upprätthålls av ett ständigt ökande antal producenter. Burnie användes förr främst för att förvara ost inför vintern då lite eller ingen mjölk, och därmed ost, producerades.

Burnie

När metoden används placeras osten i en burnie efter minst 20 dagars mognadslagring och kan förvaras i upp till 15 månader.

burnie

Samband

Samband

En särskild artikel har lagts till i produktspecifikationen och informationen i leden d och f i sammanfattningen har omformulerats för att anpassa den till förordning (EU) nr 1151/2012.

Nuvarande version:

| ”d) | HISTORIK: Osten som historiskt sett har framställts i produktionsområdet har fått sitt namn efter kommunen Murazzano, som är huvudsakligt produktionscentrum. Produkten har över tid bibehållit de särskilda egenskaper som härrör från miljön i områdets bergstrakter. |
| --- | --- |

”d)

HISTORIK: Osten som historiskt sett har framställts i produktionsområdet har fått sitt namn efter kommunen Murazzano, som är huvudsakligt produktionscentrum. Produkten har över tid bibehållit de särskilda egenskaper som härrör från miljön i områdets bergstrakter.

| f) | GEOGRAFISKT SAMBAND: Naturliga faktorer värda att nämna är klimatförhållandena i de berörda bergstrakterna, vilka inverkar på kvaliteten hos både kornas och fårens foder. När det gäller mänskliga faktorer har osten historiskt sett förekommit i området runt Cuneo och är en produkt som i hög grad har erbjudits inom restaurangbranschen.” |
| --- | --- |

f)

GEOGRAFISKT SAMBAND: Naturliga faktorer värda att nämna är klimatförhållandena i de berörda bergstrakterna, vilka inverkar på kvaliteten hos både kornas och fårens foder. När det gäller mänskliga faktorer har osten historiskt sett förekommit i området runt Cuneo och är en produkt som i hög grad har erbjudits inom restaurangbranschen.”

Ny version:

”Kommunerna i produktionsområdet för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’ ligger i det kuperade området känt som Alta Langa (höga Langa), ett område som i norr gränsar till lägre Langhe med sina vingårdar och välkända viner med ursprungsbeteckning, i söder till de liguriska Apenninerna, i öst till området Monferrato och i väst till lågländerna i provinsen Cuneo.

Det är ett geografiskt område som inte har drabbats av några geologiska omvälvningar och därmed har en flora som skyddats från de stora förändringar som sådana omvälvningar innebär. Detta har gjort det geografiska området ’Murazzano’ till en ’oas’ där växtarter som är typiska för mycket skilda miljöer har funnit en skyddad plats. Utöver arter som är typiska för de europeiska lågländerna och sådana som härrör från Medelhavsområdet är detta också ett idealiskt habitat för många arter av central- eller sydeuropeiskt ursprung samt arter med ursprung i Atlantområdet. Dessa är mycket mer sällsynta i de områden som gränsar till produktionsområdet för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’.

Förekomsten av en sådan stor och varierad mängd växtarter innebär att djuren utfodras med en blandad och varierad kost året om.

Under den period då djuren kan beta (vanligtvis mellan april och oktober) äter fåren det grönfoder som återfinns på ängar och gräsmarker. När detta inte är möjligt består födan främst av hö från områdets växtarter.

Den utmärkande smaken och doften hos ’Murazzano’ härrör därför från den komplexa sammansättningen och stora variationen hos produktionsområdets typiska flora, vars aromatiska komponenter överförs till mjölken och därefter till osten.

En annan oumbärlig del i tillverkningen av ost med ursprungsbeteckningen ’Murazzano’ är fårrasen Delle Langhe, en inhemsk ras som i århundraden har förknippats med Alta Langa-området (den första skriftliga referensen finns i Plinius den äldres Naturalis Historia). Under lång tid utgjorde detta djur landsbygdsfamiljers enda levebröd eftersom det gjorde det möjligt för dem att utnyttja dessa svårtillgängliga områden som på grund av läget och den låga produktiviteten var dåligt lämpade för mer intensivt bruk eller andra typer av boskapsskötsel. Delle Langhe är en ras av medelstora, mycket motståndskraftiga får som ger mycket mjölk även under icke-optimala förhållanden. Just tack vare dessa egenskaper har rasens produktionspotential bäst kommit till sin rätt i produktionsområdet för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’, så till den grad att den fortfarande utgör en mycket viktig del av områdets jordbruksekonomi.

Fåruppfödning, osttillverkning och markförvaltning är oupplösligt sammanflätade delar som fortfarande är aktuella trots nödvändiga och oundvikliga skeenden under århundradena. De tjänar inte bara en produktionsfunktion utan spelar också en viktig roll i bevarandet av ett område med stora natur- och landskapsvärden och upprätthållandet av livskraften hos området som helhet.

