# Den Europæiske Unions C 224/8. j

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 224 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang8. juni 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 224

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang8. juni 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 22. til den 25. november 2021VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 22. til den 25. november 2021VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 23. november 2021 |
| 2022/C 224/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2021 om EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem (2021/2058(INI)) | 2 |
| 2022/C 224/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2021 med henstillinger til Kommissionen om digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision (2021/2054(INL)) | 11 |
| | Onsdag den 24. november 2021 |
| 2022/C 224/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om en europæisk strategi for råstoffer af kritisk betydning (2021/2011(INI)) | 22 |
| 2022/C 224/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om revisionen af finansforordningen med henblik på ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (2021/2162(INI)) | 37 |
| 2022/C 224/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om en lægemiddelstrategi for Europa (2021/2013(INI)) | 47 |
| | Torsdag den 25. november 2021 |
| 2022/C 224/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 med henstillinger til Kommissionen om politik og lovgivning vedrørende lovlig migration (2020/2255(INL)) | 69 |
| 2022/C 224/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om indførelse af et europæisk socialsikringspas til forbedring af den digitale håndhævelse af socialsikringsrettigheder og fair mobilitet (2021/2620(RSP)) | 81 |
| 2022/C 224/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 12. ministerkonference i Genève den 30. november-3. december 2021 (2021/2769(RSP)) | 89 |
| 2022/C 224/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om sikkerheden ved parkeringspladser til lastbiler i EU (2021/2918(RSP)) | 95 |
| 2022/C 224/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om situationen i Somalia (2021/2981(RSP)) | 99 |
| 2022/C 224/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om krænkelser af menneskerettighederne begået af private militær- og sikkerhedsvirksomheder, navnlig Wagnergruppen (2021/2982(RSP)) | 104 |
| 2022/C 224/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om menneskerettighedssituationen i Cameroun (2021/2983(RSP)) | 111 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 23. november 2021

2022/C 224/01

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2021 om EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem (2021/2058(INI))

2

2022/C 224/02

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2021 med henstillinger til Kommissionen om digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision (2021/2054(INL))

11

Onsdag den 24. november 2021

2022/C 224/03

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om en europæisk strategi for råstoffer af kritisk betydning (2021/2011(INI))

22

2022/C 224/04

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om revisionen af finansforordningen med henblik på ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (2021/2162(INI))

37

2022/C 224/05

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om en lægemiddelstrategi for Europa (2021/2013(INI))

47

Torsdag den 25. november 2021

2022/C 224/06

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 med henstillinger til Kommissionen om politik og lovgivning vedrørende lovlig migration (2020/2255(INL))

69

2022/C 224/07

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om indførelse af et europæisk socialsikringspas til forbedring af den digitale håndhævelse af socialsikringsrettigheder og fair mobilitet (2021/2620(RSP))

81

2022/C 224/08

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 12. ministerkonference i Genève den 30. november-3. december 2021 (2021/2769(RSP))

89

2022/C 224/09

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om sikkerheden ved parkeringspladser til lastbiler i EU (2021/2918(RSP))

95

2022/C 224/10

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om situationen i Somalia (2021/2981(RSP))

99

2022/C 224/11

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om krænkelser af menneskerettighederne begået af private militær- og sikkerhedsvirksomheder, navnlig Wagnergruppen (2021/2982(RSP))

104

2022/C 224/12

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om menneskerettighedssituationen i Cameroun (2021/2983(RSP))

111

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 23. november 2021 |
| 2022/C 224/13 | P9_TA(2021)0456Den fælles landbrugspolitik — støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne og finansieres gennem EGFL og ELFUL ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (COM(2018)0392 — C8-0248/2018 — 2018/0216(COD))P9_TC1-COD(2018)0216Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 | 115 |
| 2022/C 224/14 | P9_TA(2021)0457Den Fælles landbrugspolitik: finansiering, forvaltning og overvågning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (COM(2018)0393 — C8-0247/2018 — 2018/0217(COD))P9_TC1-COD(2018)0217Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 | 118 |
| 2022/C 224/15 | P9_TA(2021)0458Den fælles landbrugspolitik — ændring af forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og andre forordninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter, (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og (EU) nr. 229/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav (COM(2018)0394 — C8-0246/2018 — 2018/0218(COD))P9_TC1-COD(2018)0218Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder | 122 |
| 2022/C 224/16 | P9_TA(2021)0459Insolvensbehandling: erstatning af bilag A og B til forordningen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning af bilag A og B til forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling (COM(2021)0231 — C9-0178/2021 — 2021/0118(COD))P9_TC1-COD(2021)0118Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling for at erstatte dens bilag A og B | 126 |
| 2022/C 224/17 | P9_TA(2021)0460Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under FFR for 2021-2027 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2018/1091 for så vidt angår Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under den finansielle ramme for 2021-2027 (COM(2021)0477 — C9-0346/2021 — 2021/0270(COD))P9_TC1-COD(2021)0270Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2018/1091 for så vidt angår Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 | 127 |
| 2022/C 224/18 | P9_TA(2021)0461Sammensatte og forsikringsbaserede investeringsprodukter til detailinvestorer (PRIIP'er): dokumenter med central information. Forlængelse af overgangsordningen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter (COM(2021)0397 — C9-0326/2021 — 2021/0215(COD))P9_TC1-COD(2021)0215Europa-Parlamentets holdning som vedtaget ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter | 128 |
| 2022/C 224/19 | P9_TA(2021)0462Institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter): anvendelse af dokumenter med central information ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår administrationsselskabers anvendelse af dokumenter med central information vedrørende institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (COM(2021)0399 — C9-0327/2021 — 2021/0219(COD))P9_TC1-COD(2021)0219Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår anvendelsen af dokumenter med central information af administrationsselskaber for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) | 129 |
| | Onsdag den 24. november 2021 |
| 2022/C 224/20 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2021 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 som led i budgetproceduren (13911/2021 — C9-0428/2021 — 2021/0227(BUD)) | 130 |
| 2022/C 224/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2021 for regnskabsåret 2021 — Humanitær bistand til flygtninge i Tyrkiet (12444/2021 — C9-0380/2021 — 2021/0226(BUD)) | 151 |
| 2022/C 224/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2021 til det almindelige budget for 2021 — Yderligere vaccinedoser til lav- og lavmellemindkomstlande, styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismen samt andre tilpasninger af udgifter og indtægter (14038/2021 — C9-0425/2021 — 2021/0326(BUD)) | 153 |
| | Torsdag den 25. november 2021 |
| 2022/C 224/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/001 ES/País Vasco metal (COM(2021)0618 — C9-0377/2021 — 2021/0316(BUD)) | 155 |
| 2022/C 224/24 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Filippinernes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0359 — C9-0361/2021 — 2021/0178(NLE)) | 159 |
| 2022/C 224/25 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Jamaicas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0363 — C9-0334/2021 — 2021/0179(NLE)) | 160 |
| 2022/C 224/26 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Bolivias tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0369 — C9-0336/2021 — 2021/0183(NLE)) | 161 |
| 2022/C 224/27 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Pakistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0368 — C9-0335/2021 — 2021/0182(NLE)) | 162 |
| 2022/C 224/28 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af visse medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Tunesiens tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0371 — C9-0337/2021 — 2021/0198(NLE)) | 163 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 23. november 2021

2022/C 224/13

P9_TA(2021)0456Den fælles landbrugspolitik — støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne og finansieres gennem EGFL og ELFUL ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (COM(2018)0392 — C8-0248/2018 — 2018/0216(COD))P9_TC1-COD(2018)0216Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013

115

2022/C 224/14

P9_TA(2021)0457Den Fælles landbrugspolitik: finansiering, forvaltning og overvågning ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (COM(2018)0393 — C8-0247/2018 — 2018/0217(COD))P9_TC1-COD(2018)0217Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013

118

2022/C 224/15

P9_TA(2021)0458Den fælles landbrugspolitik — ændring af forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og andre forordninger ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter, (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og (EU) nr. 229/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav (COM(2018)0394 — C8-0246/2018 — 2018/0218(COD))P9_TC1-COD(2018)0218Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder

122

2022/C 224/16

P9_TA(2021)0459Insolvensbehandling: erstatning af bilag A og B til forordningen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning af bilag A og B til forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling (COM(2021)0231 — C9-0178/2021 — 2021/0118(COD))P9_TC1-COD(2021)0118Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling for at erstatte dens bilag A og B

126

2022/C 224/17

P9_TA(2021)0460Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under FFR for 2021-2027 ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2018/1091 for så vidt angår Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under den finansielle ramme for 2021-2027 (COM(2021)0477 — C9-0346/2021 — 2021/0270(COD))P9_TC1-COD(2021)0270Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2018/1091 for så vidt angår Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

127

2022/C 224/18

P9_TA(2021)0461Sammensatte og forsikringsbaserede investeringsprodukter til detailinvestorer (PRIIP'er): dokumenter med central information. Forlængelse af overgangsordningen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter (COM(2021)0397 — C9-0326/2021 — 2021/0215(COD))P9_TC1-COD(2021)0215Europa-Parlamentets holdning som vedtaget ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter

128

2022/C 224/19

P9_TA(2021)0462Institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter): anvendelse af dokumenter med central information ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår administrationsselskabers anvendelse af dokumenter med central information vedrørende institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (COM(2021)0399 — C9-0327/2021 — 2021/0219(COD))P9_TC1-COD(2021)0219Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår anvendelsen af dokumenter med central information af administrationsselskaber for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

129

Onsdag den 24. november 2021

2022/C 224/20

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2021 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 som led i budgetproceduren (13911/2021 — C9-0428/2021 — 2021/0227(BUD))

130

2022/C 224/21

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2021 for regnskabsåret 2021 — Humanitær bistand til flygtninge i Tyrkiet (12444/2021 — C9-0380/2021 — 2021/0226(BUD))

151

2022/C 224/22

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2021 til det almindelige budget for 2021 — Yderligere vaccinedoser til lav- og lavmellemindkomstlande, styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismen samt andre tilpasninger af udgifter og indtægter (14038/2021 — C9-0425/2021 — 2021/0326(BUD))

153

Torsdag den 25. november 2021

2022/C 224/23

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/001 ES/País Vasco metal (COM(2021)0618 — C9-0377/2021 — 2021/0316(BUD))

155

2022/C 224/24

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Filippinernes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0359 — C9-0361/2021 — 2021/0178(NLE))

159

2022/C 224/25

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Jamaicas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0363 — C9-0334/2021 — 2021/0179(NLE))

160

2022/C 224/26

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Bolivias tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0369 — C9-0336/2021 — 2021/0183(NLE))

161

2022/C 224/27

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Pakistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0368 — C9-0335/2021 — 2021/0182(NLE))

162

2022/C 224/28

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af visse medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Tunesiens tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0371 — C9-0337/2021 — 2021/0198(NLE))

163

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

8.6.2022

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 22. til den 25. november 2021

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 23. november 2021

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/2

---

P9_TA(2021)0463

EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2021 om EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem (2021/2058(INI))

(2022/C 224/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 6 og 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som præciserer Unionens kompetencer og indsats på idrætsområdet, navnlig dens bidrag til fremme af sport i Europa, og i den forbindelse tager hensyn til sportens specifikke forhold, dens strukturer, der bygger på frivillighed, og dens sociale og uddannende funktion, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 og 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som præciserer Unionens kompetencer og indsats på idrætsområdet, navnlig dens bidrag til fremme af sport i Europa, og i den forbindelse tager hensyn til sportens specifikke forhold, dens strukturer, der bygger på frivillighed, og dens sociale og uddannende funktion,

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens 17 verdensmål for bæredygtig udvikling og navnlig idrættens rolle som en vigtig katalysator for bæredygtig udvikling og dens bidrag til fred, fremme af tolerance og respekt og til styrkelse af kvinders og unges, enkeltpersoners og lokalsamfunds indflydelse samt til målene for sundhed, uddannelse og social inklusion (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og dens 17 verdensmål for bæredygtig udvikling og navnlig idrættens rolle som en vigtig katalysator for bæredygtig udvikling og dens bidrag til fred, fremme af tolerance og respekt og til styrkelse af kvinders og unges, enkeltpersoners og lokalsamfunds indflydelse samt til målene for sundhed, uddannelse og social inklusion (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (2) og navnlig kapitlet om idræt heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 af 20. maj 2021 om oprettelse af Erasmus+: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (2) og navnlig kapitlet om idræt heri,

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 11. juli 2007 om idræt (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 11. juli 2007 om idræt (COM(2007)0391),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. januar 2011 med titlen »Udvikling af sportens europæiske dimension« (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. januar 2011 med titlen »Udvikling af sportens europæiske dimension« (COM(2011)0012),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juli 2020 om gennemførelsen og relevansen af EU-arbejdsplanen for sport 2017-2020 (COM(2020)0293), særlig dens henstillinger for fremtiden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juli 2020 om gennemførelsen og relevansen af EU-arbejdsplanen for sport 2017-2020 (COM(2020)0293), særlig dens henstillinger for fremtiden,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

| — | der henviser til EU-retningslinjerne af 16. november 2012 med titlen »Dual Careers of Athletes — Recommended Policy Actions in Support of Dual Careers in High-Performance Sport«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne af 16. november 2012 med titlen »Dual Careers of Athletes — Recommended Policy Actions in Support of Dual Careers in High-Performance Sport«,

| — | der henviser til sin beslutning af 2. februar 2012 om sportens europæiske dimension (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. februar 2012 om sportens europæiske dimension (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om aftalt spil og korruption inden for sporten (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om aftalt spil og korruption inden for sporten (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. juni 2015 om de seneste afsløringer af korruption på højt niveau i FIFA (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. juni 2015 om de seneste afsløringer af korruption på højt niveau i FIFA (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. februar 2017 om en integreret tilgang til sportspolitikken: god forvaltning, tilgængelighed og integritet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. februar 2017 om en integreret tilgang til sportspolitikken: god forvaltning, tilgængelighed og integritet (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2020 om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 15. september 2020 om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om covid-19's indvirkning på unge og på sport og idræt (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om covid-19's indvirkning på unge og på sport og idræt (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 med henstillinger til Kommissionen om udfordringer for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 med henstillinger til Kommissionen om udfordringer for arrangører af sportsbegivenheder i det digitale miljø (9),

| — | der henviser til resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-arbejdsplanen for sport (1. januar 2021 — 30. juni 2024) (10), navnlig dens prioriterede områder, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-arbejdsplanen for sport (1. januar 2021 — 30. juni 2024) (10), navnlig dens prioriterede områder,

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bekæmpelse af korruption inden for sport (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bekæmpelse af korruption inden for sport (11),

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om adgangen til sport for personer med handicap (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om adgangen til sport for personer med handicap (12),

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om konsekvenserne af covid-19-pandemien og sportssektorens genopretning (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om konsekvenserne af covid-19-pandemien og sportssektorens genopretning (13),

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af træneres stilling gennem bedre muligheder for at erhverve færdigheder og kompetencer (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af træneres stilling gennem bedre muligheder for at erhverve færdigheder og kompetencer (14),

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sportsinnovation (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sportsinnovation (15),

| — | der henviser til Europarådets konvention af 16. november 1989 om antidoping, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 16. november 1989 om antidoping,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 18. september 2014 om manipulation af idrætskonkurrencer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 18. september 2014 om manipulation af idrætskonkurrencer,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 3. juli 2016 om en integreret strategi for sikkerhed og tjenesteydelser i forbindelse med fodboldkampe og andre sportsbegivenheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 3. juli 2016 om en integreret strategi for sikkerhed og tjenesteydelser i forbindelse med fodboldkampe og andre sportsbegivenheder,

| — | der henviser til kodekset for idrætsetik, som revideret den 16. maj 2001, og til Europarådets europæiske sportscharter, som revideret den 13. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til kodekset for idrætsetik, som revideret den 16. maj 2001, og til Europarådets europæiske sportscharter, som revideret den 13. oktober 2021,

| — | der henviser til UNESCO's internationale konvention af 19. oktober 2005 mod doping i idræt, |
| --- | --- |

—

der henviser til UNESCO's internationale konvention af 19. oktober 2005 mod doping i idræt,

| — | der henviser til sin undersøgelse fra juni 2021 med titlen »EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem« (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse fra juni 2021 med titlen »EU's idrætspolitik: vurdering og mulige veje frem« (16),

| — | der henviser til den endelige rapport fra Ecorys, KEA og Sport and Citizenship til Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur fra juni 2016 med titlen »Mapping and analysis of the specificity of sport«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Ecorys, KEA og Sport and Citizenship til Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur fra juni 2016 med titlen »Mapping and analysis of the specificity of sport«,

| — | der henviser til rapporten fra Ecorys og SportsEconAustria til Europa-Kommissionen fra 2020 med titlen »Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Ecorys og SportsEconAustria til Europa-Kommissionen fra 2020 med titlen »Mapping study on measuring the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0318/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A9-0318/2021),

| A. | der henviser til, at idræt spiller en central rolle i de europæiske borgeres sociale, kulturelle og uddannelsesmæssige liv og fremmer værdier som demokrati, respekt, solidaritet, mangfoldighed og lighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at idræt spiller en central rolle i de europæiske borgeres sociale, kulturelle og uddannelsesmæssige liv og fremmer værdier som demokrati, respekt, solidaritet, mangfoldighed og lighed;

| B. | der henviser til, at idræt fungerer som en vektor for integration, navnlig for personer med færre muligheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at idræt fungerer som en vektor for integration, navnlig for personer med færre muligheder;

| C. | der henviser til, at idræt skal være inkluderende og åben for alle uanset alder, køn, handicap eller kulturel og socioøkonomisk baggrund; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at idræt skal være inkluderende og åben for alle uanset alder, køn, handicap eller kulturel og socioøkonomisk baggrund;

| D. | der henviser til, at idræt er en voksende økonomisk sektor, der bidrager til vækst og beskæftigelse i EU og dermed til dets velstand; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at idræt er en voksende økonomisk sektor, der bidrager til vækst og beskæftigelse i EU og dermed til dets velstand;

| E. | der henviser til, at idræt bidrager til at styrke den europæiske integration og EU's stilling i det internationale samarbejde; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at idræt bidrager til at styrke den europæiske integration og EU's stilling i det internationale samarbejde;

| F. | der henviser til, at covid-19 har haft en negativ økonomisk og social indvirkning på idrætssektoren; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19 har haft en negativ økonomisk og social indvirkning på idrætssektoren;

| G. | der henviser til, at EU bør sigte mod at videreudvikle idrættens europæiske dimension, samtidig med at dens særlige karakter og autonomi respekteres; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU bør sigte mod at videreudvikle idrættens europæiske dimension, samtidig med at dens særlige karakter og autonomi respekteres;

| H. | der henviser til, at EU's idrætspolitik skal støtte både elite- og breddeidræt, herunder aktive fritidsaktiviteter; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU's idrætspolitik skal støtte både elite- og breddeidræt, herunder aktive fritidsaktiviteter;

| I. | der henviser til, at breddeidræt bidrager til udviklingen af færdigheder blandt unge mennesker og fremmer aktivt medborgerskab gennem frivilligt arbejde; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at breddeidræt bidrager til udviklingen af færdigheder blandt unge mennesker og fremmer aktivt medborgerskab gennem frivilligt arbejde;

| J. | der henviser til, at unge idrætsudøvere ofte udfordres af at måtte afstemme deres idrætskarriere efter deres uddannelses- eller erhvervsmæssige aktiviteter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at unge idrætsudøvere ofte udfordres af at måtte afstemme deres idrætskarriere efter deres uddannelses- eller erhvervsmæssige aktiviteter;

| K. | der henviser til, at idræt har en positiv indvirkning på borgernes sundhed og trivsel; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at idræt har en positiv indvirkning på borgernes sundhed og trivsel;

| L. | der henviser til, at udviklingen af idrætsinfrastrukturen spiller en vigtig rolle i forbedringen af livskvaliteten og de økonomiske muligheder i afsidesliggende og ugunstigt stillede områder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udviklingen af idrætsinfrastrukturen spiller en vigtig rolle i forbedringen af livskvaliteten og de økonomiske muligheder i afsidesliggende og ugunstigt stillede områder;

| M. | der henviser til, at idræt står over for en række udfordringer med hensyn til bl.a. ledelse, korruption, matchfixing, doping, finansiering, digital piratvirksomhed, rent profitbaserede modeller, menneskerettighedskrænkelser, forskelsbehandling og vold samt miljømæssige indvirkninger og bekymringer med hensyn til bæredygtighed; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at idræt står over for en række udfordringer med hensyn til bl.a. ledelse, korruption, matchfixing, doping, finansiering, digital piratvirksomhed, rent profitbaserede modeller, menneskerettighedskrænkelser, forskelsbehandling og vold samt miljømæssige indvirkninger og bekymringer med hensyn til bæredygtighed;

| N. | der henviser til, at kvinder stadig er underrepræsenteret i idræt, både i de styrende organer og i medierne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kvinder stadig er underrepræsenteret i idræt, både i de styrende organer og i medierne;

| O. | der henviser til, at ulovlig streaming af livesportsbegivenheder truer den finansielle stabilitet for både den professionelle idræt og amatøridræt, der er afhængige af de indtægter, der genereres af rettigheder til sportsudsendelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ulovlig streaming af livesportsbegivenheder truer den finansielle stabilitet for både den professionelle idræt og amatøridræt, der er afhængige af de indtægter, der genereres af rettigheder til sportsudsendelser;

Styrkelse af synlighed, samarbejde og mainstreaming af idræt i EU-politikker

| 1. | opfordrer EU til at anlægge en mere holistisk tilgang til idrætspolitikken og intensivere bestræbelserne på at integrere den i andre EU-politikker; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger behovet for at styrke det interinstitutionelle samarbejde og samarbejdet med interessenter på idrætsområdet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at etablere et regelmæssigt struktureret samarbejde på højt plan med alle interessenter på idrætsområdet og andre institutioner for at fremsætte mere målrettede og ansvarlige anbefalinger til tiltag vedrørende de aktuelle udfordringer, som sportssektoren står over for; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en meddelelse om idrættens fremtid i tilknytning til EU's strategiske mål; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at styrke idrættens synlighed og dens perspektiv på tværs af politikområderne på EU-niveau ved at tilføje idræt til titlen på den ansvarlige kommissærs portefølje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer desuden i denne forbindelse til, at der oprettes en stilling som EU-idrætskoordinator, som ville være Kommissionens kontakt om dette spørgsmål og et synligt referencepunkt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | insisterer på øget inddragelse af Parlamentet med henblik på at skabe en ramme for regelmæssig politisk debat og handling inden for idræt, samt på overvågning og parlamentarisk kontrol for så vidt angår gennemførelsen af de strategiske mål; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger den rolle, som konferencen om Europas fremtid spiller i drøftelserne om vejen frem med hensyn til EU's idrætspolitik og idrætsrelaterede spørgsmål, og opfordrer til, at alle interessenter på idrætsområdet deltager aktivt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender Europarådets seneste vedtagelse af det reviderede europæiske sportscharter, der fremhæver de fælles træk ved en ramme for europæisk idræt og dens forvaltning, og opfordrer EU-institutionerne til at stræbe efter konsistens, samarbejde og solidaritet på europæisk niveau og samtidig tage initiativ inden for idrætspolitik; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Parlamentet til at spille en mere aktiv rolle inden for sportsdiplomati; |
| --- | --- |

10.