Framställningsmetoden för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’, som än i dag har en stark koppling till traditionella metoder, framhäver de egenskaper som härrör från samspelet mellan miljö, djur, produktionsfaktorer och det praktiska kunnandet hos människor i trakten. Att ostmassan bryts två gånger och snabbt placeras i formar samt ostarnas ringa storlek bidrar till att vasslan fort rinner av, medan den regelbundna vändningen av osten, de särskilda saltningsmetoderna och mognads- och lagringsförhållandena gör det möjligt att uppnå de egenskaper som utmärker denna ost.

Ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’ som inte har mognadslagrats under lång tid avger aromer från de växter och det foder som utgör djurens diet – dofterna kommer först och smaken därefter: denna ost är mjuk med en mild smak och en färg som skiftar från mjölkvit till halmgul. En längre mognadslagring ger osten en starkare doft och smak då den mognar och åldras, och den kan få både en mjuk, tunn skalk med en mycket tunn underskalk och en fastare, mörkare massa, samt på ett subtilt sätt avge aromatiska dofter av fårull.

Kombinationen av de specifika klimatförhållandena, djurens föda och egenskaperna hos den mjölk som fås från fårrasen Delle Langhe tillsammans med den särskilda framställningsmetoden och kunnandet hos osttillverkarna som på ett enastående sätt har lyckats utnyttja dessa förhållanden är därför de avgörande faktorer som ligger till grund för framställningen av ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Murazzano’, ett uttryck för det kollektiva kunnande hos människorna i Langhe som härrör från en gemensam historia som sträcker sig hundratals år bakåt i tiden.”

Märkning

Märkning

Avsnittet om märkning i led h i sammanfattningen har utvidgats.

Nuvarande version:

| ”h) | MÄRKNING: produkten saluförs med symbolen för dess skyddsförening.” |
| --- | --- |

”h)

MÄRKNING: produkten saluförs med symbolen för dess skyddsförening.”

Ny version:

”Osten får säljas hel eller som portionsbitar samt färdigförpackas. Logotypen/symbolen för osten ’Murazzano’ består av ett stiliserat versalt ’M’ på en av de flata sidorna av en ost, ur vilken en trekantig bit har skurits ut. Symbolen är blå (pantone Blue 0729) eller svart (pantone Black U) på en vit bakgrund och finns med på den etikett som används på förpackningen för osten ’Murazzano’. Etiketten får endast sättas på efter den kortaste mognadsperioden.

De produkter som har mognat/förvarats i traditionella burnie ska förses med en särskild etikett (klistermärke) på utsidan av glaset eller alternativt på den produkt som förvaras inuti.

Eftersom fårmjölk för framställning av osten ’Murazzano’ endast får komma från djur av rasen Delle Langhe är det tillåtet att lägga till formuleringen ’Con latte di pecora delle Langhe’ [Med mjölk från Delle Langhe-får] på förpackningen eller på en särskild etikett. ’Murazzano’-ost som är framställd uteslutande av fårmjölk får innehålla formuleringen ’Solo latte di pecora delle Langhe’ [Endast mjölk från Delle Langhe-får] på förpackningen eller på en särskild etikett.”

Image 3

Annat

Annat

Produktspecifikationen har organiserats om i syfte att göra den mer lättläst. Den nya produktspecifikationen innehåller därför följande åtta artiklar: Artikel 1 – Namn, Artikel 2 – Produktegenskaper, Artikel 3 – Geografiskt område, Artikel 4 – Bevis på ursprung, Artikel 5 – Produktionsmetod, Artikel 6 – Samband med miljön, Artikel 7 – Kontroller, Artikel 8 – Märkning.

Artikeln om kontroller i led g i sammanfattningen har ändrats för att anpassa den till gällande lagstiftning, och uppgifter om kontrollorganet har lagts till.

Nuvarande version:

| ”g) | KONTROLLER: NAMN: Ministeriet för jordbruks- och skogsbrukspolitik – Centrala inspektoratet för bedrägeribekämpning. Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano [föreningen för skydd av osten ”Murazzano”] är organet med ansvar för tillsyn”. |
| --- | --- |

”g)

KONTROLLER: NAMN: Ministeriet för jordbruks- och skogsbrukspolitik – Centrala inspektoratet för bedrägeribekämpning. Consorzio di Tutela del Formaggio Murazzano [föreningen för skydd av osten ”Murazzano”] är organet med ansvar för tillsyn”.