Styrkelse af principperne for en europæisk idrætsmodel

| 11. | anerkender betydningen af en europæisk idrætsmodel, der er baseret på værdier, frivillige aktiviteter og økonomisk solidaritet, og ser frem til at videreudvikle denne i borgernes og interessenternes interesse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anerkender, at der er en mangfoldighed af tilgange på tværs af idrætsgrene og lande, men påpeger samtidig nødvendigheden af en yderligere styrkelse og beskyttelse af det fælles grundlag for europæisk idræt og især forbindelserne mellem breddeidræt og eliteidræt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til en europæisk idrætsmodel, der anerkender behovet for et stærkt engagement i at integrere principperne om solidaritet, bæredygtighed, inklusion for alle, åben konkurrence, idrætspræstationer, rimelighed, og modsætter sig derfor på det kraftigste udbryderkonkurrencer, der underminerer sådanne principper og bringer stabiliteten af det overordnede idrætsøkosystem i fare; understreger, at disse principper bør fremmes af alle interessenter på idrætsområdet og af nationale myndigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anerkender forbundenes rolle i forvaltningen af deres idræt og opfordrer til tættere koordinering og samarbejde med myndighederne og alle relevante interessenter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender, at idrætsklubber er grundstenen i en europæisk idrætsmodel, der tilbyder alle muligheden for at engagere sig i idræt lokalt, især unge mennesker, uafhængigt af deres kulturelle eller socioøkonomiske baggrund; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver behovet for mere målrettet og øget solidaritet og en højere grad af finansiel omfordeling samt udveksling af færdigheder og knowhow, navnlig mellem professionel idræt og breddeidræt; opfordrer idrætsforbundene til at indføre en solidaritetsmekanisme, der er baseret på en fair og bindende fordelingsnøgle, der sikrer en passende finansiering af amatørsport og breddeidræt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for at sikre bæredygtig finansiel stabilitet og forsvarlig forvaltning af idrætsklubber og opfordrer idrætsorganerne til, hvor de ikke allerede findes, at indføre mekanismer med henblik herpå sammen med et fungerende håndhævelsessystem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at den tyske model for ejerskab af klubber, der er baseret på 50+1-reglen, har tjent tysk fodbold godt og bør betragtes som et muligt eksempel på bedste praksis, når andre lande forsøger at forbedre deres egne modeller; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer indtrængende offentlige myndigheder, idrætsforbund og idrætsorganisationer til at værne om menneskerettighederne og demokratiske principper i forbindelse med alle deres handlinger, navnlig når de tildeler værtskabet for store sportsbegivenheder samt i forbindelse med valg af sponsorer; insisterer på, at de store sportsbegivenheder ikke længere bør tildeles lande, hvor disse grundlæggende rettigheder og værdier igen og igen ikke respekteres; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer idrætsorganisationerne til at respektere de internationale idrætsturneringers etablerede hyppighed, især europa- og verdensmesterskaber, samtidig med at nationale konkurrencer og sportsudøveres og spilleres sundhed tages i betragtning; |
| --- | --- |

20.

Fornyelse af god forvaltningspraksis og integritet

| 21. | mener, at der er behov for et fornyet engagement i god forvaltningspraksis for at genskabe balancen mellem de sociale og økonomiske elementer inden for idræt og sikre, at interessenternes repræsentation i beslutningstagende organer respekteres; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at den professionelle idræts fokus på kommercielle interesser bør opvejes af stærkt tiltrængte sociale funktioner; opfordrer de relevante organisationer til at adressere dette spørgsmål som et middel til at bevare deres stilling som rollemodeller med hensyn til at forsvare de idealer, som europæisk idræt bygger på; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer de internationale, europæiske og nationale idræts- og interesseorganisationer til at implementere de højeste forvaltningsstandarder; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender idrætsorganisationers og -forbunds bestræbelser på at sikre gennemførelsen af gode forvaltningsprincipper i idræt og understreger behovet for, at Kommissionen udarbejder henstillinger til retningslinjer for forvaltning af idræt og dens styrende organer i EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer indtrængende idrættens internationale, europæiske og nationale styrende organer og interessenter til at implementere foranstaltninger vedrørende mangfoldighed og inklusion, navnlig for at adressere problemet med det lave antal kvinder og etniske mindretal i lederstillinger og i bestyrelser; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer alle idrætsinteresseorganisationer til at opnå de behørige repræsentations- og professionalismeniveauer, som er en forudsætning for at være involveret i kollektive beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer EU-institutionerne til at fremme og beskytte atleters grundlæggende rettigheder, herunder atleters repræsentation i beslutningstagning, foreningsfrihed, overenskomstforhandlinger og ikke-forskelsbehandling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger behovet for, at idrætsmyndigheder tager højde for at beskytte idrætsudøveres mentale helbred på samme måde som deres fysiske helbred; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at alle professionelle idrætsudøvere har lige adgang til de samme sociale og arbejdsretlige beskyttelsesmekanismer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer medlemsstaterne, idrættens styrende organer og klubber til at anerkende fansenes status på idrætsområdet ved at inddrage dem i forvaltningsorganer og beslutningstagende organer; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til at bygge videre på sit eksisterende arbejde med social dialog og til at udvide anvendelsesområdet til alle områder inden for professionel idræt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over reformer og foranstaltninger til at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden på transfermarkedet inden for forskellige sportsgrene og opfordrer indtrængende til yderligere bestræbelser; bemærker, at der er behov for europæiske rammer for at forbedre spillertransfersystemerne, så de opfylder europæiske standarder og målsætninger, navnlig med hensyn til arbejdsmarkedslovgivning og finansielle bestemmelser; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at der er behov for at regulere agenters aktiviteter, og anerkender, at de nylige reformer af transfermarkedet i fodbold, herunder etableringen af en clearingcentral, et licenskrav for agenter og lofter over agenters provision, er et skridt i den rigtige retning; opfordrer indtrængende de relevante idrætsmyndigheder til at sikre øjeblikkelig gennemførelse af disse reformer, og opfordrer Kommissionen til at overvåge resultaterne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | insisterer på, at bekæmpelse af korruption inden for idræt, der ofte er knyttet til hvidvask af penge og kriminalitet, kræver tværnationalt samarbejde mellem alle interessenter og myndigheder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer medlemsstaterne og de relevante myndigheder til med fast hånd at bekæmpe misbrug i spillesektoren, herunder udbredelsen af svigagtige websteder og aggressive metoder, med henblik på at beskytte mindreårige og sårbare personer mod enhver risiko; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at komme ud af dødvandet hvad angår undertegnelsen og ratificeringen af Europarådets konvention om manipulation af idrætskonkurrencer; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver behovet for kapacitetsopbygning for at styrke forebyggelses- og antidopingforanstaltninger inden for idræt gennem en fælles europæisk strategi, der omfatter tæt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem retshåndhævende myndigheder i alle EU-lande; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver nødvendigheden af oplysnings- og uddannelseskampagner om forebyggelse af doping, matchfixing, korruption, vold, fysisk og psykisk misbrug og andre integritetsrelaterede spørgsmål med fokus på amatøridræt; |
| --- | --- |

38.

Sikring af sikker, inklusiv og retfærdig idræt

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at involvere alle relevante interessenter for at sikre, at idrætspolitik og -lovgivning støtter ligestilling mellem kønnene med særlig vægt på at håndtere alle former for vold og chikane, kønsstereotyper, ringe synlighed og mediedækning, lønforskelle og forskelle i præmiepenge og bonusser; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer nationale idrætsforbund til at bevæge sig hen imod at give kvindelige og mandlige sportsudøvere samme præmiepenge ved at følge det irske fodboldforbunds (FAI's) eksempel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at anerkende betydningen af og til at støtte den sociale inklusion af personer med færre muligheder, flygtninge, etniske minoriteter og LGBTQI+-personer i idræt, så ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger behovet for at udnytte elitesportens betydelige sociale vægt til at øge bevidstheden om de problemer, LGBTQI+-personer står over for i idrættens verden; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer indtrængende sportsorganer og offentlige myndigheder til effektivt at bekæmpe forskelsbehandling, vold og hadefuld tale og til at garantere sikker og inklusiv idræt for alle udøvere, tilskuere og personale i idrætsanlæg og online; |
| --- | --- |

43.

| 44. | insisterer på en nultolerancetilgang til racisme og vold inden for idræt og opfordrer indtrængende Kommissionen, medlemsstaterne og idrætsforbundene til at udarbejde foranstaltninger til at undgå sådanne hændelser og til at vedtage effektive sanktioner og foranstaltninger til støtte for ofrene; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at øge indsatsen for at inddrage personer med mentale og fysiske handicap i idrætsaktiviteter og -programmer og til at gøre idrætskonkurrencer med deltagelse af sportsudøvere med handicap mere synlige i medierne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger behovet for at øge finansieringen og for at fjerne alle hindringer for personer med handicap gennem uddannelses- og bevidstgørelseskampagner, specialiseret uddannelse for relevante aktører og tilgængelig sportsinfrastruktur, der giver dem mulighed for at overvære idrætsbegivenheder og dyrke idræt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde deres olympiske og paralympiske mestre samme økonomiske belønninger og til at støtte olympiske og paralympiske deltagere med en lav indkomst; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at EU står over for demografiske udfordringer, bl.a. en aldrende befolkning, og at der særligt bør fokuseres på at fremme aktiv aldring gennem fysisk aktivitet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer indtrængende medierne i medlemsstaterne til at give mere dækning til en bredere vifte af idrætsgrene, navnlig kvinde- og ungdomsidræt; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre særlige foranstaltninger, der giver børn fra socialt dårligt stillede miljøer adgang til at dyrke idrætsgrene, der indebærer høje omkostninger til udstyr og gebyrer, herunder vintersport; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne og idrætsorganisationerne til at prioritere politikker, der beskytter børn mod diskrimination, chikane og enhver form for misbrug, øger bevidstheden herom og giver adgang til retsmidler, herunder juridisk rådgivning og rettidig beskyttelse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | bifalder Kommissionens undersøgelse fra 2019 med titlen »Safeguarding children in sport« og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sit arbejde på dette område, herunder ved regelmæssigt at indsamle og ajourføre data; |
| --- | --- |

52.

| 53. | insisterer på, at unge idrætsudøvere fra udviklingslande skal beskyttes mod svindel og menneskehandel, og på, at de bør have en juridisk status i EU og modtage støtte til vurdering og overvågning af deres kontrakter; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne og idrætsforbundene til at give unge og idrætsudøvere instruktion i førstehjælp; |
| --- | --- |

54.

Fremme af en sund og aktiv livsstil sammen med uddannelses- og udviklingsmuligheder

| 55. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og de offentlige myndigheder til at udvikle idrætsinfrastruktur, navnlig i fjerntliggende regioner og dårligt stillede områder, og til at øge omfanget af idrætsundervisning, herunder daglig fysisk aktivitet, aktive pauser og eksterne fysiske skoleaktiviteter, samtidig med at der anspores til en mentalitetsændring ved anerkendelse af vigtigheden af idræt som et fag i skolen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger behovet for en integreret tilgang til aktive byer, som fremmer fysisk aktivitet i de europæiske borgeres dagligdag, herunder på arbejdspladsen, og som øger og udvikler aktiv og bæredygtig mobilitet og aktive og bæredygtige transportmidler; |
| --- | --- |

56.

| 57. | glæder sig over initiativer og kampagner til fremme af fysisk aktivitet såsom den europæiske idrætsuge, #BeActive og HealthyLifestyle4All, og opfordrer Kommissionen til at intensivere kommunikationen om disse begivenheder i medlemsstaterne, især henvendt til skoler; understreger vigtigheden af at foretage regelmæssige vurderinger af deres evne til at nå ud samt deres gennemslagskraft; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer til, at EU's retningslinjer om tosporede karrierer for atleter gennemføres og fremmes i alle medlemsstater og udvides til at omfatte alt idrætspersonale, der beskæftiger sig med struktureret idræt, og til specifikke omskolingsinitiativer; |
| --- | --- |

58.

| 59. | gentager sin opfordring til Kommissionen, medlemsstaterne, idrætsforbundene og klubberne om at fremme tosporede karrieremuligheder for idrætsudøvere og opfordrer Kommissionen til i det næste Erasmus+-program at overveje at medtage grænseoverskridende mobilitet for idrætsudøvere; |
| --- | --- |

59.

| 60. | gentager behovet for at udarbejde en strategi til støtte for tidligere idrætsudøvere med henblik på at sikre dem passende adgang til job, uddannelse eller omkvalificering; |
| --- | --- |

60.

| 61. | fremhæver den rolle, som trænere, idrætspersonale, lærer og ungdomsledere spiller i udviklingen af børns og unges færdigheder og uddannelse, og fremhæver, at behørig uddannelse spiller en vigtig rolle md hensyn til at tilskynde til at deltage i idræt og til at skabe et sikkert miljø for alle; |
| --- | --- |

61.

| 62. | glæder sig over medtagelsen af idrætspersonales mobilitet i Erasmus+-programmet for 2021-2027 og opfordrer Kommissionen, de nationale myndigheder og idrætsforbundene til at udbrede kendskabet til denne nye mulighed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde fælles standarder på EU-plan med henblik på at sikre, at alle trænere har de rette kompetencer og den rette uddannelse til at træne børn og unge; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer Kommissionen til at oprette et netværk af ambassadører for idræt, som øger indflydelsen fra respekterede idrætsrollemodeller med henblik på at fremme fysisk aktivitet og sund livsstil; |
| --- | --- |

64.

| 65. | anerkender de værdifulde bidrag, som idrætsfrivillige yder i lokalsamfundet, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette et system, der er i overensstemmelse med EU's dagsorden for færdigheder, og som bygger på det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS) og det europæiske meritoverførselssystem for erhvervsuddannelse (ECVET), til anerkendelse af kvalifikationer, der er erhvervet af frivillige, herunder trænere, der arbejder frivilligt; |
| --- | --- |

65.

Hjælp til idrætten med henblik på at opnå en vellykket genopretning

| 66. | insisterer på behovet for støttemekanismer og øremærkede finansieringsmekanismer for at få idrætssektoren tilbage på sporet i kølvandet på covid-19, herunder ved hjælp af nationale støttefonde, genopretnings- og resiliensfaciliteten og EU’s strukturfonde; |
| --- | --- |

66.

| 67. | glæder sig over, at nogle medlemsstater har medtaget idræt i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen til i sin vurderingsrapport om gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten at fremlægge data om idrætsrelaterede investeringer og reformer, som skal forelægges for Parlamentet og Rådet i 2022; |
| --- | --- |

68.

| 69. | glæder sig over det højere budget til idræt under det nuværende Erasmus+-program og støtter yderligere synergier mellem fonde og programmer såsom EU4Health og LIFE; understreger, at det i den forbindelse er afgørende at fjerne alle hindringer i ansøgningsprocessen på nationalt plan for at gøre bedre brug af disse redskaber til at støtte genopretningen inden for idræt; |
| --- | --- |

69.

| 70. | beklager manglen på en udtrykkelig henvisning til idræt i forordningen om EU4Health-programmet; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer indtrængende EU's institutioner til at sikre en betydelig forøgelse af budgettet til breddeidræt under Erasmus+-programmet i den næste finansielle programmeringsperiode; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger behovet for yderligere at øge finansieringen af idræt, også ud over Erasmus+-programmet, på en målrettet måde med fokus på idrættens sociale dimension, navnlig for så vidt angår breddeidræt; |
| --- | --- |

72.

| 73. | fremhæver vigtigheden af de forberedende foranstaltninger og pilotprojekter på idrætsområdet, som tilvejebringer yderligere finansiering til breddeidræt og giver lovende resultater; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til at øge antallet af godkendte pilotprojekter og forberedende foranstaltninger på idrætsområdet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | fremhæver behovet for at støtte sportsturisme som et af midlerne til at sætte skub i genopretningen af og modstandsdygtigheden i idrætssektoren efter covid-19; |
| --- | --- |

75.

| 76. | minder om betydningen af at beskytte traditionelle idrætsgrene og fremme dem med tilstrækkelig finansiering som en del af den europæiske kulturarv og den regionale identitet; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer de nationale, regionale og lokale myndigheder til at anerkende den centrale rolle, som idræt og fysisk aktivitet spiller på områder som byfornyelse, turisme og territorial samhørighed, og til at tilskynde til relevante investeringer under EU’s samhørighedspolitik, særligt med hensyn til investeringer fra Den Europæiske Socialfond Plus og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til, at REACT-EU-finansiering anvendes til projekter vedrørende sportsinfrastruktur, forudsat at den er bæredygtig, bidrager til langsigtet økonomisk genopretning og støtter turisme; |
| --- | --- |

78.

| 79. | henleder Kommissionens og forvaltningsmyndighedernes opmærksomhed på den vigtige rolle, som små idrætsklubber og -foreninger spiller, og fremhæver manglen på menneskelige og materielle ressourcer til deres rådighed med henblik på at få adgang til EU-finansiering og målrettet støtte; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at anvende den lavest mulige momssats på idrætssektoren som et af redskaberne til at lette adgangen til dens tjenester i kølvandet på covid-19; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer Kommissionen til sammen med alle relevante interesserede parter, herunder civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og offentlige myndigheder, at udvikle en metode til at definere kriterierne for måling og overvågning af idrætsrelaterede projekters sociale indvirkning, og til regelmæssigt at ajourføre og fremlægge data for de samfundsmæssige indvirkninger af idræt; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til regelmæssigt at ajourføre og fremlægge data om idrættens økonomiske indvirkninger; |
| --- | --- |

82.

Støtte til overgangen til en bæredygtig og innovativ fremtid

| 83. | noterer sig den indsats, som klubber og forbund har gjort for at sikre miljømæssig bæredygtighed; opfordrer imidlertid EU-institutionerne, medlemsstaterne og idrætsforbundene til yderligere at støtte og fremme udviklingen af idræt og tilrettelæggelsen af miljømæssigt ambitiøse idrætsbegivenheder; |
| --- | --- |

83.

| 84. | insisterer på, at idrætten skal tilpasse sig principperne i den europæiske grønne pagt og bidrage til miljøuddannelse og -adfærdsændringer; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte den grønne omstilling i idrætssektoren, navnlig med hensyn til opførelse, udvidelse og renovering af idrætsinfrastruktur, herunder vintersportsfaciliteter; |
| --- | --- |

85.

| 86. | fremhæver betydningen af idræt og fysisk aktivitet i det nye europæiske Bauhaus-initiativ og anerkender potentialet for udvikling af aktive områder og fremme af bæredygtig idrætsinfrastruktur; opfordrer Kommissionen til at sikre, at idrætsrelaterede projekter, og navnlig dem i det offentlige rum, prioriteres i dette initiativ; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte harmoniserede minimumskriterier for tilgængelighed, bæredygtighedsbenchmarks og sikkerhedsstandarder for infrastrukturer til idræt, herunder foranstaltninger til forebyggelse af enhver form for chikane, og til at støtte inddragelse af samt mobilitet for idrætsudøvere og idrætsrelaterede medarbejdere; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer til, at der lægges særlig vægt på arbejdsvilkårene for byggearbejdere, der er involveret i opførelsen af idrætsinfrastruktur; |
| --- | --- |

88.

| 89. | fremhæver betydningen af innovation og tværsektorielt samarbejde inden for idræt, navnlig i forbindelse med udvikling af digitale værktøjer til at øge deltagelsen i fysisk aktivitet, med særlig fokus på unge; |
| --- | --- |

89.

| 90. | understreger, at der i lyset af covid-19-pandemien bør overvejes nye måder at tilrettelægge idrætsbegivenheder på ved hjælp af de tilgængelige digitale teknologier; |
| --- | --- |

90.

| 91. | opfordrer Kommissionen og Det Europæiske Teknologiske Institut til at oprette et videns- og innovationsfællesskab (VIF) inden for idræt for at fremme innovation, modstandsdygtighed og samarbejde på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opfordrer EU-institutionerne til at indlede en debat om fremtiden og mulighederne for e-sport og til at indsamle data med henblik på at evaluere denne sektor og forelægge en undersøgelse af dens sociale og økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

92.

| 93. | anmoder Kommissionen om så hurtig som muligt og effektivt at løse problemet med ulovlig streaming af livesportsbegivenheder; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til de europæiske, internationale og nationale idrætsforbund og -organisationer. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  Resolution med titlen »Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development«, vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015, A/RES/70/1.

(2)  EUT L 189 af 28.5.2021, s. 1.

(3)  EUT C 239 E af 20.8.2013, s. 46.

(4)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 137.

(5)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 81.

(6)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 2.

(7)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 2.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0045.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0236.

(10)  EUT C 419 af 4.12.2020, s. 1.

(11)  EUT C 416 af 11.12.2019, s. 3.

(12)  EUT C 192 af 7.6.2019, s. 18.

(13)  EUT C 214 I af 29.6.2020, s. 1.

(14)  EUT C 196 af 11.6.2020, s. 1.

(15)  EUT C 212 af 4.6.2021, s. 2.

(16)  Mittag, J. og Naul, R. (2021), EU sports policy: assessment and possible ways forward, Europa-Parlamentet, forskning for CULT-Udvalget — Temaafdelingen for Struktur- og Samhørighedspolitik, Bruxelles.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/11

---

P9_TA(2021)0464

Digitalisering af europæisk rapportering, overvågning og revision

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2021 med henstillinger til Kommissionen om digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision (2021/2054(INL))

(2022/C 224/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 322, stk. 1, og artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 322, stk. 1, og artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (finansforordningen) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (finansforordningen) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (BFI-direktivet) (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge) (4),

| — | der henviser til artikel 22, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 22, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (5),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Kommissionen om dataindsamling med henblik på effektiv kontrol og revision (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Kommissionen om dataindsamling med henblik på effektiv kontrol og revision (6),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. maj 2020 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, Sektion III — Kommissionen og forvaltningsorganerne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. maj 2020 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, Sektion III — Kommissionen og forvaltningsorganerne (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, Sektion III — Kommissionen og forvaltningsorganerne (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. april 2021 med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2019, Sektion III — Kommissionen og forvaltningsorganerne (8),

| — | der henviser til punkt 24 i Det Europæiske Råds konklusioner af 17.-21. juli 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 24 i Det Europæiske Råds konklusioner af 17.-21. juli 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027,

| — | der henviser til Domstolens udtalelse i de forenede sager C-465/00, C-138/01 og C-139/01, Österreichischer Rundfunk (9), om, at »skatteyderne og offentligheden i almindelighed i et demokratisk samfund har ret til at blive informeret om anvendelsen af det offentliges indtægter«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse i de forenede sager C-465/00, C-138/01 og C-139/01, Österreichischer Rundfunk (9), om, at »skatteyderne og offentligheden i almindelighed i et demokratisk samfund har ret til at blive informeret om anvendelsen af det offentliges indtægter«,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Temaafdelingen for Budgetanliggender, som Budgetkontroludvalget havde anmodet om, med titlen »De 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken i hver EU-medlemsstat«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Temaafdelingen for Budgetanliggender, som Budgetkontroludvalget havde anmodet om, med titlen »De 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken i hver EU-medlemsstat«,

| — | der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste med titlen »Digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision«, |
| --- | --- |

—

der henviser til evalueringen af den europæiske merværdi fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste med titlen »Digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision«,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 4/2020: Anvendelse af nye billedteknologier til monitorering under den fælles landbrugspolitik: Der er generelt gjort konstante fremskridt, som dog har været langsommere inden for klima- og miljøovervågning. |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 4/2020: Anvendelse af nye billedteknologier til monitorering under den fælles landbrugspolitik: Der er generelt gjort konstante fremskridt, som dog har været langsommere inden for klima- og miljøovervågning.

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0311/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0311/2021),

| A. | der henviser til, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i henhold til artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal udføre deres arbejde så åbent som muligt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer i henhold til artikel 15 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal udføre deres arbejde så åbent som muligt;

| B. | der henviser til, at med henblik på budgetgennemførelsen indebærer anvendelsen af dette princip, at de europæiske borgere bør vide, hvor og til hvilke formål Unionens midler anvendes; bemærker, at antallet af instrumenter uden for budgettet fortsat stiger, og mener, at instrumenterne såsom Next Generation EU er underlagt Kommissionens direkte forvaltning; fremhæver, at Parlamentet skal opfylde sit mandat i forbindelse med beslutningstagning, kontrol og dechargefunktioner; anmoder om, at finansforordningen ajourføres, således at Parlamentet kan opfylde sit mandat til at kontrollere disse nye mekanismer; understreger, at dette er særlig vigtigt i forbindelse med digitaliseringen af den europæiske rapportering, overvågning og revision; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at med henblik på budgetgennemførelsen indebærer anvendelsen af dette princip, at de europæiske borgere bør vide, hvor og til hvilke formål Unionens midler anvendes; bemærker, at antallet af instrumenter uden for budgettet fortsat stiger, og mener, at instrumenterne såsom Next Generation EU er underlagt Kommissionens direkte forvaltning; fremhæver, at Parlamentet skal opfylde sit mandat i forbindelse med beslutningstagning, kontrol og dechargefunktioner; anmoder om, at finansforordningen ajourføres, således at Parlamentet kan opfylde sit mandat til at kontrollere disse nye mekanismer; understreger, at dette er særlig vigtigt i forbindelse med digitaliseringen af den europæiske rapportering, overvågning og revision;

| C. | der henviser til, at offentlig viden og fuld gennemsigtighed om anvendelsen af EU-midler er afgørende for accepten af disse udgifter og også er afgørende for at sikre ansvarlighed, troværdighed og bedre kontrol med udgifterne, herunder undgåelse af misbrug og interessekonflikter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at offentlig viden og fuld gennemsigtighed om anvendelsen af EU-midler er afgørende for accepten af disse udgifter og også er afgørende for at sikre ansvarlighed, troværdighed og bedre kontrol med udgifterne, herunder undgåelse af misbrug og interessekonflikter;

| D. | der henviser til, at finansforordningens artikel 38 indeholder de gældende regler for offentliggørelse af oplysninger om modtagere og andre oplysninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at finansforordningens artikel 38 indeholder de gældende regler for offentliggørelse af oplysninger om modtagere og andre oplysninger;

| E. | der henviser til, at forskelle i gennemførelsen af disse regler har ført til en situation, hvor der i øjeblikket er ét rapporteringssystem for den fælles landbrugspolitik i hver medlemsstat og mere end 250 rapporteringssystemer under struktur- og samhørighedspolitikkerne i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forskelle i gennemførelsen af disse regler har ført til en situation, hvor der i øjeblikket er ét rapporteringssystem for den fælles landbrugspolitik i hver medlemsstat og mere end 250 rapporteringssystemer under struktur- og samhørighedspolitikkerne i medlemsstaterne;

| F. | der henviser til, at der i øjeblikket er store forskelle i, hvordan disse systemer er udformet, hvordan de fungerer, og hvordan man henter og deler oplysninger fra dem; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i øjeblikket er store forskelle i, hvordan disse systemer er udformet, hvordan de fungerer, og hvordan man henter og deler oplysninger fra dem;

| G. | der henviser til, at fragmenteringen af data gør identifikationen af endelige støttemodtagere ekstremt vanskelig, hvis ikke umulig, for så vidt angår EU-fonde under direkte, indirekte eller delt forvaltning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at fragmenteringen af data gør identifikationen af endelige støttemodtagere ekstremt vanskelig, hvis ikke umulig, for så vidt angår EU-fonde under direkte, indirekte eller delt forvaltning;

| H. | der henviser til, at der findes mange systemer, som ikke indeholder entydige identifikationsnumre for fysiske personer og virksomheder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der findes mange systemer, som ikke indeholder entydige identifikationsnumre for fysiske personer og virksomheder;

| I. | der henviser til, at de nuværende systemer for virksomheder i de fleste tilfælde ikke indeholder oplysninger om virksomhedernes ejer eller ejere og deres reelle ejere; der henviser til, at digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision er det mest nyttige instrument til at undgå desinformation, hvis ikkefølsomme oplysninger er offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de nuværende systemer for virksomheder i de fleste tilfælde ikke indeholder oplysninger om virksomhedernes ejer eller ejere og deres reelle ejere; der henviser til, at digitalisering af den europæiske rapportering, overvågning og revision er det mest nyttige instrument til at undgå desinformation, hvis ikkefølsomme oplysninger er offentligt tilgængelige;

| J. | der henviser til, at Parlamentet flere gange har anmodet Kommissionen om at give oplysninger om de 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og strukturfondene i hver medlemsstat, men hidtil har modtaget ufuldstændige og utilfredsstillende svar; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet flere gange har anmodet Kommissionen om at give oplysninger om de 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og strukturfondene i hver medlemsstat, men hidtil har modtaget ufuldstændige og utilfredsstillende svar;

| K. | der henviser til, at Parlamentet iværksatte en undersøgelse i 2020 med henblik på at identificere de 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og strukturfondene i hver medlemsstat på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger, som har givet interessante resultater, men også har vist, hvordan det fortsat er vanskeligt tydeligt at identificere mange endelige støttemodtagere; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet iværksatte en undersøgelse i 2020 med henblik på at identificere de 50 største modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og strukturfondene i hver medlemsstat på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger, som har givet interessante resultater, men også har vist, hvordan det fortsat er vanskeligt tydeligt at identificere mange endelige støttemodtagere;

| L. | der henviser til, at den nuværende situation de facto gør det umuligt for nogen at få et overblik over, hvor mange penge de endelige støttemodtagere får fra den fælles landbrugspolitik og fra struktur- og samhørighedspolitikkerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den nuværende situation de facto gør det umuligt for nogen at få et overblik over, hvor mange penge de endelige støttemodtagere får fra den fælles landbrugspolitik og fra struktur- og samhørighedspolitikkerne;

| M. | der henviser til, at Revisionsrettens konklusioner, som blev fremlagt under den offentlige høring den 2. september 2021 i CONT, viste et klart behov for at forbedre gennemsigtigheden af det eksisterende system for tilsyn med EU-midler; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Revisionsrettens konklusioner, som blev fremlagt under den offentlige høring den 2. september 2021 i CONT, viste et klart behov for at forbedre gennemsigtigheden af det eksisterende system for tilsyn med EU-midler;

| N. | der henviser til, at visse virksomheder og fysiske personer opererer i mere end én medlemsstat og derfor modtager EU-støtte i flere medlemsstater, og eftersom virksomhedsstrukturer kan være yderst komplekse og uigennemsigtige, er Kommissionen ikke i stand til at holde styr på det samlede beløb, der akkumuleres af hver af disse multinationale virksomheder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at visse virksomheder og fysiske personer opererer i mere end én medlemsstat og derfor modtager EU-støtte i flere medlemsstater, og eftersom virksomhedsstrukturer kan være yderst komplekse og uigennemsigtige, er Kommissionen ikke i stand til at holde styr på det samlede beløb, der akkumuleres af hver af disse multinationale virksomheder;

| O. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i forbindelse med aftalen mellem stats- og regeringscheferne om FFR 2021-2027 i punkt 24 i sine konklusioner af 17.-21. juli 2020 anerkendte behovet for flere oplysninger om de endelige modtagere af EU-midler med henblik på kontrol og revision; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i forbindelse med aftalen mellem stats- og regeringscheferne om FFR 2021-2027 i punkt 24 i sine konklusioner af 17.-21. juli 2020 anerkendte behovet for flere oplysninger om de endelige modtagere af EU-midler med henblik på kontrol og revision;

| P. | der henviser til, at alle disse faktorer viser, at der er et presserende behov for at skabe et fælles, gennemsigtigt og brugervenligt standardiseret interoperabelt digitalt system på EU-plan, der så vidt muligt er baseret på open-source-principper, således at medlemsstaternes gennemførelsesmyndigheder kan rapportere om modtagerne af midler fra den fælles landbrugspolitik og struktur- og samhørighedspolitikkens fonde og alle andre fonde med henblik på at gøre det muligt for de nationale kontrol- og revisionsmyndigheder, OLAF og EPPO og andre EU-institutioner og -organer at få fuldstændige og pålidelige oplysninger om de endelige støttemodtageres identiteten, hvor meget de modtager, og fra hvilke fonde; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at alle disse faktorer viser, at der er et presserende behov for at skabe et fælles, gennemsigtigt og brugervenligt standardiseret interoperabelt digitalt system på EU-plan, der så vidt muligt er baseret på open-source-principper, således at medlemsstaternes gennemførelsesmyndigheder kan rapportere om modtagerne af midler fra den fælles landbrugspolitik og struktur- og samhørighedspolitikkens fonde og alle andre fonde med henblik på at gøre det muligt for de nationale kontrol- og revisionsmyndigheder, OLAF og EPPO og andre EU-institutioner og -organer at få fuldstændige og pålidelige oplysninger om de endelige støttemodtageres identiteten, hvor meget de modtager, og fra hvilke fonde;

| Q. | der henviser til, at offentligheden i videst muligt omfang bør have adgang til oplysninger om de direkte og endelige modtagere af EU-midler i overensstemmelse med gældende databeskyttelsesregler og Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolen) faste retspraksis om offentliggørelse af data om modtagere af EU-midler; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at offentligheden i videst muligt omfang bør have adgang til oplysninger om de direkte og endelige modtagere af EU-midler i overensstemmelse med gældende databeskyttelsesregler og Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolen) faste retspraksis om offentliggørelse af data om modtagere af EU-midler;

| R. | der henviser til, at et sådant system bør sikre harmonisering af dataformatet, være maskinlæsbart, indeholde entydige identifikationsnumre, omfatte søgnings- og sorteringsfunktioner og være interoperabelt, således at data ikke kun kan samles for ét politikområde eller en fond, men for alle politikker, fonde og medlemsstater og bør vedrøre direkte, indirekte og også delt forvaltning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at et sådant system bør sikre harmonisering af dataformatet, være maskinlæsbart, indeholde entydige identifikationsnumre, omfatte søgnings- og sorteringsfunktioner og være interoperabelt, således at data ikke kun kan samles for ét politikområde eller en fond, men for alle politikker, fonde og medlemsstater og bør vedrøre direkte, indirekte og også delt forvaltning;

| S. | der henviser til, at Kommissionen bør udvikle et sådant system for at sikre fuld interoperabilitet, herunder automatisk oversættelse af systemets hovedelementer, og sikre den hurtigst mulige gennemførelse af et sådant system i alle medlemsstater, politikker og fonde; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen bør udvikle et sådant system for at sikre fuld interoperabilitet, herunder automatisk oversættelse af systemets hovedelementer, og sikre den hurtigst mulige gennemførelse af et sådant system i alle medlemsstater, politikker og fonde;

| T. | der henviser til, at et sådant system skal udvikles sammen med det højeste niveau af internetsikkerhed for at undgå eventuelle cyberangreb eller forsøg på cyberangreb på dette system, der anvendes i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at et sådant system skal udvikles sammen med det højeste niveau af internetsikkerhed for at undgå eventuelle cyberangreb eller forsøg på cyberangreb på dette system, der anvendes i alle medlemsstater;

| U. | der henviser til, at Unionens budget bør finansiere udviklingen af et sådant system, som bør stilles til rådighed for medlemsstaterne og de regionale myndigheder, der har ansvaret for at forvalte og vedligeholde sådanne rapporteringssystemer, og for journalister, repræsentanter for civilsamfundet og den brede offentlighed samt uddannelseskurser for embedsmænd med ansvar for den daglige drift af systemerne; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Unionens budget bør finansiere udviklingen af et sådant system, som bør stilles til rådighed for medlemsstaterne og de regionale myndigheder, der har ansvaret for at forvalte og vedligeholde sådanne rapporteringssystemer, og for journalister, repræsentanter for civilsamfundet og den brede offentlighed samt uddannelseskurser for embedsmænd med ansvar for den daglige drift af systemerne;

| V. | der henviser til, at rapporteringssystemerne for den fælles landbrugspolitik og struktur- og samhørighedspolitikker realistisk set ikke kan opdateres løbende med de seneste oplysninger om virksomhedsejere og dermed endelige støttemodtagere, og at systemerne derfor automatisk bør knyttes til offentlige virksomhedsdatabaser og fælles databaser om endelige støttemodtagere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at rapporteringssystemerne for den fælles landbrugspolitik og struktur- og samhørighedspolitikker realistisk set ikke kan opdateres løbende med de seneste oplysninger om virksomhedsejere og dermed endelige støttemodtagere, og at systemerne derfor automatisk bør knyttes til offentlige virksomhedsdatabaser og fælles databaser om endelige støttemodtagere;

| W. | der henviser til, at offentlige enheder ofte er direkte modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik eller strukturfondene, som derefter udbetales til andre modtagere som led i gennemførelsen af et specifikt program; der henviser til, at den offentlige enhed i sådanne situationer også bør være forpligtet til at indberette, hvem de endelige modtagere af pengene har været; der henviser til, at det digitale system bør omfatte interoperabilitet med bl.a. interne systemer hos relevante nationale organer og myndigheder, forvaltnings- og betalingsmyndigheder samt nationale offentlige udbuds- og indkøbsdatabaser; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at offentlige enheder ofte er direkte modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik eller strukturfondene, som derefter udbetales til andre modtagere som led i gennemførelsen af et specifikt program; der henviser til, at den offentlige enhed i sådanne situationer også bør være forpligtet til at indberette, hvem de endelige modtagere af pengene har været; der henviser til, at det digitale system bør omfatte interoperabilitet med bl.a. interne systemer hos relevante nationale organer og myndigheder, forvaltnings- og betalingsmyndigheder samt nationale offentlige udbuds- og indkøbsdatabaser;

| X. | der henviser til, at et sådant interoperabelt system bør overholde databeskyttelsesforordningen og rimelige »de minimis-regler« for offentliggørelse af data; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at et sådant interoperabelt system bør overholde databeskyttelsesforordningen og rimelige »de minimis-regler« for offentliggørelse af data;

| Y. | der henviser til, at oplysninger om modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og struktur- og samhørighedsfondene bør være offentligt tilgængelige i mindst fem år; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at oplysninger om modtagere af midler fra den fælles landbrugspolitik og struktur- og samhørighedsfondene bør være offentligt tilgængelige i mindst fem år;

| Z. | der henviser til, at offentliggørelse af data vedrørende modtagere af midler fra politikker med delt forvaltning så vidt muligt bør harmoniseres med reglerne for modtagere af midler under direkte forvaltning; der henviser til, at satellitdata bør anvendes oftere, og at disse data bør udnyttes bedre, hvorved de hindringer, der i øjeblikket hæmmer betalingsorganernes udbredte anvendelse af nye teknologier, fjernes (10); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at offentliggørelse af data vedrørende modtagere af midler fra politikker med delt forvaltning så vidt muligt bør harmoniseres med reglerne for modtagere af midler under direkte forvaltning; der henviser til, at satellitdata bør anvendes oftere, og at disse data bør udnyttes bedre, hvorved de hindringer, der i øjeblikket hæmmer betalingsorganernes udbredte anvendelse af nye teknologier, fjernes (10);

| 1. | anmoder Kommissionen om, bl.a. som led i den kommende revision af finansforordningen, inden udgangen af 2021 at forelægge de nødvendige lovgivningsmæssige forslag til ændring af finansforordningen i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at de finansielle følger af det forslag, der anmodes om, bør dækkes af EU-budgettet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at sikring af tillid til den finansielle forvaltning af EU-midler er afgørende for den overordnede tillid til EU-institutionerne og dermed sikrer troværdighed af projektet om yderligere europæisk integration; |
| --- | --- |

3.

| 4. | der henviser til, at mens cloudtjenester er strategiske innovationskatalysatorer for digital omstilling, udgør lanceringen af den europæiske alliance for industridata og clouds i juli 2021 et vigtigt skridt i denne henseende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at klare, forståelige og retfærdige regler om rettigheder til at modtage støtte eller deltage i udgiftsprogrammer er en første forudsætning for støtte til finansiel forvaltning af EU-midler; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er af den faste overbevisning, at den mest effektive og virkningsfulde måde at yderligere øge beskyttelsen af Unionens finanser og at muliggøre endnu grundigere kontrol er at skabe et integreret, interoperabelt og harmoniseret system til indsamling, overvågning og analyse af oplysninger om endelige støttemodtagere i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at gennemsigtighed med hensyn til gennemførelsen af reglerne og dermed vedrørende identiteten af modtagere af midler fra forskellige fonde og programmer og vedrørende de beløb, de modtager, og politikker til bekæmpelse af svig er et væsentligt element i sikringen af tillid til den økonomiske forvaltning af EU-midler; anerkender, at offentliggørelsen af data om støttemodtagere bør omfatte minimumstærkler i overensstemmelse med gældende databeskyttelsesregler og EU-Domstolens faste retspraksis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener endvidere, at gennemsigtighed sikret med et digitaliseringsprogram, der skaber et integreret, interoperabelt og harmoniseret system, kan være det bedste instrument til at bekæmpe desinformation i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at gennemsigtighed med hensyn til de endelige støttemodtagere også er et meget effektivt redskab i bekæmpelsen af muligt misbrug, interessekonflikter, svig og korruption i forbindelse med anvendelsen og fordelingen af EU-midler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at gennemsigtighed omkring de offentlige midler sikrer bedre ansvarlighed og øget tillid blandt borgerne til de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at gennemsigtighed med hensyn til de endelige støttemodtagere vil sikre, at revisions-, kontrol- og dechargemyndighederne i de nationale og regionale forvaltninger, Kommissionen, Rådet og Parlamentet vil have langt bedre og mere præcise muligheder for at sikre, at midlerne anvendes effektivt, eller til at foretage inddrivelser i tilfælde af svig eller anden form for misbrug af midler i overensstemmelse med regler og politiske ambitioner; understreger, at Revisionsretten, OLAF og EPPO også vil være i stand til at opfylde deres respektive forpligtelser mere effektivt og præcist, hvis de får fuld adgang til fuldstændige og pålidelige oplysninger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger endvidere, at en mere sammenhængende og EU-dækkende offentliggørelse af data om de endelige støttemodtagere vil give journalister, repræsentanter for civilsamfundet og den brede offentlighed langt bedre muligheder for at rejse legitime spørgsmål og give udtryk for deres bekymringer og derved afsløre potentielle tilfælde af misbrug af eller svig med EU-midler eller formodet deltagelse fra politisk eksponerede personers side; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at den nuværende situation, hvor det er umuligt at få et rimeligt fuldstændigt billede af, hvem der modtager midler, og hvor meget de modtager, navnlig fra fonde med delt forvaltning, herunder navnlig den manglende evne til at samle individuelle beløb, når den samme direkte og/eller endelige støttemodtager og/eller reelle ejer er involveret, er uacceptabel og skal ændres snarest muligt for at øge gennemsigtigheden og effektiviteten af EU-midler; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er af den faste overbevisning, at den mest effektive måde at rette op på situationen er at revidere de relevante dele af finansforordningen med det formål at øge gennemsigtigheden med hensyn til, hvem der modtager midler, hvor meget de modtager og fra hvilke EU-fonde og -programmer; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at en sådan ændring af finansforordningen kan medføre ændringer af sektorlovgivningen vedrørende henholdsvis fonde og programmer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at en sådan revision af den gældende finansforordning bør foretages som led i den kommende revision af finansforordningen, som Kommissionen har bebudet vil blive forelagt i fjerde kvartal af 2021; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at revisionen af finansforordningen bør omfatte et solidt retsgrundlag for obligatorisk anvendelse af åbne og standardiserede data om offentlige indkøb samt gøre IT-systemer til budgetkontrol obligatoriske og interoperable med nationale og regionale databaser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at revisionen bør sikre anvendelsen af standardiserede datasæt og muligheden for at identificere endelige modtagere af midler; mener, at obligatoriske oplysninger, der indsamles med henblik på revision og kontrol, som minimum skal omfatte registreringsnummeret for juridiske enheder, det nationale identifikationsnummer for fysiske personer, en angivelse af typen af støttemodtager, underleverandører, reelle ejere, hvorvidt støttemodtageren også modtager statsstøtte samt støttemodtagerens kontaktoplysninger; fremhæver, at adgang til følsomme oplysninger gennem det interoperable digitale rapporterings- og overvågningssystem bør begrænses til ansvarlige nationale og europæiske myndigheder, institutioner og organer med henblik på revision, kontrol og decharge og bør være i nøje overensstemmelse med databeskyttelseskravene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at Kommissionen bør sikre, at anvendelsen af integrerede og standardiserede rapporterings- og overvågningsværktøjer gøres obligatorisk og fuldt ud gennemføres i medlemsstaterne og således ikke længere udelukkende fungerer på frivillig basis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at det i forbindelse med revisionen yderligere bør sikres, at det — når den direkte modtager af EU-midler er en virksomhed — er muligt at identificere denne virksomheds reelle ejere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at det i situationer, hvor den direkte modtager er en virksomhed, der ejes af en anden virksomhed, bør sikres, at det også er muligt at identificere den reelle ejer af den anden virksomhed, og at denne forpligtelse fortsat bør gælde for alle virksomheder, der indgår i ejerskabsstrukturen; mener derfor, at det er nødvendigt, at moderselskaberne opretter entydige identifikationsnumre for støttemodtagere, således at hvert datterselskab har et efterfølgende nummer, der gør det muligt fuldt ud at spore midlerne tilbage til de endelige støttemodtagere og de reelle ejere; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at denne forpligtelse til at identificere den reelle ejer som minimum bør gælde, når en fysisk eller juridisk person ejer mere end 15 % af den pågældende virksomhed; understreger, at virksomhedsandele, der tilhører slægtninge, bør sammenlægges og tælles som én; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at forpligtelsen til at være i stand til at identificere virksomhedens reelle ejere også bør gælde, når en virksomhed er beliggende i et ikke-EU-land; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bemærker, at revisionen af finansforordningen også bør sikre, at offentlige enheder, som er direkte modtagere af EU-midler, bør være forpligtet til at rapportere om de endelige modtagere af midlerne, dvs. hvis det er en anden fysisk eller juridisk person end den offentlige enhed selv; fremhæver behovet for, at det digitale system omfatter interoperabilitet med bl.a. interne systemer i relevante nationale organer og myndigheder, forvaltnings- og betalingsmyndigheder samt nationale offentlige udbuds- og indkøbsdatabaser; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at udvikle og stille et system til rådighed for finansielle aktører og enheder, der er ansvarlige for budgetgennemførelse, herunder kompetente nationale og regionale myndigheder under delt forvaltning, for at sikre digitalisering af europæisk rapportering, overvågning og revision for den fælles landbrugspolitik, samhørigheds- og strukturfondspolitikker og andre politikker; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at et sådant system så vidt muligt skal være baseret på open-source-principper og anvende standardiserede foranstaltninger til indsamling, sammenligning og aggregering af oplysninger og tal om de direkte og endelige modtagere af EU-midler med henblik på kontrol, revision og decharge; understreger behovet for elektronisk identitet som et første skridt til at øge borgernes tillid til offentlige institutioner; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at et sådant system bør udvikles med henblik på at sikre fuld overholdelse af principperne om gennemsigtighed som fastsat i finansforordningens afsnit II, kapitel 8; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at et sådant system bør være tilgængeligt for journalister, civilsamfundsrepræsentanter og den brede offentlighed med henblik på at fremme forskning i anvendelsen af offentlige midler og eventuelt afsløre svig, samtidig med, at databeskyttelsesforordningen overholdes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anmoder om, at dette system udvikles inden for to år og gøres tilgængeligt, gratis og obligatorisk for de indberettende myndigheder i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at udviklingen af et sådant system bør ledsages af en mulighed for, at de nationale og regionale myndigheder og relevante EU-institutioner, herunder Parlamentet, Kommissionen, Revisionsretten, OLAF og EPPO, hvor det er relevant, kan sikre effektiv kontrol af interessekonflikter, uregelmæssigheder, spørgsmål om dobbeltfinansiering og ethvert misbrug af midler, herunder anvendelse af moderne IT-værktøjer såsom ARACHNE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | påpeger, at et sådant system ville gøre det muligt meget hurtigt at identificere gentagne og eventuelt overrepræsenterede modtagere af EU-midler, herunder vindere af udbud; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anmoder Kommissionen om at sikre, at de nødvendige midler til et sådant system stilles til rådighed på Unionens budget sammen med bevillinger til uddannelse og teknisk bistand til personalet hos de nationale og regionale myndigheder, der skal anvende dette system; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at et sådant system ikke i sig selv kan indeholde ajourførte data om ejerskab af virksomheder; bemærker endvidere, at et sådant krav ville indebære, at forvaltningsmyndighederne ville blive gjort ansvarlige for data om virksomheder, som de ikke er ansvarlige for; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anmoder om, at systemet udformes på en sådan måde, at det automatisk er forbundet med databaser med ajourførte oplysninger om ejerskab af virksomheder samt interoperabilitet med interne systemer i relevante nationale organer og myndigheder, forvaltnings- og betalingsmyndigheder samt nationale offentlige udbuds- og indkøbsdatabaser; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anmoder om, at oplysninger om modtagere af EU-midler gøres offentligt tilgængelige i mindst fem år; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at et sådant system bør overholde EU's databeskyttelsesregler og EU-Domstolens faste retspraksis; bemærker, at der er forskelle mellem detaljeringsgraden i de oplysninger, der skal indsamles, samles og opbevares med henblik på revision, kontrol og decharge, og som kan gøres tilgængelige for offentligheden generelt; understreger, at revisions-, kontrol- og dechargemyndigheder skal have fuld adgang til alle tilgængelige oplysninger, mens offentliggørelsen af data kan være begrænset af gældende databeskyttelseskrav og minimumsgrænser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver, at et sådant system skal beskyttes effektivt mod cybertrusler; anmoder Kommissionen om at investere i cybersikkerhedssoftware af et højt niveau og gennemføre periodiske test for at identificere potentielle sårbarheder også på medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anerkender, at systemet bør overholde regler om minimumsbeløb, som ikke vil blive offentliggjort; understreger, at de ansvarlige myndigheder ikke desto mindre altid bør lægge alle de midler, der udbetales til en enkelt støttemodtager, sammen, og hvis det samlede beløb, der udbetales til en enkelt støttemodtager, overstiger minimumsbeløbet, bør oplysninger om alle betalinger til denne støttemodtager offentliggøres; |
| --- | --- |