Ny version:

”Produktens överensstämmelse med produktspecifikationen övervakas i enlighet med förordning (EU) 1151/2012 av kontrollorganet I.N.O.Q. – Istituto Nord Ovest Qualità – Soc. Coop. a r.l., Piazza Carlo Alberto Grosso 82, Moretta (CN) 12033. Tfn: +390172911323; Fax: +390172911320; E-postadress: inoq@inoq.it”

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Murazzano”

”Murazzano”

EU-nr: PDO-IT-0015-AM01 – 18 november 2020

EU-nr: PDO-IT-0015-AM01 – 18 november 2020

SUB (X) SGB ( )

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

Namn [på SUB eller SGB]

”Murazzano”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.3 – Ost

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Ursprungsbeteckningen ”Murazzano” får endast användas för ost med följande egenskaper: helfet, färsk ost som framställs uteslutande av fårmjölk från får av rasen Delle Langhe eller av en blandning av minst 60 % fårmjölk och högst 40 % komjölk. Osten används som dessertost och har de egenskaper som anges nedan.

Form: cylindrisk med platta ytor som har en aningen upphöjd kant.

Storlek: diameter på cirka 10–15 cm, kanthöjd på cirka 3–4 cm.

Vikt: 250–400 g.

Storlek och vikt motsvarar de värden som registreras efter den kortaste mognadsperioden.

Beskrivning av ostmassan: Mjuk, aningen fast, ibland med ett litet antal pipor, lätt grynig. När osten mognar skiftar färgen från mjölkvit till halmgul. Texturen förändras under ostmogningen och går från att vara mjuk till att bli mer fast i takt med att fuktigheten försvinner. Den blir till slut halvhård eller hård.

Varken färgpigment eller särskilda aromämnen används.

Yttre lager: Färska ostar saknar skalk, det yttre lagret är mjölkvitt och har ibland ett skirt, tunt halmgult skikt. När osten mognar antar färgen på utsidan en ännu märkare halmgul nyans.

Smak: fin, milt aromatisk angenäm smak som påminner om fårmjölk. När osten mognar blir doften och smaken starkare.

Fetthalt i torrsubstansen: Minst 50 % med en tolerans på 2 % för produkter som framställs uteslutande av fårmjölk och 47 % med en tolerans på 2 % för produkter som framställs av en blandning av fårmjölk och komjölk.

Den kortaste mognadsperioden är 4 dagar och den längsta mognadsperioden är 90 dagar. Mognadslagring i upp till 15 månader, utan att andra produkter tillsätts, är endast tillåten om traditionella burnie (hermetiskt tillslutna glasbehållare) används. Osten placeras i behållarna efter minst 20 dagars mognadslagring.

burnie

Osten får säljas hel eller som portionsbitar och får förförpackas.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den årliga foderransonen för boskap vars mjölk ska bearbetas till ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano” ska bestå av grönfoder eller konserverat foder, som ska uppgå till minst 70 % av torrsubstansen, och kraftfoder eller kompletteringsfoder, som ska uppgå till högst 30 % av torrsubstansen. Minst 80 % av fodret måste komma från ursprungsområdet. Djuren betar när årstiden tillåter det. Foder med ursprung utanför det avgränsade geografiska området får aldrig överstiga 50 % av torrsubstansen utslaget på ett helt år. Vitamin- och mineraltillskott får användas upp till den gräns som tillåts enligt lag.

Produktionsområdet ligger uteslutande på icke-bevattnade marker på höga eller relativt höga kullar. Foderproduktionen kan därför minska under år med låg nederbörd, vilket också är kopplat till klimatförändringarna.

Under några års tid har det i ursprungsområdet också skett en mycket storskalig intensifiering av hasselnötsodling och, i mindre utsträckning, vinodling, med en därav följande minskning av tillgängliga betesmarker. Till detta kan läggas den ökade förekomsten av vargar som attackerar flockar och skrämmer får, vilket försvårar bete i mindre gynnade områden där gräs är svårare att slå. Detta innebär i allt högre grad att man ibland använder säkra stallar för djuren och att marginella betesområden överges, med en ökad användning av konserverat foder som följd.

Det har därför tillåtits att eventuellt komplettera boskapens föda med måttliga mängder foder, inklusive kompletteringsfoder. All måttlig komplettering av födan med foder, inklusive kompletteringsfoder, härrör från behovet av att säkerställa att djuren får ett balanserat näringsintag under laktationen och dräktigheten, bl.a. av djurskyddsskäl. Metoden kan också visa sig vara nödvändig som följd av negativa atmosfäriska förhållanden/klimatförhållanden som kan begränsa tillgången på lokala betesresurser (bete, hö). Dessutom kan en eventuell måttlig komplettering av födan inte på något sätt påverka produktens särprägel eller mjölkens egenskaper.

Fårmjölk från får av rasen Delle Langhe eller av en blandning av minst 60 % fårmjölk och högst 40 % komjölk. Mjölk från minst två mjölkningar används. Mjölken får värmebehandlas i steriliseringssyfte och kan ympas med mjölkenzymer och/eller naturliga startkulturer. Flytande kalvlöpe tillsätts i mjölken.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

De mjölkfårbesättningar vars mjölk bearbetas till ”Murazzano” ska befinna sig i det avgränsade geografiska området.

Mjölken ska produceras och bearbetas och osten mognadslagras inom det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

–

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Logotypen/symbolen för osten ”Murazzano” består av ett stiliserat versalt ”M” på en av de flata sidorna av en ost, ur vilken en trekantig bit har skurits ut. Symbolen är blå (pantone Blue 0729) eller svart (pantone Black U) på en vit bakgrund och finns med på den etikett som används på förpackningen för osten ”Murazzano”. Etiketten får endast sättas på efter den kortaste mognadsperioden.

De produkter som har mognat/förvarats i traditionella burnie ska förses med en särskild etikett (klistermärke) på utsidan av glaset eller alternativt på den produkt som förvaras inuti.

burnie

Eftersom fårmjölk för framställning av osten ”Murazzano” endast får komma från djur av rasen Delle Langhe är det tillåtet att lägga till formuleringen ”Con latte di pecora delle Langhe” [Med mjölk från Delle Langhe-får] på förpackningen eller på en särskild etikett. ”Murazzano”-ost som är framställd uteslutande av fårmjölk får innehålla formuleringen ”Solo latte di pecora delle Langhe” [Endast mjölk från Delle Langhe-får] på förpackningen eller på en särskild etikett.

Image 4

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet (inklusive mognadslagringen) omfattar hela det administrativa området med kommunerna Albaretto Torre, Arguello, Bastia Mondovì, Belvedere Langhe, Benevello, Bergolo, Bonvicino, Borgomale, Bosia, Bossolasco, Camerana, Castelletto Uzzone, Castellino Tanaro, Castelnuovo di Ceva, Castino, Cerreto Langhe, Ceva, Cigliè, Cissone, Clavesana, Cortemilia, Cravanzana, Feisoglio, Gorzegno, Gottasecca, Igliano, Lequio Berria, Levice, Marsaglia, Mombarcaro, Monesiglio, Montezemolo, Murazzano, Niella Belbo, Paroldo, Perletto, Pezzolo Valle Uzzone, Priero, Prunetto, Roascio, Roccacigliè, Rocchetta Belbo, Sale Langhe, Sale San Giovanni, Saliceto, San Benedetto Belbo, Serravalle Langhe, Somano, Torre Bormida och Torresina.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Kommunerna i produktionsområdet för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano” ligger i det kuperade området känt som Alta Langa (höga Langa), ett område som i norr gränsar till lägre Langhe med sina vingårdar och välkända viner med ursprungsbeteckning, i söder till de liguriska Apenninerna, i öst till området Monferrato och i väst till lågländerna i provinsen Cuneo.

Det är ett geografiskt område som inte har drabbats av några geologiska omvälvningar och därmed har en flora som skyddats från de stora förändringar som sådana omvälvningar innebär. Detta har gjort det geografiska området ”Murazzano” till en ”oas” där växtarter som är typiska för mycket skilda miljöer har funnit en skyddad plats. Utöver arter som är typiska för de europeiska lågländerna och sådana som härrör från Medelhavsområdet är detta också ett idealiskt habitat för många arter av central- eller sydeuropeiskt ursprung samt arter med ursprung i Atlantområdet. Dessa är mycket mer sällsynta i de områden som gränsar till produktionsområdet för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano”.

Förekomsten av en sådan stor och varierad mängd växtarter innebär att djuren utfodras med en blandad och varierad kost året om.

Under den period då djuren kan beta (vanligtvis mellan april och oktober) äter fåren det grönfoder som återfinns på ängar och gräsmarker. När detta inte är möjligt består födan främst av hö från områdets växtarter.

Den utmärkande smaken och doften hos ”Murazzano” härrör därför från den komplexa sammansättningen och stora variationen hos produktionsområdets typiska flora, vars aromatiska komponenter överförs till mjölken och därefter till osten.

En annan oumbärlig del i tillverkningen av ost med ursprungsbeteckningen ”Murazzano” är fårrasen Delle Langhe, en inhemsk ras som i århundraden har förknippats med Alta Langa-området (den första skriftliga referensen finns i Plinius den äldres Naturalis Historia). Under lång tid utgjorde detta djur landsbygdsfamiljers enda levebröd eftersom det gjorde det möjligt för dem att utnyttja dessa svårtillgängliga områden som på grund av läget och den låga produktiviteten var dåligt lämpade för mer intensivt bruk eller andra typer av boskapsskötsel. Delle Langhe är en ras av medelstora, mycket motståndskraftiga får som ger mycket mjölk även under icke-optimala förhållanden. Just tack vare dessa egenskaper har rasens produktionspotential bäst kommit till sin rätt i produktionsområdet för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano”, så till den grad att den fortfarande utgör en mycket viktig del av områdets jordbruksekonomi.