38.

| 39. | anmoder Kommissionen om at sikre, at dette system også i videst muligt omfang vil blive anvendt til midler og politikker under direkte forvaltning med de samme regler om gennemsigtighed som for modtagere af midler fra EU-programmer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fremhæver, at det eksisterende system for tidlig opdagelse og udelukkelse også har en vigtig rolle i beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; er bekymret over, at det kun finder anvendelse på midler under direkte forvaltning, som kun udgør ca. 20 % af EU-midlerne; er ligeledes bekymret over, at økonomiske aktører, som OLAF har identificeret som udøvere af misbrug af offentlige midler, ikke automatisk udelukkes fra kontrakter, der finansieres over EU-budgettet, eller pålægges økonomiske sanktioner; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse i forbindelse med den kommende revision af finansforordningen for at gøre den mere effektiv; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og de ledsagende henstillinger til Kommissionen og Rådet. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(4)  EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43.

(5)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

(6)  EUT C 58 I af 18.2.2021, s. 2.

(7)  EUT L 417 af 11.12.2020, s. 381.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0164.

(9)  ECLI:EU:C:2003:294, præmis 85.

(10)  Revisionsrettens særberetning nr. 4/2020: Anvendelse af nye billedteknologier til monitorering under den fælles landbrugspolitik: Der er generelt gjort konstante fremskridt, som dog har været langsommere inden for klima- og miljøovervågning.

---

BILAG TIL BESLUTNING

ORDLYDEN AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Udkast til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 322, stk. 1, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten,

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at øge beskyttelsen af Unionens budget og EU-genopretningsinstrumentet mod svig og uregelmæssigheder bør der i overensstemmelse med Europa-Parlamentets anmodninger og som svar på punkt 24 i Det Europæiske Råds konklusioner af 17. til 21. juli 2020 indføres standardiserede foranstaltninger for at indsamle, sammenligne og samle oplysninger og tal vedrørende de endelige modtagere af EU-midler med henblik på kontrol og revision. |
| --- | --- |

(1)

For at øge beskyttelsen af Unionens budget og EU-genopretningsinstrumentet mod svig og uregelmæssigheder bør der i overensstemmelse med Europa-Parlamentets anmodninger og som svar på punkt 24 i Det Europæiske Råds konklusioner af 17. til 21. juli 2020 indføres standardiserede foranstaltninger for at indsamle, sammenligne og samle oplysninger og tal vedrørende de endelige modtagere af EU-midler med henblik på kontrol og revision.

| (2) | For at sikre effektiv kontrol og revision er det nødvendigt at indsamle data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler under delt forvaltning og midler fra projekter og reformer, der støttes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (1), herunder data om de reelle ejere af modtagerne af midlerne. Reglerne for indsamling og behandling af sådanne data vil skulle overholde de gældende databeskyttelsesregler. |
| --- | --- |

(2)

For at sikre effektiv kontrol og revision er det nødvendigt at indsamle data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler under delt forvaltning og midler fra projekter og reformer, der støttes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (1), herunder data om de reelle ejere af modtagerne af midlerne. Reglerne for indsamling og behandling af sådanne data vil skulle overholde de gældende databeskyttelsesregler.

| (3) | For at øge beskyttelsen af Unionens budget bør Kommissionen stille et integreret og interoperabelt informations- og overvågningssystem til rådighed, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj, til at få adgang til, opbevare, samle og analysere ovennævnte data med henblik på medlemsstaternes generelle og obligatoriske anvendelse. Dette system bør sikre en effektiv kontrol af interessekonflikter, uregelmæssigheder, spørgsmål om dobbeltfinansiering og eventuel misbrug af midlerne. Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og andre EU-undersøgelses- og kontrolorganer bør have den nødvendige adgang til nævnte data for at kunne udøve deres tilsynsfunktioner i forbindelse med den kontrol og revision, der i første omgang skal foretages af medlemsstaterne for at opdage uregelmæssigheder og gennemføre administrative undersøgelser af misbruget af de berørte EU-midler, og for at få et præcist overblik over fordelingen heraf. |
| --- | --- |

(3)

For at øge beskyttelsen af Unionens budget bør Kommissionen stille et integreret og interoperabelt informations- og overvågningssystem til rådighed, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj, til at få adgang til, opbevare, samle og analysere ovennævnte data med henblik på medlemsstaternes generelle og obligatoriske anvendelse. Dette system bør sikre en effektiv kontrol af interessekonflikter, uregelmæssigheder, spørgsmål om dobbeltfinansiering og eventuel misbrug af midlerne. Kommissionen, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og andre EU-undersøgelses- og kontrolorganer bør have den nødvendige adgang til nævnte data for at kunne udøve deres tilsynsfunktioner i forbindelse med den kontrol og revision, der i første omgang skal foretages af medlemsstaterne for at opdage uregelmæssigheder og gennemføre administrative undersøgelser af misbruget af de berørte EU-midler, og for at få et præcist overblik over fordelingen heraf.

| (4) | Forordning (EU, Euratom) 2018/1046 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EU, Euratom) 2018/1046 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

I forordning (EU, Euratom) 2018/1046 foretages følgende ændringer:

| (1) | I artikel 36 foretages følgende ændringer:






  a) | I stk. 3 indsættes følgende litra:






  »ee) | indsamling af data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler« |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

I artikel 36 foretages følgende ændringer:

a)

I stk. 3 indsættes følgende litra:

»ee)

indsamling af data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler«

| b) | I stk. 4 indsættes følgende litra:






  »cc) | afhængighed af et integreret og interoperabelt elektronisk informations- og overvågningssystem, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj, til at få adgang til og analysere data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler.« |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 4 indsættes følgende litra:

»cc)

afhængighed af et integreret og interoperabelt elektronisk informations- og overvågningssystem, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj, til at få adgang til og analysere data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler.«

| (2) | I artikel 38 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 1 affattes således:

  »1.   Kommissionen giver på en hensigtsmæssig måde og rettidigt adgang til oplysninger om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, på grundlag af de data, der er indsamlet i det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, der er oprettet i henhold til artikel 129a.
  Dette stykkes første afsnit gælder også for andre EU-institutioner, når de gennemfører budgettet i henhold til artikel 59, stk. 1. Hvis modtageren af midler er en juridisk person, offentliggøres oplysninger om personer og enheder, der ejer mere end 15 % af denne enhed.« |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 38 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Kommissionen giver på en hensigtsmæssig måde og rettidigt adgang til oplysninger om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, på grundlag af de data, der er indsamlet i det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, der er oprettet i henhold til artikel 129a.

Dette stykkes første afsnit gælder også for andre EU-institutioner, når de gennemfører budgettet i henhold til artikel 59, stk. 1. Hvis modtageren af midler er en juridisk person, offentliggøres oplysninger om personer og enheder, der ejer mere end 15 % af denne enhed.«

| b) | Stk. 2 affattes således:

  »2.   Følgende ikke-følsomme oplysninger offentliggøres under behørig hensyntagen til kravene om fortrolighed og sikkerhed, navnlig beskyttelsen af personoplysninger:






  a) | modtagerens navn |
| --- | --- | --- |

b)

Stk. 2 affattes således:

»2.   Følgende ikke-følsomme oplysninger offentliggøres under behørig hensyntagen til kravene om fortrolighed og sikkerhed, navnlig beskyttelsen af personoplysninger:

a)

modtagerens navn

| b) | modtagerens juridiske karakter, dvs.:






  i) | en fysisk person |
| --- | --- | --- |

b)

modtagerens juridiske karakter, dvs.:

i)

en fysisk person

| ii) | en juridisk person |
| --- | --- |

ii)

en juridisk person

| iii) | en offentlig enhed eller institution |
| --- | --- |

iii)

en offentlig enhed eller institution

| iv) | andet. |
| --- | --- |

iv)

andet.

| c) | modtagerens lokalitet, dvs.:






  i) | modtagerens adresse, når modtageren er en juridisk person |
| --- | --- | --- |

c)

modtagerens lokalitet, dvs.:

i)

modtagerens adresse, når modtageren er en juridisk person

| ii) | regionen på NUTS 2-niveau, når modtageren er en fysisk person |
| --- | --- |

ii)

regionen på NUTS 2-niveau, når modtageren er en fysisk person

| d) | det beløb, der er indgået retlige forpligtelser for |
| --- | --- |

d)

det beløb, der er indgået retlige forpligtelser for

| e) | foranstaltningens art og formål.« |
| --- | --- |

e)

foranstaltningens art og formål.«

| c) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 udgår.

| d) | I stk. 6 foretages følgende ændringer:

  »6.   Hvis personoplysninger offentliggøres, fjernes oplysningerne fem år efter udgangen af det regnskabsår, hvor der blev indgået retlige forpligtelser for midlerne. Dette gælder også personoplysninger, der henviser til juridiske personer, hvis officielle navn identificerer en eller flere fysiske personer.« |
| --- | --- |

d)

I stk. 6 foretages følgende ændringer:

»6.   Hvis personoplysninger offentliggøres, fjernes oplysningerne fem år efter udgangen af det regnskabsår, hvor der blev indgået retlige forpligtelser for midlerne. Dette gælder også personoplysninger, der henviser til juridiske personer, hvis officielle navn identificerer en eller flere fysiske personer.«

| (3) | I artikel 63 foretages følgende ændringer:






  a) | Følgende stykke indsættes:

  »1a.   Ved udførelsen af opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen indsamler medlemsstaterne data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, i overensstemmelse med kravene i det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, der er oprettet i henhold til artikel 129a. Der kan i sektorspecifikke regler fastsættes supplerende krav til anvendelsen af systemet i en given sektor.« |
| --- | --- | --- |

(3)

I artikel 63 foretages følgende ændringer:

a)

Følgende stykke indsættes:

»1a.   Ved udførelsen af opgaver i forbindelse med budgetgennemførelsen indsamler medlemsstaterne data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, i overensstemmelse med kravene i det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, der er oprettet i henhold til artikel 129a. Der kan i sektorspecifikke regler fastsættes supplerende krav til anvendelsen af systemet i en given sektor.«

| b) | I stk. 2, første afsnit, indsættes følgende litra:






  »bb) | at indsamle data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, ved hjælp af det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, som Kommissionen stiller til rådighed i overensstemmelse med artikel 129a.« |
| --- | --- | --- |

b)

I stk. 2, første afsnit, indsættes følgende litra:

»bb)

at indsamle data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, ved hjælp af det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, som Kommissionen stiller til rådighed i overensstemmelse med artikel 129a.«

| c) | I stk. 4 indsættes følgende litra:






  »bb) | anvende det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, som Kommissionen stiller til rådighed i overensstemmelse med artikel 129a.« |
| --- | --- | --- |

c)

I stk. 4 indsættes følgende litra:

»bb)

anvende det integrerede og interoperable elektroniske informations- og overvågningssystem, som Kommissionen stiller til rådighed i overensstemmelse med artikel 129a.«

| (4) | Følgende artikel indsættes:

  »Artikel 129a


  Integreret og interoperabelt elektronisk informations- og overvågningssystem


  1.   Kommissionen opretter, driver og stiller et integreret og interoperabelt elektronisk informations- og overvågningssystem, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj, til rådighed for finansielle aktører, andre personer og enheder, der er involveret i budgetgennemførelsen, herunder de kompetente nationale myndigheder under delt forvaltning, til at få adgang til og analysere data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler.


  2.   Det i stk. 1 omhandlede system skal være baseret på standardiserede foranstaltninger til indsamling, sammenligning og samling af oplysninger og tal om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, med henblik på kontrol og revision. Systemet skal sikre en effektiv kontrol af interessekonflikter, uregelmæssigheder, spørgsmål om dobbeltfinansiering og eventuel misbrug af midlerne.


  3.   De obligatoriske oplysninger, der indsamles i systemet, skal bl.a. omfatte:






  a) | moms- eller registreringsnummeret for juridiske enheder |
| --- | --- | --- |

(4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 129a

Integreret og interoperabelt elektronisk informations- og overvågningssystem

1.   Kommissionen opretter, driver og stiller et integreret og interoperabelt elektronisk informations- og overvågningssystem, herunder et enkelt datamining- og risikovurderingsværktøj, til rådighed for finansielle aktører, andre personer og enheder, der er involveret i budgetgennemførelsen, herunder de kompetente nationale myndigheder under delt forvaltning, til at få adgang til og analysere data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler.

2.   Det i stk. 1 omhandlede system skal være baseret på standardiserede foranstaltninger til indsamling, sammenligning og samling af oplysninger og tal om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-midler, med henblik på kontrol og revision. Systemet skal sikre en effektiv kontrol af interessekonflikter, uregelmæssigheder, spørgsmål om dobbeltfinansiering og eventuel misbrug af midlerne.

3.   De obligatoriske oplysninger, der indsamles i systemet, skal bl.a. omfatte:

a)

moms- eller registreringsnummeret for juridiske enheder

| b) | det nationale identifikationsnummer for fysiske personer |
| --- | --- |

b)

det nationale identifikationsnummer for fysiske personer

| c) | modtagerens juridiske karakter, navnlig:






  i) | en fysisk person |
| --- | --- | --- |

c)

modtagerens juridiske karakter, navnlig:

i)

en fysisk person

| ii) | en juridisk person |
| --- | --- |

ii)

en juridisk person

| iii) | en offentlig enhed eller institution |
| --- | --- |

iii)

en offentlig enhed eller institution

| iv) | andet. |
| --- | --- |

iv)

andet.

| d) | kontrahent(er) og underleverandør(er) |
| --- | --- |

d)

kontrahent(er) og underleverandør(er)

| e) | reel(le) ejer(e), når modtageren, ejeren, kontrahenten eller underleverandøreren er en juridisk person |
| --- | --- |

e)

reel(le) ejer(e), når modtageren, ejeren, kontrahenten eller underleverandøreren er en juridisk person

| f) | oplysninger om, hvorvidt støttemodtageren også modtager statsstøtte |
| --- | --- |

f)

oplysninger om, hvorvidt støttemodtageren også modtager statsstøtte

| g) | kontaktoplysninger for alle støttemodtagere og reelle ejere |
| --- | --- |

g)

kontaktoplysninger for alle støttemodtagere og reelle ejere

4.   Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og, for så vidt angår de medlemsstater, der deltager i et forstærket samarbejde i henhold til Rådets forordning (EU) 2017/1939, EPPO samt andre EU-undersøgelses- og kontrolorganer, herunder dechargemyndigheden, gives adgang til oplysningerne i det system, der er omhandlet i stk. 1, hvor det er nødvendigt for udøvelsen af deres funktioner.

5.   Enhver behandling af personoplysninger i forbindelse med driften af dette system skal være i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679.

6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 269 med henblik på at fastsætte detaljerede regler for driften og funktionen af det system, der er omhandlet i stk. 1, herunder regler for indsamling af data og for adgang til oplysningerne i systemet.«

| (5) | I artikel 154, stk. 4, første afsnit, indsættes følgende litra:






  »dd) | sikrer indsamling af data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-støtte, i et omfang, der svarer til kravene i det system, der er omhandlet i artikel 129a.« |
| --- | --- | --- |

(5)

I artikel 154, stk. 4, første afsnit, indsættes følgende litra:

»dd)

sikrer indsamling af data om dem, der i sidste ende direkte eller indirekte modtager EU-støtte, i et omfang, der svarer til kravene i det system, der er omhandlet i artikel 129a.«

| (6) | I artikel 269 foretages følgende ændringer:






  a) | Stk. 3, første punktum, affattes således:
  »Den i artikel 70, stk. 1, artikel 71, stk. 3, artikel 129a, artikel 161 og artikel 213, stk. 2, andet og tredje afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.« |
| --- | --- | --- |

(6)

I artikel 269 foretages følgende ændringer:

a)

Stk. 3, første punktum, affattes således:

»Den i artikel 70, stk. 1, artikel 71, stk. 3, artikel 129a, artikel 161 og artikel 213, stk. 2, andet og tredje afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.«

| b) | Stk. 6, første punktum, affattes således:
  »En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 70, stk. 1, artikel 71, stk. 3, artikel 129a, artikel 161 og artikel 213, stk. 2, andet og tredje afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 6, første punktum, affattes således:

»En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 70, stk. 1, artikel 71, stk. 3, artikel 129a, artikel 161 og artikel 213, stk. 2, andet og tredje afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse.«

Udfærdiget i ..., den ... .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

1

---

Onsdag den 24. november 2021

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/22

---

P9_TA(2021)0468

En europæisk strategi for råstoffer af kritisk betydning

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om en europæisk strategi for råstoffer af kritisk betydning (2021/2011(INI))

(2022/C 224/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9, 152, 153, stk. 1 og 2, artikel 173, der vedrører EU's industripolitik og bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne, og artikel 208, hvori det fastslås, at EU skal tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 9, 152, 153, stk. 1 og 2, artikel 173, der vedrører EU's industripolitik og bl.a. henviser til EU-industriens konkurrenceevne, og artikel 208, hvori det fastslås, at EU skal tage hensyn til målene for udviklingssamarbejdet i forbindelse med iværksættelse af politikker, der kan påvirke udviklingslandene,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 3, stk. 3, der henviser til det indre marked, bæredygtig udvikling og social markedsøkonomi, og artikel 5, stk. 3, der henviser til nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 3, stk. 3, der henviser til det indre marked, bæredygtig udvikling og social markedsøkonomi, og artikel 5, stk. 3, der henviser til nærhedsprincippet,

| — | der henviser til protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, der er knyttet som bilag til TEU og TEUF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (1) (taksonomiforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (1) (taksonomiforordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 af 14. juni 2006 om overførsel af affald (2) (nedenfor benævnt »affaldsoverførselsforordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 af 14. juni 2006 om overførsel af affald (2) (nedenfor benævnt »affaldsoverførselsforordningen«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (3) (forordningen om mineraler fra konfliktramte områder), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/821 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af due diligence-forpligtelser i forsyningskæden for EU-importører af tin, tantal, wolfram og deres malme samt guld, der hidrører fra konfliktramte områder og højrisikoområder (3) (forordningen om mineraler fra konfliktramte områder),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (4) (EU's antisubsidieforordning), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (4) (EU's antisubsidieforordning),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU af 4. juli 2012 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU af 4. juli 2012 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald (6) (affaldsrammedirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald (6) (affaldsrammedirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien og om ændring af direktiv 2004/35/EF (7) (mineaffaldsdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien og om ændring af direktiv 2004/35/EF (7) (mineaffaldsdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (8) (industriemissionsdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (8) (industriemissionsdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (9) (direktivet om vurdering af virkningerne på miljøet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/52/EU af 16. april 2014 om ændring af direktiv 2011/92/EU om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (9) (direktivet om vurdering af virkningerne på miljøet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (10) (fugledirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (10) (fugledirektivet),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (11) (habitatdirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (11) (habitatdirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af Rådets direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (12) (direktivet om ikkefinansiel rapportering), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af Rådets direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikkefinansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (12) (direktivet om ikkefinansiel rapportering),

| — | der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev vedtaget på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til målene for bæredygtig udvikling, herunder mål nr. 12 »Ansvarligt forbrug og produktion« og mål nr. 15 »Livet på land«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til målene for bæredygtig udvikling, herunder mål nr. 12 »Ansvarligt forbrug og produktion« og mål nr. 15 »Livet på land«,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder,

| — | der henviser til OECD's vejledning om due diligence for ansvarlig forretningsadfærd, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's vejledning om due diligence for ansvarlig forretningsadfærd,

| — | der henviser til FN's miljøprogram, nemlig 2009-retningslinjerne for virksomheders vurdering af produkters livscyklus, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's miljøprogram, nemlig 2009-retningslinjerne for virksomheders vurdering af produkters livscyklus,

| — | der henviser til Det Internationale Energiagenturs (IEA) særrapport fra maj 2021 med titlen »The Role of Critical Minerals in Clean Energy Transitions«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Internationale Energiagenturs (IEA) særrapport fra maj 2021 med titlen »The Role of Critical Minerals in Clean Energy Transitions«,

| — | der henviser til IEA's særberetning fra maj 2021 med titlen »Net zero in 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector«, |
| --- | --- |

—

der henviser til IEA's særberetning fra maj 2021 med titlen »Net zero in 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector«,

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs briefing af 13. januar 2021 med titlen »Growth without economic growth«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs briefing af 13. januar 2021 med titlen »Growth without economic growth«,

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport af 30. august 2021 med titlen »Improving the climate impact of raw sourcing«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs rapport af 30. august 2021 med titlen »Improving the climate impact of raw sourcing«,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. marts 2021 med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: En kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 25. marts 2021 med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: En kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed«,

| — | der henviser til Kommissionens endelige rapport fra september 2020 med titlen »Study on the EU's list of Critical Raw Materials (2020)« og de ledsagende faktablade om råstoffer af kritisk betydning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens endelige rapport fra september 2020 med titlen »Study on the EU's list of Critical Raw Materials (2020)« og de ledsagende faktablade om råstoffer af kritisk betydning,

| — | der henviser til Kommissionens fremadskuende studie fra 3. september 2020 med titlen »Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU — A Foresight Study«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens fremadskuende studie fra 3. september 2020 med titlen »Critical Raw Materials for Strategic Technologies and Sectors in the EU — A Foresight Study«,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 5. november 2018 med titlen »Report on Critical raw materials and the circular economy«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 5. november 2018 med titlen »Report on Critical raw materials and the circular economy«,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om en ny EU-Afrika-strategi — et partnerskab for bæredygtig og inklusiv udvikling (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om en ny EU-Afrika-strategi — et partnerskab for bæredygtig og inklusiv udvikling (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om gennemførelse af direktivet om mineaffald (20): |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. april 2017 om gennemførelse af direktivet om mineaffald (20):

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 10. december 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (COM(2020)0798), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 10. december 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om batterier og udtjente batterier, om ophævelse af direktiv 2006/66/EF og om ændring af forordning (EU) 2019/1020 (COM(2020)0798),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. september 2020 med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: en kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed« COM(2020)0474), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. september 2020 med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: en kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed« COM(2020)0474),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020 — opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020 — opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2020 med titlen »Kommissionens arbejdsprogram for 2021 — En Union med ny vitalitet i en skrøbelig verden« (COM(2020)0690), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2020 med titlen »Kommissionens arbejdsprogram for 2021 — En Union med ny vitalitet i en skrøbelig verden« (COM(2020)0690),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi: For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098) og Kommissionens arbejdsdokument af 11. marts 2020 med titlen: »Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook« (SWD(2020)0100), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi: For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098) og Kommissionens arbejdsdokument af 11. marts 2020 med titlen: »Leading the way to a global circular economy: state of play and outlook« (SWD(2020)0100),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM(2015)0614),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. februar 2021 med titlen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. februar 2021 med titlen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« COM(2021)0066),

| — | der henviser til OECD's publikation af 12. februar 2019 med titlen »Global material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's publikation af 12. februar 2019 med titlen »Global material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences«,

| — | der henviser til Verdensbankens publikation fra 2020 med titlen »Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdensbankens publikation fra 2020 med titlen »Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. december 2020 om en cirkulær og grøn genopretning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. december 2020 om en cirkulær og grøn genopretning,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2020 med titlen »En genopretning, der fremmer omstillingen til en mere dynamisk, modstandsdygtig og konkurrencedygtig europæisk industri«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2020 med titlen »En genopretning, der fremmer omstillingen til en mere dynamisk, modstandsdygtig og konkurrencedygtig europæisk industri«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 28. november 2019 om »Cirkulær økonomi i byggesektoren«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 28. november 2019 om »Cirkulær økonomi i byggesektoren«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 4. oktober 2019 med titlen »Mere cirkularitet — omstilling til et bæredygtigt samfund«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 4. oktober 2019 med titlen »Mere cirkularitet — omstilling til et bæredygtigt samfund«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om International Handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udvalget om International Handel,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0280/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A9-0280/2021),

| A. | der henviser til, at råstoffer af kritisk betydning er kilder til industriel værdiskabelse og derfor har en væsentlig indvirkning på downstream-sektorerne; der henviser til den strategiske vigtighed af, at EU reducerer sin afhængighed, beskytter sine strømme samt værdi- og forsyningskæder og støtter, fremmer og digitaliserer økosystemerne, eftersom dette er den nye kernekapacitet i den internationale (industrielle) konkurrence; der henviser til, at en omfattende strategi for råstoffer af kritisk betydning bør omfatte høje miljømæssige og samfundsmæssige standarder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at råstoffer af kritisk betydning er kilder til industriel værdiskabelse og derfor har en væsentlig indvirkning på downstream-sektorerne; der henviser til den strategiske vigtighed af, at EU reducerer sin afhængighed, beskytter sine strømme samt værdi- og forsyningskæder og støtter, fremmer og digitaliserer økosystemerne, eftersom dette er den nye kernekapacitet i den internationale (industrielle) konkurrence; der henviser til, at en omfattende strategi for råstoffer af kritisk betydning bør omfatte høje miljømæssige og samfundsmæssige standarder;

| B. | der henviser til, at den voksende befolkning og overgangen til digitale, yderst energieffektive og klimaneutrale økonomier i alle scenarier fører til en betydelig større efterspørgsel efter råstoffer af kritisk betydning (21); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den voksende befolkning og overgangen til digitale, yderst energieffektive og klimaneutrale økonomier i alle scenarier fører til en betydelig større efterspørgsel efter råstoffer af kritisk betydning (21);

| C. | der henviser til, at teknologier, som kræver råstoffer af kritisk betydning, vil være afgørende for at sikre, at EU og verden som helhed kan nå deres mål i henhold til Parisaftalen; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at teknologier, som kræver råstoffer af kritisk betydning, vil være afgørende for at sikre, at EU og verden som helhed kan nå deres mål i henhold til Parisaftalen;

| D. | der henviser til, at en omfattende EU-strategi for råstoffer af kritisk betydning bør være baseret på høje miljømæssige, sociale og menneskerettighedsmæssige standarder, også under hensyntagen til den naturlige knaphed på mineraler; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en omfattende EU-strategi for råstoffer af kritisk betydning bør være baseret på høje miljømæssige, sociale og menneskerettighedsmæssige standarder, også under hensyntagen til den naturlige knaphed på mineraler;

| E. | der henviser til, at EU i øjeblikket kun leverer 1 % af råstofferne til vindenergi, mindre end 1 % af lithiumbatterierne, mindre end 1 % af brændselscellerne, kun 2 % af de råstoffer, der er relevante for robotteknologi, og kun 1 % af de siliciumbaserede solcelleanlæg (22); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU i øjeblikket kun leverer 1 % af råstofferne til vindenergi, mindre end 1 % af lithiumbatterierne, mindre end 1 % af brændselscellerne, kun 2 % af de råstoffer, der er relevante for robotteknologi, og kun 1 % af de siliciumbaserede solcelleanlæg (22);

| F. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om ajourføring af den nye industristrategi for Europa identificerer 137 produkter og råstoffer (svarende til 6 % af den samlede værdi af de varer, der importeres i EU), der bruges i følsomme økosystemer, som EU er stærkt afhængigt af — hovedsagelig i de energiintensive industrier og økosystemer på sundhedsområdet — samt andre produkter, der er relevante for den grønne og digitale omstilling; der henviser til, at 52 % af disse produkter importeres fra Folkerepublikken Kina; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om ajourføring af den nye industristrategi for Europa identificerer 137 produkter og råstoffer (svarende til 6 % af den samlede værdi af de varer, der importeres i EU), der bruges i følsomme økosystemer, som EU er stærkt afhængigt af — hovedsagelig i de energiintensive industrier og økosystemer på sundhedsområdet — samt andre produkter, der er relevante for den grønne og digitale omstilling; der henviser til, at 52 % af disse produkter importeres fra Folkerepublikken Kina;

| G. | der henviser til, at covid-19 har indvirket negativt på de globale forsyningskæder og har ført til mangel på råstoffer af kritisk betydning i Europa; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at covid-19 har indvirket negativt på de globale forsyningskæder og har ført til mangel på råstoffer af kritisk betydning i Europa;

| H. | der henviser til, at en af de store udfordringer i forbindelse med råstoffer af kritisk betydning i Europa er genanvendelse; der henviser til, at sektoren for genanvendelse af råstoffer af kritisk betydning har et betydeligt jobskabelsespotentiale; der henviser til, at det anslås, at alene sektoren for genanvendelse af traktionsbatterier vil skabe ca. 10 500 arbejdspladser i EU inden 2035; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en af de store udfordringer i forbindelse med råstoffer af kritisk betydning i Europa er genanvendelse; der henviser til, at sektoren for genanvendelse af råstoffer af kritisk betydning har et betydeligt jobskabelsespotentiale; der henviser til, at det anslås, at alene sektoren for genanvendelse af traktionsbatterier vil skabe ca. 10 500 arbejdspladser i EU inden 2035;

| I. | der henviser til, at genanvendelse, substitution og ændrede adfærds- og forbrugsmønstre har potentiale til at dæmpe efterspørgslen efter kritiske råvarer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at genanvendelse, substitution og ændrede adfærds- og forbrugsmønstre har potentiale til at dæmpe efterspørgslen efter kritiske råvarer;

| J. | der henviser til, at FN-Universitetet i 2016 vurderede den samlede værdi af sekundære råstoffer i WEEE (affald af elektrisk og elektronisk udstyr) til ca. 55 mia. EUR (23); der henviser til, at i henhold til samme undersøgelse er op til 90 % af verdens e-affald blevet handlet ulovligt eller deponeret; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at FN-Universitetet i 2016 vurderede den samlede værdi af sekundære råstoffer i WEEE (affald af elektrisk og elektronisk udstyr) til ca. 55 mia. EUR (23); der henviser til, at i henhold til samme undersøgelse er op til 90 % af verdens e-affald blevet handlet ulovligt eller deponeret;

| K. | der henviser til, at der — også med hensyn til de planlagte nye due diligence-forpligtelser — er et indlysende behov for ny bæredygtig sourcing, og at potentialet for en sourcing af råvarer, der lever op til høje bæredygtighedsstandarder, i EU og dets nabolande bør udnyttes, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til mulighederne for en cirkulær økonomi såsom genanvendelse, produktdesign, erstatning og reduceret brug af materialer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der — også med hensyn til de planlagte nye due diligence-forpligtelser — er et indlysende behov for ny bæredygtig sourcing, og at potentialet for en sourcing af råvarer, der lever op til høje bæredygtighedsstandarder, i EU og dets nabolande bør udnyttes, samtidig med at der fuldt ud tages hensyn til mulighederne for en cirkulær økonomi såsom genanvendelse, produktdesign, erstatning og reduceret brug af materialer;

| L. | der henviser til, at EØSU i sin udtalelse af 25. marts 2021 understreger, at »det er vigtigt med en bredere definition og opfattelse af råstoffer af kritisk betydning«, og at »traditionelt er råstoffer af kritisk betydning blevet forstået som materialer, der hovedsagelig kommer fra minesektoren«, men at »dette er for snævert og hæmmer den grønne energis vækst«; der endvidere henviser til, at EØSU mener, at træbaserede materialer i dag kan »anvendes effektivt langt flere steder end tidligere«, at »fra tekstiler til nye lettere og mere miljøvenlige batteriteknologier er dette et område, som er i rivende udvikling«, og at »bioøkonomien rummer enestående muligheder for at øge modstandsdygtigheden i EU's økonomi og den geopolitiske stabilitet på vores kontinent«, idet anvendelsen af vedvarende materialer samtidig bidrager til »at modvirke klimaændringerne, da emissionerne fra fossile brændstoffer bliver i jorden, og der dermed skabes grøn modstandsdygtighed over for fossile sektorer«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EØSU i sin udtalelse af 25. marts 2021 understreger, at »det er vigtigt med en bredere definition og opfattelse af råstoffer af kritisk betydning«, og at »traditionelt er råstoffer af kritisk betydning blevet forstået som materialer, der hovedsagelig kommer fra minesektoren«, men at »dette er for snævert og hæmmer den grønne energis vækst«; der endvidere henviser til, at EØSU mener, at træbaserede materialer i dag kan »anvendes effektivt langt flere steder end tidligere«, at »fra tekstiler til nye lettere og mere miljøvenlige batteriteknologier er dette et område, som er i rivende udvikling«, og at »bioøkonomien rummer enestående muligheder for at øge modstandsdygtigheden i EU's økonomi og den geopolitiske stabilitet på vores kontinent«, idet anvendelsen af vedvarende materialer samtidig bidrager til »at modvirke klimaændringerne, da emissionerne fra fossile brændstoffer bliver i jorden, og der dermed skabes grøn modstandsdygtighed over for fossile sektorer«;

| M. | der henviser til, at der, som det påpeges i udtalelsen, er »ekstremt få eksempler på eksport af råstoffer fra udviklingslande, som har sat gang i en bæredygtig økonomisk og social udvikling, der er kommet store dele af befolkningen til gode«, og at der i stedet ofte er »tale om social udnyttelse og miljøforurening, som i reglen kun er til gevinst for nogle få på vindersiden«; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der, som det påpeges i udtalelsen, er »ekstremt få eksempler på eksport af råstoffer fra udviklingslande, som har sat gang i en bæredygtig økonomisk og social udvikling, der er kommet store dele af befolkningen til gode«, og at der i stedet ofte er »tale om social udnyttelse og miljøforurening, som i reglen kun er til gevinst for nogle få på vindersiden«;

| N. | der henviser til, at forsyningen med mange råstoffer af kritisk betydning er stærkt koncentreret uden for EU, eftersom Kina leverer 98 % af EU's forsyninger af sjældne jordarter (REE), Tyrkiet leverer 98 % af EU's forsyninger af borat, og Sydafrika leverer 71 % af EU's platin, 80 % af dets rhodium og 93 % af dets ruthenium (24); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forsyningen med mange råstoffer af kritisk betydning er stærkt koncentreret uden for EU, eftersom Kina leverer 98 % af EU's forsyninger af sjældne jordarter (REE), Tyrkiet leverer 98 % af EU's forsyninger af borat, og Sydafrika leverer 71 % af EU's platin, 80 % af dets rhodium og 93 % af dets ruthenium (24);

| O. | der henviser til, at fremtidige scenarier viser, at til energilagring og batterier til elektriske køretøjer vil EU få behov for op til 18 gange mere lithium og fem gange mere kobolt i 2030 og næsten 60 gange mere lithium og 15 gange mere kobolt i 2050 sammenlignet med den nuværende forsyning til hele EU's økonomi (25); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at fremtidige scenarier viser, at til energilagring og batterier til elektriske køretøjer vil EU få behov for op til 18 gange mere lithium og fem gange mere kobolt i 2030 og næsten 60 gange mere lithium og 15 gange mere kobolt i 2050 sammenlignet med den nuværende forsyning til hele EU's økonomi (25);

| P. | der henviser til, at fire bæredygtige lithiumminedriftsprojekter til et samlet beløb af 2 mia. EUR er i gang i EU og skulle være i drift mellem 2022 og 2024; der henviser til, at de forventes at dække op til 80 % af EU's lithiumbehov i batterisektoren senest i 2025 og dermed bidrage direkte til vores strategiske autonomi; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fire bæredygtige lithiumminedriftsprojekter til et samlet beløb af 2 mia. EUR er i gang i EU og skulle være i drift mellem 2022 og 2024; der henviser til, at de forventes at dække op til 80 % af EU's lithiumbehov i batterisektoren senest i 2025 og dermed bidrage direkte til vores strategiske autonomi;

| Q. | der henviser til, at manglen på kritiske råvarer fører til stigende industri- og sikkerhedsproblemer, navnlig på grund af den forventede eksponentielle stigning i produktionen, navnlig produktionen af batterier, som er afgørende for overgangen til produktion af energi fra vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at manglen på kritiske råvarer fører til stigende industri- og sikkerhedsproblemer, navnlig på grund af den forventede eksponentielle stigning i produktionen, navnlig produktionen af batterier, som er afgørende for overgangen til produktion af energi fra vedvarende energikilder;

| R. | der henviser til, at EU bør forbedre sin strategiske selvstændighed på centrale områder såsom forsyningen med råstoffer af kritisk betydning, hvilket også er vigtigt for at øge dets kapacitet på forsvars- og rumområdet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU bør forbedre sin strategiske selvstændighed på centrale områder såsom forsyningen med råstoffer af kritisk betydning, hvilket også er vigtigt for at øge dets kapacitet på forsvars- og rumområdet;

| S. | der henviser til, at i betragtning af at EU fortsat vil være afhængig af de internationale forsyningskæder for at få dækket sine behov for råstoffer af kritisk betydning, vil foranstaltninger for at gøre de globale handelsmarkeder mere gennemsigtige, effektive og forudsigelige også spille en vigtig rolle; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at i betragtning af at EU fortsat vil være afhængig af de internationale forsyningskæder for at få dækket sine behov for råstoffer af kritisk betydning, vil foranstaltninger for at gøre de globale handelsmarkeder mere gennemsigtige, effektive og forudsigelige også spille en vigtig rolle;

| T. | der henviser til, at råstofsektoren tegner sig for omkring 350 000 arbejdspladser i EU og mere end 30 mio. arbejdspladser i downstream-fremstillingsindustrier, der er afhængige af den (26); der henviser til, at overgangen til en mere cirkulær økonomi kan medføre en nettostigning på 700 000 arbejdspladser i EU inden 2030 (27); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at råstofsektoren tegner sig for omkring 350 000 arbejdspladser i EU og mere end 30 mio. arbejdspladser i downstream-fremstillingsindustrier, der er afhængige af den (26); der henviser til, at overgangen til en mere cirkulær økonomi kan medføre en nettostigning på 700 000 arbejdspladser i EU inden 2030 (27);

| U. | der henviser til, at mineaktiviteter potentielt udsætter arbejdstagere for skadelige og farlige forhold; der henviser til, at der rundt om på kloden og i de forskellige miner er store forskelle i arbejdstagernes rettigheder og i beskyttelsen af arbejdstagerne; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at mineaktiviteter potentielt udsætter arbejdstagere for skadelige og farlige forhold; der henviser til, at der rundt om på kloden og i de forskellige miner er store forskelle i arbejdstagernes rettigheder og i beskyttelsen af arbejdstagerne;

| V. | der henviser til, at råstoffer af kritisk betydning ikke optræder separat, men er blandet i malmen med grundmetaller, og at forarbejdningen af dem kræver en betydelig mængde energi; der henviser til, at produktionens konkurrenceevne og rentabilitet derfor afhænger af, at der er adgang til stabil og økonomisk overkommelig energi, samt at der fastlægges og udvikles relevante metoder, procedurer og teknologier; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at råstoffer af kritisk betydning ikke optræder separat, men er blandet i malmen med grundmetaller, og at forarbejdningen af dem kræver en betydelig mængde energi; der henviser til, at produktionens konkurrenceevne og rentabilitet derfor afhænger af, at der er adgang til stabil og økonomisk overkommelig energi, samt at der fastlægges og udvikles relevante metoder, procedurer og teknologier;

| W. | der henviser til, at Det Europæiske Miljøagentur i sin rapport med titlen »Growth without economic growth« anfører, at økonomisk vækst er tæt forbundet med øget produktion, forbrug og brug af ressourcer med negative indvirkninger på naturen, klimaet og menneskers sundhed, og at den nuværende forskning tyder på, at det er usandsynligt, at den økonomiske vækst kan adskilles fuldstændigt fra de miljøpåvirkninger, den forårsager; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Det Europæiske Miljøagentur i sin rapport med titlen »Growth without economic growth« anfører, at økonomisk vækst er tæt forbundet med øget produktion, forbrug og brug af ressourcer med negative indvirkninger på naturen, klimaet og menneskers sundhed, og at den nuværende forskning tyder på, at det er usandsynligt, at den økonomiske vækst kan adskilles fuldstændigt fra de miljøpåvirkninger, den forårsager;