Naturalis Historia

Fåruppfödning, osttillverkning och markförvaltning är oupplösligt sammanflätade delar som fortfarande är aktuella trots nödvändiga och oundvikliga skeenden under århundradena. De tjänar inte bara en produktionsfunktion utan spelar också en viktig roll i bevarandet av ett område med stora natur- och landskapsvärden och upprätthållandet av livskraften hos området som helhet.

Framställningsmetoden för ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano”, som än i dag har en stark koppling till traditionella metoder, framhäver de egenskaper som härrör från samspelet mellan miljö, djur, produktionsfaktorer och det praktiska kunnandet hos människor i trakten. Att ostmassan bryts två gånger och snabbt placeras i formar samt ostarnas ringa storlek bidrar till att vasslan fort rinner av, medan den regelbundna vändningen av osten, de särskilda saltningsmetoderna och mognads- och lagringsförhållandena gör det möjligt att uppnå de egenskaper som utmärker denna ost.

Ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano” som inte har mognadslagrats under lång tid avger aromer från de växter och det foder som utgör djurens diet – dofterna kommer först och smaken därefter: denna ost är mjuk med en mild smak och en färg som skiftar från mjölkvit till halmgul. En längre mognadslagring ger osten en starkare doft och smak då den mognar och åldras, och den kan få både en mjuk, tunn skalk med en mycket tunn underskalk och en fastare, mörkare massa, samt på ett subtilt sätt avge aromatiska dofter av fårull.

Kombinationen av de specifika klimatförhållandena, djurens föda och egenskaperna hos den mjölk som fås från fårrasen Delle Langhe tillsammans med den särskilda framställningsmetoden och kunnandet hos osttillverkarna som på ett enastående sätt har lyckats utnyttja dessa förhållanden är därför de avgörande faktorer som ligger till grund för framställningen av ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Murazzano”, ett uttryck för det kollektiva kunnande hos människorna i Langhe som härrör från en gemensam historia som sträcker sig hundratals år bakåt i tiden.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Den fullständiga produktspecifikationen finns på http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335.

Den kan också nås direkt från startsidan på webbplatsen för ministeriet för jordbruks-, livsmedels- och skogsbrukspolitik (www.politicheagricole.it). Klicka på ”Qualità” (uppe till höger på skärmen) och sedan på ”Prodotti DOP, IGP e STG” (till vänster på skärmen) och slutligen på ”Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 14.6.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/29

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets Förordning (EU) Nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 229/07)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou”

EU-nr: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn på SGB

”Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Grekland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Arnaki Limnou” är kött av lamm som slaktas vid en ålder av 60–120 dagar och vid en vikt på över 10 kg. Köttet med beteckningen ”Arnaki Limnou” kommer från slaktkroppar av djur som föds upp på öarna Limnos och Agios Efstratios (i den regionala enheten Limnos). Djuren föds upp på traditionellt sätt och har anpassat sig till växtligheten inom de båda öarnas tydlig avgränsade geografiska område.

Kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” är mört, saftigt och mjukt med en distinkt, karakteristisk och behaglig arom och smak. Köttet har en enhetligt ljusröd färg, och dess fett är helt vitt. Det har underhudsfett och välutvecklad muskelmassa, särskilt i de styckningsdelar som är eftertraktade och har högt kommersiellt värde, såsom kotlettrad, lägg och revben (kotletter).

Den ätbara vävnaden i kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” har en hög halt av fett som huvudsakligen är intramuskulärt (”marmorerat”). Detta ger produkten särskilda organoleptiska egenskaper och bidrar till dess mörhet och smak.

Fetthalten i den ätbara vävnaden i slaktkropparna varierar mellan 10 och 15 %, medan den ätbara vävnaden i liknande slaktkroppar från andra delar av Grekland har en genomsnittlig fetthalt på 1,5–3 %.