Udfordringer og muligheder

| 1. | anser en integreret tilgang gennem hele værdikæden lige fra affaldsindsamling og produktdesign med henblik på materialegenvinding for at være en væsentlig strategi med hensyn til at øge forsyningen af råstoffer af kritisk betydning; bemærker dog, at affaldsindsamling og produktdesign har et lavt teknologisk modenhedsniveau; understreger, at det ikke vil være tilstrækkeligt blot at fokusere på genanvendelse for at imødekomme den stigende efterspørgsel efter råstoffer af kritisk betydning; bemærker, at selv om erstatning af råstoffer af kritisk betydning medfører begrænset produkteffektivitet, er dette selvsagt et mål for de berørte industrier og forskningsprojekter på grund af høje priser og afhængighed og kan være en hjælp til at klare udfordringerne med at sikre tilstrækkelig forsyning af kritiske råvarer; understreger nødvendigheden af en fortsat indsats og støtte til forskning og innovation, når det gælder genanvendelse og substitution af råstoffer af kritisk betydning og produktdesign; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at forsyningen med råstoffer af kritisk betydning er knyttet til geografisk placering, som hidtil i høj grad har afhængt af tilgængeligheden af fossil energi, også er forbundet med en risiko for indirekte og direkte kulstoflækage og eksponering for illoyal konkurrence; bemærker, at forsyning med råstoffer af kritisk betydning ofte er forbundet med potentielt betydelige miljøvirkninger såsom tab af biodiversitet eller forurening af luft, jord og vand og potentielle konflikter med lokalsamfund; understreger behovet for en overgang til vedvarende energi i mine- og raffineringssektorerne; bemærker derfor, at der er behov for en aktiv industripolitik til støtte for sektoren i dens omstilling med adgang til prisoverkommelige rene energikilder; bemærker endvidere, at der er gunstige forhold for lavemissions- og bæredygtig minedrift i EU og opfordrer til en yderligere undersøgelse af sourcingmulighederne i medlemsstater, der er rige på råstoffer af kritisk betydning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | advarer om, at EU i forbindelse med omstillingen til klimaneutralitet ikke bør erstatte sin afhængighed af fossile brændstoffer med afhængighed af råstoffer af kritisk betydning; understreger, at omstillingen burde mindske EU's afhængighed af importerede råstoffer af kritisk betydning; understreger endvidere den rolle, som innovation, nye teknologier, minimering af ressourceforbrug og vedligeholdelse og genbrug af værdifulde råstoffer i EU kan spille med hensyn til at mindske afhængigheden af råstoffer af kritisk betydning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at udvikling og fremtidig ibrugtagning af teknologier i stor målestok, herunder nye digitale applikationer, produktion af vedvarende energi samt batterier til elektriske køretøjer og lette transportmidler, vil fremme efterspørgslen efter visse råstoffer af kritisk betydning og andre råstoffer; opfordrer til, at der tages hensyn til, at landenes stigende klimaambitioner og digitale ambitioner øger konkurrencen på de globale markeder og lægger yderligere pres på forsyningssikkerheden i Europa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til nøje at gennemgå metodologien for kritikalitetsvurdering inden 2023 forud for offentliggørelsen af den næste liste over råstoffer af kritisk betydning med henblik på at vurdere, om listen skal udvides under hensyntagen til udviklingen i den internationale situation med hensyn til råstoffer af kritisk betydning, scenarier for fremtidig efterspørgsel efter kritiske og andre råstoffer og sociale og miljømæssige kriterier baseret på FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder og målene for bæredygtig udvikling for at få et bredere billede af udvindingsforholdene i hele verden; opfordrer endvidere Kommissionen til i sin analyse af forsyningsrisici at tage behørigt hensyn til alle miljømæssige eksternaliteter i forbindelse med udvinding og forarbejdning; opfordrer også til en omfattende debat, hvor alle interessenter inddrages; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke blot at være opmærksom på råstoffer af kritisk betydning, men også på den potentielle kritikalitet af andre råstoffer, der er nødvendige for stærke forsyningskæder, fastholdelse af produktionen og den dobbelte omstilling, samt hvorvidt de er til rådighed fra EU-kilder, idet der også tages hensyn til knapheden på mineraler; understreger, at foruden særlige mineraler er »almindeligt producerede« råstoffer såsom kobber, helium og nikkel også ved at blive kritiske, da efterspørgslen efter dem stiger i et kulstofneutralt samfund; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anmoder Kommissionen om at anlægge en holistisk tilgang i forbindelse med vurderingen af implikationerne af en række lavemissionsteknologier og digitale teknologier, der konkurrerer om de samme råstoffer af kritisk betydning, og om også at undersøge kritiske forsyningskæder i relation til behovene i de enkelte sektorer; understreger betydningen af at sikre, at princippet om energieffektivitet først, nul emissioner og ressourceeffektive løsninger er fremherskende; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anmoder Kommissionen om at sikre, at de nationale resiliens- og genopretningsplaner under »NextGenerationEU« tager højde for de udfordringer, der er forbundet med en økonomisk, miljømæssig og socialt bæredygtig forsyning af råstoffer af kritisk betydning; opfordrer medlemsstaterne til at investere mere i genanvendelse af råstoffer af kritisk betydning og til at medtage krav vedrørende råstoffer af kritisk betydning, forsyningskilder og omkostninger i deres strategiske genopretningsplaner; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til, at der investeres i uddannelse og omskoling af arbejdstagere, herunder via mekanismen for retfærdig omstilling, da færdigheder inden for minedrift kan overføres til udnyttelse, forarbejdning og genanvendelse af metal og mineraler, helst i de samme regioner; opfordrer Kommissionen til at sikre, at den pågældende finansiering også er rettet mod de sociale, beskæftigelsesmæssige og miljømæssige virkninger af omstillingen i tidligere mineområder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til snarest muligt at oprette et »vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse« vedrørende råstoffer af kritisk betydning, hvori der indgår en strategisk og bæredygtig planlægning med henblik på vores behov i forbindelse med den dobbelte omstilling, herunder krav, forsyningskilder og (sociale, miljømæssige og økonomiske) omkostninger; understreger, at det vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse bør dække alle relevante emner med henblik på at mindske kritikaliteten og afhængigheden, såsom genanvendelse, genbrug, substitution, reduktion af materialeanvendelse og minedrift; understreger, at disse projekter bør frigøre det uudnyttede potentiale i EU-lande, der er rige på råstoffer af kritisk betydning, og som har store uudnyttede kilder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at fremme forskning og udvikling samt færdigheder og kompetencer i forbindelse med kritiske råvarer for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som en vækststrategi for EU’s højteknologiske teknologier såsom lithium-ion batterier, brændstofceller, vindenergi, elektriske traktionsmotorer, solcelleteknologi, robotteknologi, droner, tredimensionelle print og en lang række digitale teknologier og medicinske apparater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en omfattende, videnskabelig og evidensbaseret konsekvensanalyse for at fastlægge de minimumsmængder af kritiske råvarer af strategisk betydning, der er nødvendige for den dobbelte omstilling; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at EU's pålidelige og fuldt funktionsdygtige værdikæder, herunder prospektering og genanvendelse, spiller en nøglerolle og er en forudsætning for at nå målene i den grønne pagt, EU’s industristrategi, den dobbelte omstilling og for at sikre EU's fremtidige industrielle konkurrenceevne og innovationskapacitet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at finansieringsmuligheder for bæredygtig produktion, forarbejdning eller genanvendelse af alle råstoffer af kritisk betydning, der er opført i Kommissionens meddelelse om råstoffer af kritisk betydning, er uundværlige; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at foreslå videnskabeligt baserede bæredygtighedskriterier for definitionen af, hvad der udgør en bæredygtig investering i minesektoren i henhold til klassificeringsforordningen; understreger behovet for at sætte EU's mineindustri i stand til at bidrage til den dobbelte grønne og digitale omstilling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til EU-støtte og -finansiering til den teknologiske udvikling af råstoffer af kritisk betydning for at forbedre effektivitets-, substitutions- og genanvendelsesprocesser samt lukkede materialekredsløb; understreger navnlig behovet for specifikke finansielle instrumenter og målrettede midler til forskning og innovation (FoI) til genanvendelsesprocesser og glæder sig over forslaget om i 2021 at fremme forskning og innovation vedrørende råstoffer af kritisk betydning inden for affaldsbehandling, avancerede materialer og substitution under Horisont Europa, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og nationale FoI-programmer; understreger endvidere vigtigheden af FoI med hensyn til at øge gennemførligheden af raffineringsprocesserne, navnlig i forbindelse med slaggebjerge med affald fra minedrift og i mindre miner; opfordrer Kommissionen til at indføre støtteordninger, som er rettet mod innovation inden for nye minedriftsteknikker og nye minedriftsprojekter i lille målestok; opfordrer til udvikling af nye og innovative teknologier på området for bæredygtig udvinding af råstoffer af kritisk betydning i EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige EU-institutioner til i samarbejde med internationale partnere at yde teknisk og strategisk finansiel støtte til langsigtede strategiske investeringsprojekter vedrørende råstoffer af kritisk betydning, herunder til at finde nye redskaber til risikodeling i minesektoren, og til at fremme og støtte investeringer i forskning i bæredygtig forsyning med og forarbejdning af råstoffer af kritisk betydning og på raffineringssteder for at bringe dem i overensstemmelse med EU's regler og høje sociale og miljømæssige standarder og dermed sikre lige vilkår; |
| --- | --- |

17.

Strategisk autonomi og modstandsdygtighed

| 18. | glæder sig over oprettelsen af den europæiske råstofalliance (European Raw Materials Alliance — ERMA) og — i lyset af den geopolitiske situation på verdensplan og de potentielle handelsspændinger med rige ikke-EU-producerende lande — dens nuværende fokus på de mest kritiske af de råstoffer af kritisk betydning, nemlig sjældne jordartsmetaller og magneter, og på kvantitative mål for forsyning fra såvel EU-kilder som eksterne kilder med henblik på at støtte langsigtede forsyningsforbindelser for en lang række små og store producenter i EU og mindske den nuværende afhængighed af nogle få tredjelande; understreger den europæiske råstofalliance ERMA’s rolle som »investeringspipeline« og tilskynder ERMA til at foretage yderligere forundersøgelser for at frigive offentlige og private investeringer til projekter vedrørende råstoffer af kritisk betydning, for hvilke der er foretaget en miljørisikovurdering; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at det er vigtigt at udvikle den europæiske råstofalliance yderligere, primært for så vidt angår de materialer, som har størst betydning for den dobbelte omstilling såsom råstoffer af kritisk betydning, der er nødvendige i forbindelse med energilagring og omdannelse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over Kommissionens intention om via det kommende Observatorium for Kritiske Teknologier at lancere et overvågningssystem for aktuelle afhængigheder og risici ved fremtidige teknologiske afhængigheder og opfordrer til tæt samarbejde mellem observatoriet og dem, der arbejder med at overvåge efterspørgslen efter råstoffer af kritisk betydning; |
| --- | --- |

20.

| 21. | beklager, at etableringen af strategisk oplagring endnu ikke er en del af handlingsplanen, og opfordrer Kommissionen til også at fokusere på at sikre forsyningerne af råstoffer af kritisk betydning i EU ved at tilskynde medlemsstaterne til at foretage strategisk oplagring som led i en koordineret tilgang, hvor det ved analyse konstateres, at det er hensigtsmæssigt; mener, at strategisk oplagring i kombination med andre strategiske foranstaltninger bidrager til at mindske afhængigheden af råstoffer af kritisk betydning; understreger, at øget tilgængelighed bør gå hånd i hånd med et fald i efterspørgslen, hvilket kan opnås ved at betragte hele værdikæden, herunder udformning, drift og udtjente produkter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at kendskabet til potentielle mangelproblematikker vedrørende råstoffer af kritisk betydning er for ringe og bør forbedres; opfordrer Kommissionen til at udvide den europæiske råstofalliance med henblik på at øge samarbejdet mellem industrielle aktører i hele værdikæden, medlemsstater, regioner og lande uden for EU, fagforeninger, civilsamfundet, forsknings- og teknologiorganisationer, investorer og ikke-statslige organisationer inden for de sektorer i EU's økonomi, der er hårdest ramt af flaskehalse i udbuddet af råstoffer af kritisk betydning, enten gennem de rammer, den europæiske råstofalliance giver, eller ved at danne sektorspecifikke branche- og interessentalliancer; understreger beskæftigelsespotentialet i projekter inden for EU og opfordrer derfor til at fremme en omfattende social dialog; understreger i denne henseende den påtrængende nødvendighed af tættere partnerskaber mellem aktører inden for råstoffer af kritisk betydning, især i mineregioner, og downstream-brugere, navnlig andre industrialliancer, og en fælles bevidsthed om og en forpligtelse til at sikre, at værdikæderne er bæredygtige og cirkulære; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at mere koordinering og en fælles indsats er nødvendig for at udvikle modstandsdygtige forsyningskæder, som kan opfylde efterspørgslen efter nuværende og fremtidige råstoffer af kritisk betydning til EU's industrielle behov for at undgå forstyrrelser i forsyningskæderne, mindske afhængigheden samt opretholde høje sociale og miljømæssige standarder; opfordrer Kommissionen til at sikre, at vurderingen af import og eksport samt det globale udbud af og efterspørgslen efter kritiske råvarer i EU, koordineringen af lagringen og overvågningen af forsyningen med kritiske råvarer gennemføres på en sammenhængende og konsekvent måde, f.eks. ved at oprette en taskforce for råstoffer af kritisk betydning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anmoder Kommissionen om at diversificere forsyningskæderne for både primære og sekundære kilder og opfordrer til bedre gennemsigtighed, hvad angår oplysninger om forsyningskæder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker, at de voksende spændinger mellem stormagterne har afsløret strategiske sårbarheder for EU, navnlig med hensyn til at sikre centrale ressourcer, herunder råstoffer af kritisk betydning og forarbejdet materiale; bemærker endvidere, at overvågning af råvareafhængighed og sikring af adgang til råstoffer af kritisk betydning kan sikre større modstandsdygtighed i bæredygtige forsyningskæder; bemærker, at der i omstillingen til en cirkulær økonomi bør være særlig fokus på vigtige forsyningskæder, hvor EU's afhængighed af råstoffer af kritisk betydning er særligt stor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gentager det potentiale i den cirkulære økonomi, der ligger i optimeret anvendelse af produkter og tjenesteydelser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte nye bæredygtige og cirkulære forretningsmodeller i det nye initiativ for bæredygtige produkter, herunder produkter som en tjenesteydelse, forudsat at de sparer ressourcer, mindsker de miljømæssige virkninger og sikrer forbrugerbeskyttelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme disse tilgange ved at indføre gunstige reguleringsmæssige rammer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anser det for vigtigt at støtte en tilgang med cirkulær økonomi i hele værdikæden, lige fra udformning til materialenyttiggørelse, for de centrale teknologier i energiomstillingen, den digitale omstilling og mobilitetsomstillingen såsom vindmølleparker, solkraftværker, batterifremstilling, elektrisk mobilitet og intelligente net; opfordrer Kommissionen til at gøre omstillingen til en cirkulær økonomi til en prioritet ved at mindske EU's importafhængighed, forbedre ressourceeffektiviteten, optimere ressourceforbruget og bevare og genbruge værdifulde råstoffer i EU; minder om sit krav i sin beslutning om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi om på grundlag af en omfattende konsekvensanalyse at overveje at foreslå en klar og letforståelig harmoniseret mærkning af holdbarhed, som kunne have form af et indeks, og reparationsmuligheder, som kunne have form af et ensartet pointsystem for reparerbarhed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at styrke samarbejdet med lande uden for EU om bæredygtig tilvejebringelse af råstoffer af kritisk betydning, navnlig ligesindede partnere, samt i sit engagement i Verdenshandelsorganisationen (WTO); |
| --- | --- |

28.

Lukning af materialekredsløb

| 29. | understreger behovet for at opbygge velfungerende markeder for sekundære råstoffer af kritisk betydning for at sikre konstante strømme af sekundære råstoffer af kritisk betydning, styrke EU's industrielle økosystemer og bevare arbejdspladser i fremstillingsindustrien; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at undersøge balancen mellem import og eksport af sekundære råstoffer af kritisk betydning i EU og til hurtigt at oprette et markedsobservatorium for sekundære materialer, herunder råstoffer af kritisk betydning; understreger, at behandling af råstoffer af kritisk betydning i tredjelande skal overholde EU's standarder; påpeger, at der ikke findes nogen one-size-fits-all-tilgang; understreger, at opnåelsen af rene og sikre materialekredsløb er en forudsætning for skabelsen af et troværdigt marked for sekundære råstoffer i EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | påskønner forslaget om at kortlægge den potentielle forsyning med sekundære råstoffer af kritisk betydning fra EU-lagre og-affald samt forarbejdningen af biprodukter; opfordrer Kommissionen til at gøre denne kortlægning til en prioritet og gennemføre den tidligere end planlagt; opfordrer Kommissionen til desuden at udvide denne kortlægning til aktuelt tilgængelige teknologier, der anvendes til at mindske efterspørgslen efter råstoffer af kritisk betydning og øge genanvendelsen af råstoffer af kritisk betydning i forsyningskæden; understreger behovet for at fremme og indføre samarbejdsinstrumenter for markedet for råstoffer af kritisk betydning, såsom den europæiske platform for råvarer, som også bør omfatte cirkulerende produktstrømme og deres tendenser med henblik på at evaluere, hvilke sekundære materialer der kan genanvendes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte potentialet i projekter vedrørende sekundær forarbejdning via specifikke initiativer, herunder hurtige licensordninger, og til at skabe incitamenter til genindvinding af råstoffer af kritisk betydning med henblik på at sikre pålidelig, sikker og bæredygtig adgang hertil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker vigtigheden af genanvendelse af affald i lyset af den betydelige forekomst af råstoffer af kritisk betydning i elektrisk og elektronisk udstyr; bemærker, at stigningen i genanvendte mængder måske ikke er tilstrækkelig til at reducere minedrift på lang sigt; bemærker endvidere, at der ved at bevæge sig i retning af en mere cirkulær økonomi kan skabes 700 000 arbejdspladser (28), navnlig yderligere job i genbrugsanlæg og reparationstjenester; bemærker, at demontering og genanvendelse er en vigtig mulighed for at bringe industriarbejdspladser tilbage til EU; fremhæver endvidere, at udviklingen af genanvendelse kan anvendes til at reagere på fremtidige behov for råstoffer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | bemærker, at andelen af indsamlede genanvendelige lithium-ion-traktionsbatterier forventes at stige markant inden midten af 2030'erne og derved skabe en væsentlig sekundær forsyningskilde; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker, at det, for at industrielle processer for genanvendelse af råstoffer af kritisk betydning kan blive vellykkede, stadig kræver massive private og offentlige investeringer i sorterings-, præforarbejdnings- og genanvendelsesinfrastrukturen, i innovation og opskalering af teknologier og i færdigheder, som vil give jobmuligheder, som anslås til at ville stige kraftigt over de kommende årtier; opfordrer Kommissionen til at skabe incitamenter til genanvendelsen og genvindingen af råstoffer af kritisk betydning fra minedrift, forarbejdning og kommercielle affaldsstrømme for at sikre pålidelig, sikker og bæredygtig adgang hertil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at foreslå minimumsmål for genanvendt indhold af råstoffer af kritisk betydning og specifikke mål for genanvendelse af råstoffer af kritisk betydning ledsaget af en solid overvågningsramme, der bygger på forslaget til forordning om batterier og udtjente batterier og er baseret på en omfattende, videnskabelig og evidensbaseret konsekvensanalyse, der vurderer de mindstemængder af råstoffer af kritisk betydning, der kræves for produkter, som vil lette den dobbelte omstilling, procentdelen af denne efterspørgsel, der vil kunne dækkes via genanvendelse i overensstemmelse med eksisterende vurderinger, og tilgængeligheden af den nødvendige teknologi; bemærker, at ingen reduktionsmål for primære råstoffer bør føre til, at det samlede udbytte af primære råstoffer falder til under disse minimumsmængder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anerkender, at brownfieldområder (industrideponeringsanlæg og mineaffaldsdæmninger) ofte indeholder kasserede råstoffer af kritisk betydning, sjældne jordartsmetaller og andre mineraler og metaller, der anvendes i teknologiprodukter; opfordrer derfor til dokumentation, evaluering og udvinding af de indeholdte værdifulde materialer, når det er muligt og praktisk; understreger behovet for, at forbedrede raffineringsteknologier er omfattet af de relevante mekanismer for finansiering af forskning, udvikling og innovation for at udnytte dette potentiale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at der er behov for strengere kontrol med EU's eksport af centrale affaldsprodukter fra kritiske råvarer, og at der skal skabes lige vilkår for genanvendelsesoperatører, der opfylder de nødvendige standarder for sikker og effektiv nyttiggørelse; opfordrer Kommissionen til, når den reviderer forordningen om overførsel af affald, at forebygge ulovlig eksport af affaldsprodukter, der indeholder råstoffer af kritisk betydning; opfordrer til, at der fastsættes krav, der kun tillader, at affaldsprodukter, der indeholder råstoffer af kritisk betydning, eksporteres med garanti for, at de vil blive forarbejdet i bestemmelseslandet på betingelser, der svarer til EU's sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge indsatsen for hensigtsmæssig indsamling og genanvendelse af udtjente produkter indeholdende råstoffer af kritisk betydning i stedet for, at disse opbevares i husholdninger eller i deponeringsanlæg eller forbrændes; |
| --- | --- |

38.

| 39. | anmoder Kommissionen om at foreslå produktdesignforanstaltninger, der er skræddersyet til forskellige produktkategorier, med henblik på let at identificere og fjerne dele eller komponenter, der indeholder råstoffer af kritisk betydning, navnlig med hensyn til forbrugsaffald, ud over krav til miljøvenligt design for i væsentlig grad at forbedre levetid, holdbarhed, reparationsmuligheder, modularitet, genbrugelighed og genanvendelighed af udtjente produkter, der fremstilles eller sælges i EU; understreger, at disse foranstaltninger bør skabe konkurrencemæssige fordele for EU's virksomheder, ikke bør pålægge dem en uforholdsmæssig stor økonomisk byrde og bør udløse innovation; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at substitution kan være nyttigt, når et kritisk råstof kan erstattes af et stof, som der er rigeligt af, men kun er til ringe gavn, hvis erstatningsstoffet i sig selv ikke er bæredygtigt, ikke tager hensyn til ressourcernes begrænsede karakter, er kritisk eller kan blive det som følge af substitutionen; anerkender betydningen af at bevare produkternes kvalitet og økonomiske levedygtighed; opfordrer Kommissionen til at fremme og øge forskningen og innovationen vedrørende stoffer, som kan erstatte råstoffer af kritisk betydning til forskellige anvendelsesformål; |
| --- | --- |

40.

Sourcing fra EU

| 41. | bemærker, at selv om intelligent produktdesign, genbrug af materialer, substitution med genanvendte materialer og fremme reduktionen af materialer og forbrugsaftryk i væsentlig grad kan reducere den primære efterspørgsel — og potentialet heraf bør udnyttes fuldt ud — er der behov for ansvarlig og bæredygtig sourcing af råstoffer af kritisk betydning med forudgående vurdering for at afbøde de potentielle sociale og miljømæssige virkninger, når efterspørgslen efter råstoffer af kritisk betydning ikke kan holdes på et økonomisk forsvarligt niveau ved hjælp af de anførte foranstaltninger, eller når disse ville resultere i produkter af ringere kvalitet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver, at primær og sekundær sourcing fra EU er underlagt de højeste miljømæssige og sociale standarder på verdensplan, som skal håndhæves på behørig vis, giver tusindvis af højt kvalificerede job og er afgørende for den grønne og digitale omstilling; opfordrer derfor alle aktører til at fremme ansvarlige og bæredygtige projekter for sourcing af råstoffer af kritisk betydning i EU for at understøtte den lokale produktion og øge bevidstheden om det miljømæssige fodaftryk fra importen af råstoffer af kritisk betydning fra lande uden for EU; mener, at dette skal tilrettelægges igennem en åben, gennemsigtig og videnskabsbaseret proces under inddragelsen af relevante interessenter og lokalsamfund; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er af den stærke overbevisning, at en ansvarlig sourcing i EU kun kan ske på grundlag af en effektiv social dialog, som fremmer arbejdstageres sundhed og sikkerhed, sikrer anstændige arbejdspladser og arbejdsvilkår og beskytter arbejdstageres rettigheder ved at fremme ligestilling mellem kønnene; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at arbejdstagere i denne sektor beskyttes med passende personlige værnemidler; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker muligheden for at udvikle en ansvarlig og bæredygtig batteriværdikæde gennem sourcing af kritiske råvarer såsom grafit, kobolt og lithium fra nye anlæg i EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker Kommissionens plan om at udrulle jordobservationsprogrammer og telemåling til ressourceefterforskning, operationer og miljøforvaltning efter nedlukning; påpeger, at myndighedstilsyn under drift kan øges ved at anvende telemålingsmetoder; |
| --- | --- |

45.

| 46. | bemærker, at omlægningen til den cirkulære økonomi i mange af EU's industrier og tjenesteydelser kræver specifikke færdigheder og kompetencer for at sikre gode miljøpræstationer og høje standarder for arbejdstagernes sikkerhed, og understreger den særlige rolle, som first movers, SMV'er og nystartede virksomheder spiller i denne henseende; bemærker endvidere, at minesektoren i stigende grad automatiseres, mens genanvendelse og genfremstilling stadig er mere arbejdskraftintensiv; understreger betydningen af at bevare, udvikle og opbygge den relevante ekspertise og kvalifikationer inden for minedrifts- og forarbejdningsteknologier samt genanvendelse og andre relevante teknologier i EU i relation til både råstoffer af kritisk betydning og deres biprodukter, da nogle af dem kan anvendes i produktionen af yderst avancerede kemiske produkter; bemærker med beklagelse, at råstoffer, der i øjeblikket udvindes i EU, ofte skal eksporteres til Asien med henblik på raffinering, da den relevante knowhow og teknologi er gået tabt i EU, hvilket udgør endnu en afhængighed; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Kommissionen til at anmode om, at industrielle sidestrømme, der indeholder kritiske råvarer, anvendes effektivt; understreger, at der især inden for minedrift er et stort potentiale for genvindingen og adskillelsen af sjældne jordarter; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bemærker medlemsstaternes vigtige rolle med hensyn til at øge det bæredygtige nationale udbud af råstoffer af kritisk betydning fra primære og sekundære kilder; opfordrer medlemsstaterne til at gøre godkendelsesprocesserne for sourcingprojekter mere rettidige, forudsigelige og gennemsigtige, uden at slække på miljømæssige og sociale standarder; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at bæredygtig sourcing af råstoffer af kritisk betydning baseres på en tilgang, der i lige høj grad tilgodeser såvel EU’s voksende behov for bæredygtigt tilvejebragte råstoffer af kritisk betydning som behovet for at beskytte natur og biodiversitet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fremhæver, at en forbedret og mere fleksibel forudsigelighed og effektivitet samt prioritering af centrale forudsætninger såsom en konkurrencedygtig vedvarende og kulstoffattig energiforsyning i en overgangsperiode vil bidrage til at frigøre de nødvendige investeringer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | forventer, at Kommissionen fremlægger yderligere oplysninger om operationaliseringen af projekter i forbindelse med råstoffer af kritisk betydning som en alternativ forretningsmodel og en kilde til regional beskæftigelse inden for kulminedrift og andre overgangsregioner; |
| --- | --- |

51.