Den kemiska sammansättningen av den ätbara vävnaden i kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” anges i följande tabell:

| Produkt | | Protein | Fett |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Arnaki Limnou” | | 17,6 –
  23,4  % | 10,0 –
  15,0  % |

Produkt

Protein

Fett

”Arnaki Limnou”

17,6 –

23,4  %

10,0 –

15,0  %

Kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” saluförs färskt i följande former:

| — | Hela slaktkroppar. |
| --- | --- |

—

Hela slaktkroppar.

| — | Halva slaktkroppar. |
| --- | --- |

—

Halva slaktkroppar.

| — | Styckningsdelar efter vikt. |
| --- | --- |

—

Styckningsdelar efter vikt.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Lammen föds mellan slutet av november och slutet av februari, och föds huvudsakligen upp med modersmjölk under en diperiod på 45–60 dagar. I slutet av denna period börjar lammen vänjas vid att äta grövre foder med hjälp av avvänjningsfoder som hö av lokalt producerade spannmål och baljväxter. Efter avvänjningen följer vanligen en period på 1–2 månader under våren då lammen betar av den lokala växtligheten tillsammans med de vuxna fåren.

Får som föds upp på Limnos och Agios Efstratios (”Limnosfår”) har i begränsad utsträckning påverkats av raserna på öarna Mytilene (eller Lesbos) och Chios.

De vuxna fårens diet består huvudsakligen av olika växtslag som betas fritt på betesmarker i det angivna geografiska området. I fårens diet ingår även tillsatsblandningar som vanligen innehåller produkter som härrör från spannmål, baljväxter, stråhalm (främst durumvete), klöver och oljeväxter, vilka huvudsakligen produceras i det avgränsade geografiska området, samt vitaminer och spårämnen.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Beteckningen ”Arnaki Limnou” får endast och uteslutande användas på lamm som fötts, fötts upp och slaktats inom det avgränsade området. Detta omfattar avblodning och avhudning. De får som föder lammen har också fötts och fötts upp i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de märkningskrav som fastställs i nationell lagstiftning och EU-lagstiftning, oavsett hur produkten presenteras för försäljning (hela slaktkroppar, halva slaktkroppar eller styckningsdelar), ska följande logotyp anbringas på kött med beteckningen ”Arnaki Limnou”:

Image 5

Den ovanstående logotypen ska åtföljas av ett kodnummer som kan användas för att identifiera djuret och den besättning som slaktkroppen kommer ifrån, såväl som slaktdatumet. Kodnumret ska bestå av

| — | en sifferkod som motsvarar den besättning där djuret föddes upp, |
| --- | --- |

—

en sifferkod som motsvarar den besättning där djuret föddes upp,

| — | en identifieringskod för det levande djuret som motsvarar slaktkroppen, |
| --- | --- |

—

en identifieringskod för det levande djuret som motsvarar slaktkroppen,

| — | slaktdatumet. |
| --- | --- |

—

slaktdatumet.

Till exempel skulle en slaktkropp från en besättning med kodnumret EL8330****, där det levande djuret hade nummer 002 och slaktades den 1 december 2020, få den unika koden 8330****002-01/12/2020.

Om kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” styckas och förpackas ska den märkning som avses ovan föras över antingen till de enskilda styckningsdelarna eller till den externa förpackningen, om produkten redan har packats, så att den relevanta informationen förs vidare till slutkonsumenten.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område där ”Arnaki Limnou” produceras avgränsas av de geografiska gränserna för öarna Limnos och Agios Efstratios.

5.   Samband med det geografiska området

Produktens samband med det avgränsade området bygger på köttets särskilda kvalitetsegenskaper. Kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” är en väl ansedd produkt. Det har tilltalande organoleptiska egenskaper tack vare de traditionella metoderna för uppfödning av lammen och fåren i kombination med djurens diet, som främst består av den rikliga växtligheten i betesmarkerna i det avgränsade geografiska området.

Specifika uppgifter om det geografiska området

Öarna Limnos och Agios Efstratios hör till en grupp av öar i den nordöstra delen av Egeiska havet. Limnos består till största delen av trädlösa områden och slätter. Landskapets främsta kännetecken är fält av vete och spannmål, vinodlingar, buskmarker och vidsträckta betesmarker, vilka täcker mer än halva ön. Ön Agios Efstratios (eller ”Ai Stratis”) har en liknande karaktär.

De två öarna är nära sammanlänkade, både socialt och kulturellt, genom ekonomi och handel. Ett stort antal produkter har handlats och transporterats mellan de två öarna under årens lopp. Denna oavbrutna förflyttning av husdjur omfattade även får, vilket bidrog till deras enhetliga utveckling på de två öarna. Ön Agios Efstratios har endast regelbundna båtförbindelser med Limnos.

Naturliga faktorer

Som i resten av Grekland är klimatet i området ett typiskt medelhavsklimat. Vintrarna är milda och regniga. Somrarna är relativt varma och torra, och långa solskensperioder förekommer under största delen av året. Klimatet i området är emellertid något torrare med stundtals starka vindar och oregelbundna regn.

Som de andra Egeiska öarna har Limnos och Agios Efstratios varit viktiga för spridningen av lokala växtarter till Grekland österifrån, tack vare närheten till växter med ursprung i Mindre Asien.

Fåren på de två öarna livnär sig främst på den rika örtvegetationen med dess olika aromatiska växter och buskar. Undersökningar har visat att den naturliga vegetationen på Limnos omfattar 756 olika växtarter, varav de flesta är terofyter (55 %). Bland dessa finns åtta arter som är endemiska för Grekland, en art som är endemisk för nordöstra Egeiska havet och en art som är endemisk för Limnos. Trots sin lilla storlek har ön Agios Efstratios 438 olika växtarter.

Vegetation av typen phrygana (buskmarker) är vanligt förekommande på öarna Limnos och Agios Efstratios. Av betesmarkerna i området består omkring 25 % av buskmarker. Följande växtarter är typiska för vegetationstypen phrygana: kermesek, rosväxten Sarcopoterium spinosum, timjan, oregano, ärtväxten Calicotome spinosa, verbena, salvia, ärtväxten Anthyllis hermanniae, törel, johannesört, solvändeväxtarterna Cistus creticus, Helianthemum nummularium och Cistus salviifolius samt isop. Följande växter förekommer också i området: törelväxtarten Euphorbia characias, klibbkrissla och Ballota acetabulosa.

I den mer högväxta macchian på de två öarna ingår även följande växtarter: judasträd, Sarcopoterium spinosum, espartogräs, mastixbuske, olivträd, rosmarin, vild sparris, sparrisväxtarten Ruscus aculeatus m.fl.

Området har även sanddyner med vegetation som formats av hårdbladsväxter.

Vegetationen på de båda öarna omfattar dessutom naturliga gräs och ärtväxter, vilka är de idealiska arterna för betande får.

Boskap

Tack vare en kontinuerlig anpassning till omgivningarna, genom en långvarig urvals- och uppfödningsprocess, har fårbeståndet anpassat sig perfekt till de särskilda jord- och klimatförhållandena. Fåren har utvecklat mycket speciella egenskaper som självständighet och tålighet mot ogynnsamma miljöförhållanden, motståndskraft mot endemiska sjukdomar och produktivitet av hög kvalitet.

Djuren är av medelstorlek och har väl avvägda proportioner. De har anpassat sig till de svåra geofysiska och klimatmässiga förhållandena i området och till öarna Limnos och Agios Efstratios särskilda mikroklimat och miljö.

Fårens och lammens diet bidrar till att producera kött med en karakteristisk sammansättning av fettsyror. Köttets fettsammansättning hänger samman med en betydande andel fleromättade fettsyror i växterna, vilket är högt eftertraktat eftersom det anses ge en särskild smak till det producerade köttet. Djurens fria bete ökar även koncentrationen av andra eftertraktade mikronäringsämnen i köttet, däribland vitaminer och naturliga antioxidanter.

Mänskliga faktorer

Den traditionella metoden för att föda upp djuren bygger på de typiska muromgärdade fårhagarna – ”mantres” – där djuren hålls i närheten av betesmarkerna. Denna traditionella form av djurhållning (”mantres”) ger direkt tillgång till de omgivande betesmarkerna.

Djuruppfödarnas traditionella sedvänjor påverkar egenskaperna hos produkten ”Arnaki Limnou”. Framför allt bidrar lammens sena avvänjning (efter omkring 60 dagar) till hälsosamma djur med väl tilltagna depåer av fett. Dessutom säkerställer det traditionella systemet med hagar att fåren inte behöver vandra långa sträckor för att hitta mat, eftersom betesmarkerna ligger i närheten och avstånden på öarna är korta. Djuren utsätts därför för mindre påfrestningar, vilket gör att de kan lagra betydligt mer intramuskulärt fett än andra liknande djur och utveckla en större muskelmassa.

Så långt det är möjligt har de avvanda lammen tillgång till betesmarkerna tillsammans med de vuxna djuren fram till dess att de ska slaktas. Fåren och lammen betar ute under hela året, och tack vare den halvextensiva uppfödningsmetoden har de direkt tillgång till betesmarker med en stor mångfald av aromatiska ätbara växter och örter. Detta innebär att aromatiska komponenter tillförs i fettvävnaden, vilket bidrar till produktens tilltalande organoleptiska egenskaper. Dessa egenskaper omfattar smaken, i kombination med köttets mörhet, vilken beror på mängden av intramuskulärt fett.

Den halvextensiva uppfödningsmetoden, med bete som drar största möjliga nytta av områdets naturliga ekosystem, har utvecklats under lång tid som en följd av, och som en anpassning till, de särskilda förhållandena i området. Faktum är att systemet är ett sätt att bevara områdets ekosystem och biologiska mångfald, samtidigt som det är en integrerad del av det lokala kulturarvet.