Diversificering

| 52. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme forbindelserne med samtlige EU-lande, der leverer råstoffer af kritisk betydning, til systematisk og strategisk at opbygge nye partnerskaber for råstoffer af kritisk betydning i samarbejde med vores allierede, hvor dette er muligt, under hensyntagen til tredjelandes suverænitet over deres ressourcer samt at sikre, at råstoffer af kritisk betydning bliver en kilde til velfærd for udviklingslande, fremme deltagelsen SMV’er og gøre dette til en tværgående målsætning i sine eksterne og interne politikker og til at fremlægge resultaterne i 2021; glæder sig over Kommissionens planer om at indgå stærke og støttende internationale partnerskaber ved at tilslutte sig en global dagsorden for råstoffer med fokus på strategiske EU-partnerskaber, som sikrer både forsyningssikkerhed og udviklingsmæssige fordele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at hvis den europæiske grønne pagt blot flytter EU’s drivhusgasemissioner til handelspartnerne, vil den ikke have nogen som helst indvirkning på klimaforandringerne; opfordrer derfor indtrængende EU til at presse på for multilaterale aftaler, som kan håndhæves, om at begrænse den globale opvarmning og at eksportere sine miljøstandarder, herunder inden for tilvejebringelse og forarbejdning; er af den opfattelse, at EU bliver nødt til at udvikle nye handels- og investeringsaftaler, nye modeller for finansiel og teknisk bistand og mere generelt en ny tilgang til internationalt diplomati, som sigter mod at sikre lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over EU's tilsagn om ansvarlig og bæredygtig tilvejebringelse og opfordrer Kommissionen til at tage udgangspunkt i den standard for ansvarlig minedrift, der er udviklet af initiativet for ansvarlig minesikkerhed, under hensyntagen til SMV'ernes behov; understreger behovet for at understøtte dette engagement med konkret teknisk støtte, overførsel af viden, opbygning af kvalifikationer, institutioner og retlige rammer, institutionsopbygning og politisk dialog med partnerlande; understreger behovet for homogene politikker i forbindelse med etiske standarder for tilvejebringelse af råstoffer af kritisk betydning; understreger behovet for at få flere statslige og private aktører til også at tilslutte sig og gennemføre bæredygtighedsstandarder; |
| --- | --- |

54.

| 55. | glæder sig over Kommissionens offentlige forpligtelse til at fremsætte et lovgivningsforslag om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar i 2021 og insisterer på, at denne lovgivning bidrager til at hindre overtrædelser af menneskerettigheder og opretholde sociale og miljømæssige standarder i værdikæder; minder om sin beslutning med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mener, at internationale aftaler bør bane vej for mere ansvarlig og bæredygtig sourcing på verdensplan; opfordrer til øget samarbejde med henblik på at udvikle internationale aftaler med henblik på bedre overvågning, notifikation og gennemførelse af eksportrestriktioner for råstoffer af kritisk betydning med henblik på at fremme ansvarlig sourcing og øge cirkulariteten i denne sektor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | gentager den opfordring, den fremsatte i sin beslutning om en ny EU-Afrika-strategi — et partnerskab for bæredygtig og inklusiv udvikling, om retfærdig og bæredygtig udnyttelse af råstoffer af kritisk betydning i Afrika; støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at indgå nye partnerskaber for råstoffer af kritisk betydning med afrikanske lande og støtte værdikæden i Afrika i at være etisk, miljømæssigt og teknologisk mere bæredygtig og åbne mulighed for EU-støtte til kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til at styrke standardiseringsaktiviteterne med hensyn til kvalitetskomponenter relateret til råstoffer af kritisk betydning i relevante internationale fora, eftersom dette er vigtigt for EU's virksomheder, navnlig SMV'er; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer til en opskalering af bæredygtige landbrugsmetoder, der er til gavn for en bæredygtig fosforforvaltning; fremhæver synergierne mellem sådanne praksisser og mindre klima- og biodiversitetsfodaftryk; |
| --- | --- |

59.

| 60. | anmoder Kommissionen om at foreslå effektive indsamlingsordninger for hele EU for at øge indsamlingsprocenten for affaldsprodukter, der indeholder råstoffer af kritisk betydning; opfordrer Kommissionen til blandt andre muligheder for udvidet producentansvar at vurdere indførelsen af pantordninger i EU's affaldslovgivning, navnlig i direktivet om affald af elektrisk og elektronisk udstyr, under hensyntagen til de forskellige produkters karakteristika og samtidig sikre, at ordningerne er kompatible på tværs af medlemsstaterne, med henblik på at tilskynde forbrugerne til at bringe deres udtjente elektriske og elektroniske udstyr — navnlig små artikler — til dedikerede indsamlings- og genanvendelsesanlæg, idet der bygges videre på positive erfaringer fra pantordninger for glas og plast i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

60.

| 61. | beklager, at den lave grad af genanvendelse i forbindelse med nogle anvendelser (29) og eksport af aluminiumsaffald og -skrot (30) har ført til en lavere inputsats for genanvendelse, efter at produktet er udtjent (EOL-RIR), end hvad der ellers kan opnås; understreger, at EU bør have en målsætning om at indføre foranstaltninger med henblik på at opnå en 100 % EOL-RIR for aluminium; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer Kommissionen til at prioritere udvinding af råstoffer af kritisk betydning fra eksisterende indenlandske miner, dvs. fra slaggebjerge med affald fra minedrift, gråbjerge, deponeringsanlæg og gennem mere effektiv urban minedrift, frem for fra nye miner, hvis dette er bæredygtigt, dvs. hvis de miljømæssige virkninger, herunder af energi- og kemikalieforbruget, er mindre; understreger, at denne udvinding og efterfølgende rehabilitering skal gennemføres ved hjælp af de bedste tilgængelige teknikker, der sikrer de bedste økologiske resultater og økonomisk levedygtighed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på fasen efter udvinding i mineprojekter og på bortskaffelsesfasen for råstoffer af kritisk betydning i overensstemmelse med affaldshierarkiet som defineret i rammedirektivet om affald, navnlig hvis råstoffer af kritisk betydning også er farlige stoffer; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mener, at minedriftstilladelser og -koncessioner bør omfatte krav om sikker, effektiv og bæredygtig genvinding og forarbejdning af alle råstoffer af kritisk betydning, der økonomisk og teknisk kan genvindes; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at efterkomme de krav, Parlamentet opstillede i sin beslutning om gennemførelse af direktivet om mineaffald; gentager, at det spørgeskema, der i øjeblikket benyttes som indberetning i henhold til artikel 18 i direktivet, ikke er egnet til formålet, og anmoder Kommissionen om at oprette et harmoniseret, digitaliseret og gennemsigtigt EU-registreringssystem, som er baseret på harmoniserede definitioner af og behandlingskriterier for mineaffald, og som omfatter alle relevante data om indvirkningen på miljøet, herunder indholdskoncentrationer i affaldsdepoter; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at stramme håndhævelsen og sikre fuld gennemførelse af EU's nuværende miljølovgivning og til at foreslå ændringer af lovgivningen, hvor det er nødvendigt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer til en omfattende vurdering af minesektorens medtagelse i anvendelsesområdet for direktivet om industrielle emissioner på baggrund af mineaktiviteters voldsomme miljøvirkninger, den ofte betydelige størrelse af mineprojekter, variationerne i de standarder for forureningsbekæmpelse, der anvendes på mineområder forskellige steder i EU, og den potentielle udvidelse af minedrift efter råstoffer af kritisk betydning i EU; foreslår, at de bedste tilgængelige teknologier for rehabilitering af mineområder, navnlig i forbindelse med jord og vand, identificeres; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen til at revidere direktivet om vurdering af virkninger på miljøet for at sikre, at der foretages en miljøkonsekvensvurdering af mineprojekter af enhver størrelse, og at disse vurderinger foretages af en uafhængig tredjepart; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mener, at emissioner i tilknytning til minedrift og import af råstoffer af kritisk betydning bør være omfattet af den fremtidige CO2-grænsetilpasningsmekanisme; |
| --- | --- |

68.

| 69. | bemærker de udfordringer og risici, der er forbundet med minedrift i beskyttede områder, dvs. Natura 2000-områder, og mener, at minedrift i disse områder fortsat bør begrænses kraftigt; understreger, at minedrift i beskyttede områder er underlagt de betingelser, der er fastsat i fugle- og habitatdirektiverne, og understreger, at ethvert nyt mine- eller udvindingsprojekt skal underkastes en grundig miljøkonsekvensvurdering for at minimere dets indvirkning på miljøet; opfordrer medlemsstaterne og minesektoren til i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, at træffe passende bevaringsforanstaltninger for at opretholde og genoprette en gunstig bevaringsstatus for de naturtyper og arter, som lokaliteten er udpeget for; fremhæver i denne forbindelse Kommissionens vejledning om udvinding af ikkeenergimineraler i forbindelse med Natura 2000 (31) samt dens respektive casestudier og bedste praksis; |
| --- | --- |

69.

| 70. | minder om Kommissionens tilsagn om at sikre, at marine mineraler i internationale havbundsområder ikke må udvindes eller bruges, før dybhavsudvindingens virkninger på havmiljøet, biodiversiteten og menneskelige aktiviteter er blevet tilstrækkeligt undersøgt, før man har fået overblik over risiciene, og før det er bevist, at de anvendte teknologier og den operationelle praksis ikke forårsager alvorlig skade på miljøet, i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, og opfordrer Parlamentet og Rådet til at give det samme tilsagn; tilskynder Kommissionen til at omsætte dette tilsagn til konkrete handlinger for at beskytte disse yderst sårbare økosystemer; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer Kommissionen til at overveje lovgivningsmæssige muligheder i overensstemmelse med Espoo- og Århuskonventionen for at sikre, at lokale myndigheder vedtager og håndhæver lokalsamfundenes ret til effektiv og inklusiv deltagelse i godkendelsesprocedurer for nye prospekterings- og udvindingsprojekter i alle faser af mineprojekter, og når der indgives anmodninger om udvidelse af eksisterende miner, og til at sikre, at lokalsamfundene har adgang til effektive klagemekanismer, der forvaltes af uafhængige domstole og tilsynsorganer uden nogen interessekonflikter. |
| --- | --- |

71.

| 72. | glæder sig over, at der lægges så stor vægt på råstoffer af kritisk betydning i Kommissionens meddelelse om evaluering af handelspolitikken; opfordrer til en stærk handelspolitik, der har fokus på forsyningskædernes diversificering og robusthed og prioriterer forbedringen af globale mekanismer og EU-mekanismer med henblik på at skabe et gunstigt handelsklima for EU’s industri; |
| --- | --- |

72.

| 73. | understreger, at EU's industri står over for hård international konkurrence om adgang til råstoffer og er sårbar over for tredjelandes eksportrestriktioner; anerkender, at en stigning i den globale efterspørgsel sandsynligvis vil føre til en prisstigning, og opfordrer Kommissionen til at fremlægge en analyse af dette forhold; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til at diversificere forsyningskilderne for råstoffer af kritisk betydning mest muligt, øge ressourceeffektiviteten og mindske den nuværende afhængighed af nogle få tredjelande ved at støtte investeringer, der inddrager partnere fra EU og globale partnere og SMV'er som led i en langsigtet international sourcingstrategi; understreger, at dette mål bør opnås ved at styrke eksisterende partnerskaber og handelsaftaler og indgå nye strategiske aftaler eller EU joint ventures med ressourcerige lande eller andre forsyningslande med tilsvarende indstilling i overensstemmelse med klart definerede prioriteter; glæder sig i den forbindelse over den igangværende dialog med Canada, Australien og Chile med det formål at styrke handelsforbindelserne inden for råstoffer af kritisk betydning; opfordrer Kommissionen til yderligere at styrke samarbejdet inden for rammerne af konferencen mellem EU, USA og Japan om kritiske materialer; understreger behovet for et tættere samarbejde med vigtige internationale leverandører på Vestbalkan, Østeuropa, Latinamerika og Afrika samt med Kina og andre udviklingslande i det globale syd; |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger, at EU's fremtidige frihandels- og partnerskabsaftaler ikke blot kan skabe større forsyningssikkerhed, men også en pålidelig politisk og økonomisk ramme, og at de bør indeholde specifikke bestemmelser om råstoffer af kritisk betydning som bebudet af Kommissionen i dens strategi »Handel for alle« med henblik på at fremme samarbejde, sikre overholdelse af internationale forpligtelser, fjerne og undgå eksportrestriktioner og overholde de nuværende regler for udenlandske direkte investeringer før og efter etablering; opfordrer Kommissionen til yderligere at styrke overvågningen og håndhævelsen af frihandelsaftaler, herunder kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling, for at sikre, at forpligtelser og bestemmelser om ansvarlig tilvejebringelse af råstoffer af kritisk betydning defineres og opfyldes af handelspartnere, og at der tages hensyn til eventuelle bekymringer i samfund, der er berørt af udvindingsaktiviteter; understreger, at dette bør være en af de prioriterede opgaver for den øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler (Chief Trade Enforcement Officer); |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionen til at starte en debat i WTO om de begrænsninger, der er fastsat for opskaleringen af den cirkulære økonomi gennem foranstaltningerne med hensyn til krav om lokalt indhold, opbygge et stærkere partnerskab med forskellige regioner af verden, navnlig Afrika, og sikre, at frihandelsaftalerne afspejler den cirkulære økonomis forbedrede målsætninger; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer til, at oprindelsesregler anvendes på en strengere måde for at sikre råstofproduktionen og forhindre omgåelse af reglerne i regioner, hvor operatører er underlagt mindre strenge krav vedrørende bæredygtighed og industrisubsidier; understreger, at alle udvindingsaktiviteter, der udøves af selskaber, der driver virksomhed på EU-markedet, skal være i overensstemmelse med forordningen om konfliktmineraler, reglerne om ansvarlig tilvejebringelse som beskrevet i direktivet om ikke-finansiel rapportering og de internationale standarder for ansvarlig råvaretilvejebringelse; opfordrer til et forbud mod import af råstoffer af kritisk betydning, der er forbundet med grove krænkelser af menneske- og arbejdstagerrettighederne, f.eks. tvangsarbejde eller børnearbejde; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger, at et fuldt fungerende regelbaseret multilateralt handelssystem er afgørende for at sikre åbne og bæredygtige handelsstrømme af råstoffer af kritisk betydning; udtrykker bekymring over visse WTO-medlemmers, herunder Kinas, brug af eksportrestriktioner på råstoffer af kritisk betydning og opfordrer indtrængende alle medlemmer til at afholde sig fra at forfølge sådanne politikker; opfordrer derfor Kommissionen til at anvende internationale fora til at begrænse sådanne forvridende eksportrestriktioner for råstoffer af kritisk betydning; gentager sin opfordring til Kommissionen om i denne forbindelse at fordoble sine bestræbelser på en ambitiøs reform af WTO med henblik på at bekæmpe forvridninger i den internationale handel og uretfærdig handelspraksis og sikre effektiv konkurrence på verdensplan; |
| --- | --- |

78.

| 79. | glæder sig over den fælles udtalelse fra trepartsmødet mellem de japanske handelsministre, USA og Kommissionen og støtter den foreslåede definition på industrisubsidier; glæder sig over, at en sådan definition rækker ud over dem, der er indeholdt i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger og EU's antisubsidieforordning, og dermed giver en bredere definition af subsidier; mener, at sådanne foranstaltninger er afgørende for at sikre ensartede internationale spilleregler inden for råstoffer af kritisk betydning, da industrisubsidier navnlig i Kina udgør en alvorlig trussel for EU's industri og arbejdstagere, eftersom de forvrider den internationale konkurrence; |
| --- | --- |

79.

| 80. | glæder sig over det fælles initiativ mellem EU og USA om at tackle den globale overskudskapacitet på stål- og aluminiumsområdet og efterlyser omfattende og hurtige foranstaltninger for at kunne stille lande såsom Kina, der støtter handelsforvridende politikker, til regnskab; minder dog Kommissionen om, at de amerikanske paragraf 232-toldsatser i dag stadig er gældende, og at dette forhold må afhjælpes med det samme; |
| --- | --- |

80.

| 81. | er enig i Kommissionens vurdering om, at et skift af EU's betalinger for import af råstoffer af kritisk betydning fra andre internationale valutaer til euroen ville være forbundet med en række fordele ved f.eks. at mindske prisudsving og bidrage til at gøre EU-importører og ikke-EU-eksportører mindre afhængige af finansieringsmarkederne for USD. |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

(2)  EUT L 190 af 12.7.2006, s. 1.

(3)  EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1.

(4)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

(5)  EUT L 197 af 24.7.2012, s. 38.

(6)  EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3.

(7)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15.

(8)  EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

(9)  EUT L 124 af 25.4.2014, s. 1.

(10)  EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7.

(11)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(12)  EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1.

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0073.

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0359.

(15)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0321.

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0040.

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0108.

(20)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 132.

(21)  Verdensbanken, Minerals for Climate Action: The Mineral Intensity of the Clean Energy Transition; Kommissionens »foresight study«. OECD, Global Material Resources Outlook to 2060: Economic Drivers and Environmental Consequences.

(22)  Kommissionens »foresight study«.

(23)  Baldé, C.P., Forti V., Gray, V., Kuehr, R., Stegmann, P. The Global E-waste Monitor — 2017, United Nations University, International Telecommunication Union & International Solid Waste Association, Bonn/Geneva/WIen, 2017.

(24)  Kommissionens meddelelse med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: en kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed«.

(25)  Kommissionens meddelelse med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: En kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed«.

(26)  EØSU's udtalelse af 25. marts 2021.

(27)  Kommissionens meddelelse fra 2020 med titlen: »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: En kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed«.

(28)  Kommissionens meddelelse med titlen »Modstandsdygtighed i forhold til råstoffer af kritisk betydning: en kurs mod større sikkerhed og bæredygtighed«.

(29)  EOL-RIR i Europa for aluminium anvendt inden for transport og byggeri var over 90 %, mens kun 60 % af det aluminium, der anvendes i emballage, blev genanvendt i 2013.

(30)  »Hvis EU havde sikret en indenlandsk forarbejdning af den strøm af aluminiumsaffald og -skrot, der blev eksporteret i 2015, ville EOL-RIR være steget til 16 % (Passarini et al., 2018)«, citat fra Kommissionens undersøgelse af EU's liste over råstoffer af kritisk betydning.

(31)  Generaldirektoratet for Miljø, »Guidance document on non-energy mineral extraction and Natura 2000: A summary«, Europa-Kommissionen, Bruxelles, 2019.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/37

---

P9_TA(2021)0469

Revisionen af finansforordningen med henblik på ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om revisionen af finansforordningen med henblik på ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme 2021-2027 (2021/2162(INI))

(2022/C 224/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1) (finansforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1) (finansforordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/2094 af 14. december 2020 om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/2094 af 14. december 2020 om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (5) (forordningen om konditionalitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (5) (forordningen om konditionalitet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (6),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter ("IIA'en) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter ("IIA'en) (7),

| — | der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om en revurdering af finansforordningens bestemmelser om eksterne formålsbestemte indtægter og lånoptagelse og långivning (8) (»den fælles erklæring«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om en revurdering af finansforordningens bestemmelser om eksterne formålsbestemte indtægter og lånoptagelse og långivning (8) (»den fælles erklæring«),

| — | der henviser til køreplanen for en målrettet revision af finansforordningen, som Kommissionen offentliggjorde den 19. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen for en målrettet revision af finansforordningen, som Kommissionen offentliggjorde den 19. marts 2021,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (11),

| — | der henviser til sit forslag til beslutning af 27. maj 2021 om revision af finansforordningen og Kommissionens retningslinjer vedrørende offentlige indkøb for politikrelaterede tjenesteydelseskontrakter, |
| --- | --- |