Konsten att föda upp får har förts vidare från generation till generation. Metoder och erfarenheter går i arv till yngre jordbrukare, som än idag fortsätter att producera ”Arnaki Limnou” av hög kvalitet. I flera århundraden har flockarna skötts av erfarna ”kehagiades”, som uppfödarna kallas lokalt, med användning av det traditionella systemet med fårhagar. Detta är grunden till en lönsam och hållbar modell för halvextensiv fåruppfödning.

Specifika uppgifter om produkten

Kött med beteckningen ”Arnaki Limnou” är mört, saftigt och mjukt vad gäller dess organoleptiska egenskaper. Den totala fetthalten är hög, och fettet är till största delen intramuskulärt (”marmorerat”), vilket har en positiv inverkan på produktens smak och mörhet.

På grund av djurens slaktålder är slaktkropparna relativt tunga. Köttet har även en välutvecklad muskelmassa, särskilt i de styckningsdelar som är eftertraktade och har högt kommersiellt värde, såsom kotlettrad, lägg och revben (kotletter).

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens särskilda egenskaper

”Arnaki Limnou” har tilltalande organoleptiska egenskaper, och den väl ansedda produkten har producerats kontinuerligt under många år på de två öarna. De särskilda miljöfaktorerna och de långvariga traditionerna i det avgränsade geografiska område som utgörs av öarna Limnos och Agios Efstratios har lett till utvecklingen av en produkt med tilltalande egenskaper som skiljer ”Arnaki Limnou” från andra liknande produkter.

Fåruppfödning är grunden för jordbruksverksamheten på båda öarna. Betesmarken på de två öarna har en mycket snarlik vegetation. Limnos har stora områden med betesmarker som täcker en tredjedel av öns totala yta. Omkring 25 % av öns betesmarker utgörs av buskvegetation. Vegetationen i dessa områden är låg och väl utspridd. Rosväxten Sarcopoterium spinosum dominerar tillsammans med timjan och ett stort antal aromatiska växter.

Betesmarkerna på Limnos och Agios Efstratios har en betydande kapacitet och gynnas av förekomsten av en mångfald av aromatiska växter. Detta gör att fettet i köttprodukterna har organoleptiska egenskaper som definieras av en stor mängd aromatiska växter och andra typer av växter i betesmarkerna. Produktens kvalitet och organoleptiska egenskaper beror därför på djurens goda tillgång till betesmarkerna.

Den mjuka terrängen i det avgränsade området, med dess lågt liggande slätter, gör att betesmarkerna ligger i anslutning till de traditionella fårstallarna. Djuren utsätts därför för mindre påfrestningar, vilket gör att de kan lagra betydligt mer intramuskulärt fett än andra liknande djur och utveckla en större muskelmassa.

Får som betar på öarna Limnos och Agios Efstratios får i sig en stor mångfald av aromatiska ätbara växter och örter. Eftersom öarna är små behöver de inte vandra långt för att hitta föda.

Tack vare klimatförhållandena kan djuren vistas ute i betesmarkerna året runt istället för i djurstallarna. När lammen har slutat att dia har de tillgång till betesmarkerna fram till dess att de ska slaktas. Den höga fetthalten i den ätbara vävnaden beror på betet. Djuren får det mesta av sin näring i samband med fritt bete.

De vuxna fåren har tillgång till betesmarkerna nästan året runt, och lammen kan beta ute under hela perioden mellan avvänjning och slakt. Det är denna kombination av bete i den rika vegetationen på de två öarna och den långa diperioden för djur som föds upp enligt den halvextensiva metoden som ger köttet dess särskilda egenskaper, eftersom slaktkropparna får en tillräcklig muskelmassa med en hög halt av intramuskulärt fett.

Mängden av intramuskulärt fett i ”Arnaki Limnou” har en direkt inverkan på köttets fukthalt och struktur och därmed den smak och de aromer som frigörs under tillagningen.

Identiteten hos produkter med beteckningen ”Arnaki Limnou” bygger på den halvextensiva uppfödningsmetoden, det fria betet och de traditionella metoder som används av uppfödarna. Efterfrågan på produkten ”Arnaki Limnou”, med de tilltalande egenskaper som beskrivs ovan, är ett incitament för att bevara dessa uppfödningsmetoder och säkerställa produktens egenskaper.

Alla de ovannämnda faktorerna bidrar till produktens höga kvalitet och angenäma organoleptiska egenskaper, vilka är grunden till dess anseende. ”Arnaki Limnou” kan kopplas till öarnas gastronomiska tradition, där lokala recept som ”kaspakino” tillhör favoriträtterna bland såväl lokalbefolkningen som turisterna.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---