—

der henviser til sit forslag til beslutning af 27. maj 2021 om revision af finansforordningen og Kommissionens retningslinjer vedrørende offentlige indkøb for politikrelaterede tjenesteydelseskontrakter,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. april 2021 med titlen: »Vejledning om undgåelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen« (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. april 2021 med titlen: »Vejledning om undgåelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen« (12),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015 og trådte i kraft den 1. januar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i september 2015 og trådte i kraft den 1. januar 2016,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2021 med titlen »'Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning« (COM(2021)0219), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2021 med titlen »'Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning« (COM(2021)0219),

| — | der henviser til den undersøgelse, som blev bestilt af Budgetkontroludvalget og udarbejdet af Temaafdelingen for Budgetanliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker i maj 2021, om de 50 største støttemodtagere i hver EU-medlemsstat under den fælles landbrugspolitik og Samhørighedsfonden, |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse, som blev bestilt af Budgetkontroludvalget og udarbejdet af Temaafdelingen for Budgetanliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker i maj 2021, om de 50 største støttemodtagere i hver EU-medlemsstat under den fælles landbrugspolitik og Samhørighedsfonden,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, jf. forretningsordenens artikel 58, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, jf. forretningsordenens artikel 58,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget (A9-0295/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget (A9-0295/2021),

| A. | der henviser til, at Kommissionen efter ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 offentliggjorde en køreplan og iværksatte en offentlig høring med henblik på, hvor det er relevant, at tilpasse finansforordningen til de bestemmelser, som den lovgivende myndighed har vedtaget som led i FFR-pakken for 2021-2027, og at foreslå begrænsede og målrettede forbedringer, der er nødvendige som følge af den ændrede situation, f.eks. efter covid-19-krisen eller inden for rammerne af de voksende digitaliseringsmuligheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen efter ikrafttrædelsen af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 offentliggjorde en køreplan og iværksatte en offentlig høring med henblik på, hvor det er relevant, at tilpasse finansforordningen til de bestemmelser, som den lovgivende myndighed har vedtaget som led i FFR-pakken for 2021-2027, og at foreslå begrænsede og målrettede forbedringer, der er nødvendige som følge af den ændrede situation, f.eks. efter covid-19-krisen eller inden for rammerne af de voksende digitaliseringsmuligheder;

| B. | der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen på baggrund af NextGenerationEU (NGEU) i den fælles erklæring blev enige om, at bestemmelserne om eksterne formålsbestemte indtægter, navnlig som omhandlet i finansforordningens artikel 21, stk. 5, og bestemmelserne om indberetning af lånoptagelses- og långivningstransaktioner skulle vurderes og om nødvendigt revideres inden for rammerne af den næste revision af finansforordningen; der henviser til, at de tre institutioner anerkendte, at de eksisterende regler om revisioner og dechargeproceduren finder anvendelse på formålsbestemte indtægter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen på baggrund af NextGenerationEU (NGEU) i den fælles erklæring blev enige om, at bestemmelserne om eksterne formålsbestemte indtægter, navnlig som omhandlet i finansforordningens artikel 21, stk. 5, og bestemmelserne om indberetning af lånoptagelses- og långivningstransaktioner skulle vurderes og om nødvendigt revideres inden for rammerne af den næste revision af finansforordningen; der henviser til, at de tre institutioner anerkendte, at de eksisterende regler om revisioner og dechargeproceduren finder anvendelse på formålsbestemte indtægter;

| C. | der henviser til, at udnyttelsesgraden under FFR 2014-2020 var for lav og skal forbedres, navnlig set fra små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) perspektiv, ved at forbedre og styrke beslutnings- og tildelingsprocesserne og de principper og procedurer, der styrer fastlæggelsen, gennemførelsen og kontrollen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at udnyttelsesgraden under FFR 2014-2020 var for lav og skal forbedres, navnlig set fra små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) perspektiv, ved at forbedre og styrke beslutnings- og tildelingsprocesserne og de principper og procedurer, der styrer fastlæggelsen, gennemførelsen og kontrollen af EU-budgettet;

| D. | der henviser til, at revisionen af finansforordningen bør tage hensyn til Unionens sikkerhedsinteresser, herunder vigtige infrastruktur- og telekommunikationsprojekter, med fokus på de kriterier for støtteberettigelse, der kræves opfyldt for at ansøge om og modtage EU-finansiering; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at revisionen af finansforordningen bør tage hensyn til Unionens sikkerhedsinteresser, herunder vigtige infrastruktur- og telekommunikationsprojekter, med fokus på de kriterier for støtteberettigelse, der kræves opfyldt for at ansøge om og modtage EU-finansiering;

| E. | der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet er en væsentlig forudsætning for overholdelse af principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at respekt for retsstatsprincippet er en væsentlig forudsætning for overholdelse af principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning;

| F. | der henviser til, at der ikke blev foretaget en konsekvensanalyse, selv om en sådan, som påpeget af Den Europæiske Revisionsret, kunne have givet klare oplysninger om tilgængeligheden af EU-midler for borgerne med henblik på revisionen af finansforordningen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der ikke blev foretaget en konsekvensanalyse, selv om en sådan, som påpeget af Den Europæiske Revisionsret, kunne have givet klare oplysninger om tilgængeligheden af EU-midler for borgerne med henblik på revisionen af finansforordningen;

| 1. | bemærker, at den kommende revision af finansforordningen er nødvendig som følge af ikrafttrædelsen af FFR-pakken for 2021-2027, herunder NGEU, som ikke blot ajourfører de retlige bestemmelser, men også indeholder væsentlige nyskabelser inden for budgetsystemet, og for at sikre en korrekt gennemførelse af IIA'en; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at revisionen bør søge at modernisere de regler, der gælder for EU-budgettet, i overensstemmelse med den seneste udvikling og i overensstemmelse med budgetprincipperne og under overholdelse af Unionens værdier, og at øge den parlamentariske kontrol, den demokratiske ansvarlighed, gennemsigtigheden, borgernes deltagelse og evnen til at imødekomme borgernes behov hurtigt og effektivt, navnlig i krisetider; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, selv om der på nuværende tidspunkt ikke er behov for en samlet revision af de regler, der gælder for budgettet, at finansforordningen skal gøres til genstand for målrettede forbedringer og forenklinger, navnlig når de øger gennemsigtigheden, ansvarligheden og den demokratiske kontrol og forbedrer gennemførelsen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at de vigtigste mål med revisionen af EU's finansielle regler bør være at styrke beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, sikre tilpasning til betingelserne vedrørende retsstatsprincippet, styrke reglerne for offentlige indkøb for at undgå potentielle interessekonflikter og øge gennemsigtigheden, mindske den administrative byrde for støttemodtagerne, styrke effektiviteten af udgifterne med henblik på at opnå større europæisk merværdi og øge adgangen til EU-finansiering for borgere, SMV'er og lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at der principielt bør sikres samme beskyttelsesniveau for hele EU-budgettet, uanset om det er under direkte, indirekte eller delt forvaltning; |
| --- | --- |

5.

Demokratisk ansvarlighed for et moderne budget

| 6. | bemærker, at antallet og omfanget af instrumenter uden for budgettet er vokset betydeligt i det seneste årti, og at NGEU har taget denne praksis til næste niveau ved kraftigt, omend midlertidigt, at øge størrelsen af EU-budgettet i form af eksterne formålsbestemte indtægter for at gøre det muligt for Unionen at løfte en af de største udfordringer i dens eksistens og ved at skabe forpligtelser frem til 2058 gennem lånoptagelse med henblik på långivning og lånoptagelse til direkte EU-udgifter; advarer om, at denne udvikling bringer centrale budgetprincipper såsom enhed og et realistisk budget, ligevægt og bruttoopgørelse i fare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at EU har reageret hurtigt og beslutsomt som reaktion på covid-19-krisen for at støtte de berørte medlemsstater og begrænse pandemiens socioøkonomiske konsekvenser; bemærker, at krisestyring kræver hurtig handling; minder imidlertid om, at dette aldrig må være en undskyldning for at omgå Parlamentet og undergrave den demokratiske ansvarlighed; bemærker med bekymring den stigende anvendelse af artikel 122 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at oprette nye mekanismer og organer med budgetmæssige virkninger for EU-budgettet, i henhold til hvilken Parlamentets rolle er begrænset til blot retten til information; insisterer på, at Parlamentet skal spille en passende rolle i budgetkontrollen med sådanne initiativer; understreger desuden betydningen af at sikre en meningsfuld rolle i beslutningstagningen for og kontrollen med alle EU-programmer, der bygger på nationale gennemførelsesplaner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at den koordinerede opkrævning af nationale bidrag baseret på bruttonationalindkomsten i form af eksterne formålsbestemte indtægter og uden for budgetproceduren ikke udelukkende vedrører NGEU, men er den løsning, som er blevet valgt for faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, kontrakterne om covid-19-vacciner og måske i fremtiden Den Europæiske Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet; minder om, at låntagning på kapitalmarkederne længe har været en faktor i forbindelse med Unionens budgettransaktioner, for så vidt som både Kommissionen og Parlamentet opfordrede til, at det blev medtaget i budgettet i 1970'erne og 1980'erne, længe før oprettelsen af den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme, den midlertidige støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation eller NGEU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er bekymret over, at de hidtil usete beløb, der stilles til rådighed under genopretnings- og resiliensfaciliteten, hvor medlemsstaterne kun skal aflægge rapport til Kommissionen i store træk om fremskridt med hensyn til milepæle, vil gøre det yderst udfordrende for Den Europæiske Revisionsret at give sikkerhed for udgifternes lovlighed og formelle rigtighed; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er bekymret over, at mekanismer uden for budgettet og anvendelsen af eksterne formålsbestemte indtægter i særdeleshed udgør en alvorlig udfordring for Parlamentets evne til at varetage sine beslutnings-, kontrol- og dechargefunktioner og mere generelt for den brede offentligheds og offentlige eller private institutioners evne til at forstå Unionens budget og drage Kommissionen til ansvar; minder om den fælles erklæring og bekræfter sin forventning om, at EU's finansielle regler ajourføres for så vidt angår budgetmyndighedens rolle og budgetstrukturen i relation til disse mekanismer for at bringe dem tættere på de principper og ansvarsområder, der er fastsat i traktaterne; mener, at dette princip om demokratisk ansvarlighed og kontrol i beslutningstagningen skal afspejles i finansforordningen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at Parlamentet som en af budgetmyndighedens parter bør være i stand til at kontrollere og om nødvendigt godkende Kommissionens anvendelse og forvaltning af eksterne formålsbestemte indtægter og af dens lånoptagelses- og långivningstransaktioner; foreslår, at de relevante artikler i finansforordningen, herunder artikel 7, 46 og 56, revideres og suppleres for at præcisere, at eksterne formålsbestemte indtægter, aktiver og passiver knyttet til lånoptagelses- og långivningstransaktioner medtages i EU-budgettet, således at de er underlagt Den Europæiske Revisionsrets kontrol og rapportering, og således at budgetmyndigheden og dechargemyndigheden kan informeres behørigt om påstande om misbrug, korruption, svig eller brud på retsstatsprincippet, herunder når medlemsstaterne ikke har tilstrækkelige systemer til bekæmpelse af svig, navnlig, men ikke udelukkende, for så vidt angår instrumenter uden for budgettet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel 21 og aktiver og passiver hidrørende fra transaktioner uden for budgettet, herunder lånoptagelse på kapitalmarkederne, bør allokeres til de relevante budgetposter, klassificeres i overensstemmelse med budgetkontoplanen og konsolideres i Del II og III i Unionens budget; foreslår, at de skal indgå som en integreret del af EU-budgettet og vedtages af budgetmyndigheden som en del af dette budget; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til en revision af kravene til rapportering om Kommissionens gældsforvaltningsstrategi, herunder løbetid, forfaldsplan for betalinger og de nye egne indtægters rolle i forbindelse med tilbagebetalingen af gælden for at tilpasse dem til den øgede kompleksitet og risiko, som lånoptagelses- og långivningstransaktioner indebærer for Unionens budget; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til yderligere at forenkle årsregnskaber og andre forpligtelser vedrørende regnskabsaflæggelse, der gælder for Unionens almindelige budget inden for rammerne af finansforordningen, med henblik på at tilskynde SMV'er til at deltage i relevante programmer, der indgår i FFR-pakken for 2021-2027, herunder NGEU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at finansforordningen i betragtning af de budgetmæssige konsekvenser bør fastlægge en procedure for afgørelser om placeringen af decentrale agenturer; understreger, at en sådan procedure bør være baseret på objektive kriterier, sikre Parlamentets beføjelser som medlovgiver og undgå vilkårlig beslutningstagning à la plat og krone; |
| --- | --- |

15.

Retsstatsprincippet

| 16. | fremhæver, at der er en klar forbindelse mellem overholdelse af retsstatsprincippet og en effektiv gennemførelse af Unionens budget, herunder NGEU, i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning: sparsommelighed, produktivitet og effektivitet som fastsat i finansforordningen; understreger, at forsvarlig økonomisk forvaltning er baseret på en effektiv forfølgelse af tilfælde af svig, herunder skattesvig, skatteunddragelse, korruption og interessekonflikter, samt domstolsprøvelse af de offentlige myndigheders afgørelser ved uafhængige domstole; fremhæver med hensyn til sparsommelighed og produktivitet, at svigagtig og korrupt praksis pr. definition er i strid med forsvarlig økonomisk forvaltning som defineret i finansforordningens artikel 33, stk. 1, eftersom en sådan praksis er i direkte modstrid med sikring af den bedste kvantitet og kvalitet til den bedste pris og med opnåelse af det optimale forhold mellem anvendelse af ressourcer og opnåelse af mål; minder om, at Parlamentet, Rådet og Kommissionen efter vedtagelsen af forordningen om konditionalitet blev enige om at overveje at medtage indholdet af forordningen om konditionalitet i finansforordningen i forbindelse med den næste revision; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsætte dette forslag; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for yderligere at forbedre tilpasningen af alle EU-instrumenter, der har til formål at sikre forsvarlig økonomisk forvaltning og beskyttelse af Unionens finansielle interesser, herunder Kommissionens årlige retsstatsrapport; mener, at Kommissionen bør være særlig opmærksom på forebyggende forudgående foranstaltninger for at sikre, at medlemsstaterne anvender finansforordningens artikel 63, stk. 2; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at Kommissionen bør sikre, at Unionens budget anvendes på projekter eller organisationer, der overholder Unionens værdier som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, med henblik på at beskytte Unionens finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til med henblik herpå at udvikle præcise indikatorer, der skal medtages i finansforordningen, og som bør anvendes gennem en risikobaseret tilgang og anvendes til målrettede forudgående og efterfølgende kontroller for at afsløre potentiel manglende overholdelse af Unionens værdier i forbindelse med anvendelsen af EU-midler; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over Kommissionens vejledning om undgåelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen, som har til formål at øge bevidstheden om og fremme en ensartet fortolkning og anvendelse af reglerne om interessekonflikter; beklager imidlertid, at der fortsat er problemer med interessekonflikter på højeste niveau i nogle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at vurdere, om de relevante bestemmelser i finansforordningen er tilstrækkeligt effektive til at forebygge og håndtere interessekonflikter i forbindelse med gennemførelsen af og kontrollen med EU-budgettet; |
| --- | --- |

18.

Digitale værktøjer

| 19. | understreger, at det er vigtigt at vide, hvordan EU-midlerne anvendes, og hvem der reelt nyder godt af dem, for at beskytte EU's finansielle interesser og navnlig for at afsløre svig, korruption og interessekonflikter; bemærker, at den undersøgelse, som Budgetkontroludvalget bestilte om de 50 største modtagere af EU-midler, viste, at data til identifikation af økonomiske aktører og deres reelle ejere slet ikke er let tilgængelige; mener, at den obligatoriske centralisering af oplysninger inden for et fælles interoperabelt rapporterings- og overvågningssystem og i en brugervenlig offentlig EU-database med oplysninger om direkte og endelige modtagere og tilgængelige data i et maskinlæsbart format vil afhjælpe den fragmentering og mangel på gennemsigtighed, som undersøgelsen fremhæver, og øge den offentlige kontrol af og tillid til EU's offentlige udgifter; bemærker, at dette sammen med en omfattende definition af »interessekonflikt« på EU-plan vil øge den effektive beskyttelse af EU's finansielle interesser; understreger, at det haster med at skabe gennemsigtighed med hensyn til reelle ejere i lyset af Pandora-papirerne; fremhæver den rolle, som Den Europæiske Anklagemyndighed spiller, og vigtigheden af samarbejdet mellem den og EU-institutionerne, medlemsstaterne og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at finansforordningen bør indeholde bestemmelser, der kræver, at de ansvarlige aktører indsamler og fører ensartede registre over økonomiske aktører og reelle ejere for at muliggøre identifikation heraf på tværs af EU-programmer, uanset hvem der gennemfører disse programmer, og hvilken forvaltningsmetode der anvendes (direkte, indirekte eller delt); opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sikre, at dette sker gennem digital, interoperabel og standardiseret indsamling af oplysninger om modtagere af EU-midler, herunder dem, der i sidste ende — direkte eller indirekte — nyder godt af EU-finansieringen, og deres reelle ejere; mener, at disse krav bør afspejle alle relevante oplysninger for at forbedre Kommissionens evne og kapacitet til at afsløre svig; understreger behovet for at fjerne eventuelle tekniske og juridiske hindringer for indsamling af data om selskabsstrukturer og reelt ejerskab; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at data som et generelt princip bør offentliggøres, dog under overholdelse af databeskyttelseskravene og Den Europæiske Unions Domstols faste retspraksis; anerkender, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse ikke ser nogen generelle databeskyttelsesproblemer i forbindelse med etableringen af en sådan interoperabilitet, men understreger behovet for et klart retsgrundlag; mener, at obligatoriske oplysninger, der indsamles med henblik på revision og kontrol, som minimum skal omfatte registreringsnummeret for juridiske enheder, det nationale identifikationsnummer for fysiske personer, den relevante kode eller en kode, der entydigt identificerer det specifikke EU-finansieringsprogram, en angivelse af typen af støttemodtager, underkontrahenter, reelle ejere, en angivelse af, om støttemodtageren også modtager statsstøtte, samt kontaktoplysninger; understreger, at databasen ikke udelukkende bør være selvreguleret, men snarere, at datasættene bør oprettes af Kommissionen eller en ekstern myndighed for at sikre sammenhængende data af høj kvalitet; anmoder om, at oplysninger om modtagere af EU-midler forbliver offentligt tilgængelige i mindst fem år; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at systemet skal lette aggregeringen af individuelle beløb vedrørende den samme direkte eller endelige støttemodtager eller reelle ejer og være tilgængeligt på alle EU-sprog; mener, at offentligt tilgængelige systemer bør lette både individuelle søgninger gennem et web-baseret værktøj og systematisk analyse gennem massedownloads i et maskinlæsbart og interoperabelt format; understreger, at standardiserede, åbne data i hele udbudscyklussen, herunder de reelle ejere af de kontraherede virksomheder, vil give civilsamfundet og ikkestatslige aktører den værktøjskasse og de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge integriteten, retfærdigheden og effektiviteten af markederne for offentlige udbud; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre øget interoperabilitet mellem eksisterende EU-databaser og nationale databaser og dataminingværktøjer for at lette risikoanalyser og afsløring af svig; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at ARACHNE anvendes i forbindelse med delt forvaltning; understreger, at ARACHNE beriger data fra forvaltningsmyndighederne med offentligt tilgængelige oplysninger med henblik på at afdække, hvilke projekter, støttemodtagere, kontrakter og kontrahenter, der kan være udsat for ikke alene risikoen for svig, men også for interessekonflikter; mener, at finansforordningens artikel 63 bør ændres til at medtage ARACHNE som et obligatorisk risikoberegningsværktøj til almindelig anvendelse, uanset forvaltningsmetoden, som Kommissionen stiller til rådighed for medlemsstaterne og bemyndigede enheder, som bør være forpligtede til at indlæse oplysninger i det; mener, at finansforordningen bør angive indikatorer, som ARACHNE kan anvende til at bestemme de økonomiske aktørers risikoscore; understreger behovet for at harmonisere sådanne grundlæggende indikatorer med udelukkelsesgrundene for systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES) og med igangværende undersøgelser foretaget af Den Europæiske Anklagemyndighed og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig for at sikre, at udelukkede økonomiske aktører også er synlige i ARACHNE; opfordrer til størst mulig interoperabilitet mellem ARACHNE og anden software for at mindske behovet for at indlæse oplysninger i forskellige IT-systemer flere gange og den deraf følgende administrative byrde; mener, at ARACHNE bør gøres enklere og mere brugervenlig, herunder med hensyn til standardisering af risikoindikatorer, f.eks. gennem visualiseringer; understreger betydningen af fuldt ejerskab af og operationelle rettigheder til ARACHNE og opfordrer Kommissionen til at overveje at varetage forvaltningen af værktøjet internt, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at der i 2018 blev oprettet et panel på højt plan til at vurdere sager i databasen, der er indgivet med henblik på tidlig opdagelse eller udelukkelse; opfordrer til, at udtalelsen fra EDES-panelet i lyset af dets erfaringer med systemet tages i betragtning i forbindelse med revisionen af finansforordningen og deles med Parlamentet samtidig med Kommissionen; bemærker, at EDES i øjeblikket kun anvendes under direkte og indirekte forvaltning; mener, at økonomiske aktører, der betragtes som en risiko for EU's finansielle interesser ved direkte og indirekte forvaltning, også bør betragtes som en risiko under delt forvaltning og omvendt; opfordrer derfor til, at anvendelsen af EDES gøres obligatorisk under delt forvaltning; bemærker endvidere, at EDES ikke sondrer mellem datterselskaber af større selskaber; opfordrer Kommissionen til at foretage denne sondring og til i reglerne for tidlig opdagelse og udelukkelse at præcisere, hvilken enhed i et multinationalt selskab eller et selskab bestående af flere virksomheder, der er registreret med henblik på tidlig opdagelse eller udelukkelse; opfordrer til, at der indføres en forpligtelse til at ajourføre EDES, når der er konstateret svig eller andre relevante forhold af aktører, der er involveret i gennemførelsen; mener, at udelukkede juridiske enheder eller fysiske personer (reelle ejere) i den periode, hvor de er udelukket, ikke længere bør have mulighed for at være endelige modtagere eller støttemodtagere, som der kan foretages betalinger til fra EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at sikre, at disse enheder eller fysiske personer også udelukkes fra bidrag fra de nationale budgetter i udelukkelsesperioden; beklager, at databasen indeholder relativt få økonomiske aktører; betragter dette som et tegn på, at EDES ikke er gennemført korrekt; fremhæver, at EDES-panelet behandlede 20 sager i 2020, og at 28 sager var under forberedelse; understreger betydningen af at afsætte tilstrækkelige ressourcer til panelet i overensstemmelse med enhver udvidelse af ansvaret; opfordrer endvidere Kommissionen til at revidere kriterierne for at mindske kompleksiteten og øge anvendelsen af EDES i praksis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at selv om det er yderst vigtigt at vide, hvem de endelige modtagere af EU-midler er for at sikre, at de anvendes korrekt, spiller adgangen til og enkeltheden af digitale udbudsplatforme for EU-midler også en vigtig rolle; minder om, at Kommissionen har vedtaget konceptet »digital by design« og »tænk småt først«-princippet for at sikre tilstrækkelig deltagelse af SMV'er; opfordrer i denne henseende Kommissionen til også at tage hensyn til disse principper i forbindelse med revisionen af finansforordningen inden for rammerne af gennemførelsen af FFR-pakken for 2021-2027; |
| --- | --- |

25.

Kønsbudgettering

| 26. | beklager, at kun 21,7 % af EU's programmer havde kønsrelaterede indikatorer under den foregående FFR; insisterer på, at integration af kønsaspektet skal afspejles bedre i udarbejdelsen og gennemførelsen af budgettet, herunder gennem målrettede incitamenter; opfordrer til systematisk og omfattende indsamling af kønsopdelte data inden for rammerne af alle EU-politikker og -programmer med henblik på at måle konsekvenserne for ligestillingen mellem kønnene; forventer, at Kommissionen udvikler en metode til måling af de relevante udgifter på programniveau i FFR 2021-2027 i overensstemmelse med IIA'en; opfordrer Kommissionen til at integrere kønsmainstreaming og kønsbudgettering i de relevante bestemmelser i finansforordningen; |
| --- | --- |

26.

Mainstreaming af klima og biodiversitet

| 27. | gentager Unionens tilsagn om at bruge mindst 30 % af de midler, der er til rådighed under FFR 2021-2027 og NGEU, på at tackle klimaudfordringen som fastsat i IIA; forventer, at Kommissionen udvikler en robust og klar metode til sporing af klimaudgifter og resultaterne heraf og konsekvent anvender den på alle politikområder; understreger, at reglerne for budgetgennemførelse skal afspejle denne metode for at muliggøre en effektiv og produktiv sporing af de midler, der anvendes til bekæmpelse af klimaændringer, både på områderne modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; opfordrer Kommissionen til at integrere passende henvisninger til klimamainstreaming og -sporing i de relevante bestemmelser i finansforordningen i overensstemmelse med IIA'en for at sikre, at Unionens budget er klimasikret; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at det er vigtigt præcist at overvåge de udgifter, der bidrager til at standse og vende tabet af biodiversitet, på grundlag af en effektiv, gennemsigtig og omfattende metode, der fastlægges af Kommissionen i samarbejde med Parlamentet og Rådet; understreger, at reglerne om budgetgennemførelsen i finansforordningen også skal afspejle denne metode; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at finansforordningen bør afspejle gennemførelsen af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i overensstemmelse med den vejledning, der er offentliggjort under genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

29.

Den europæiske søjle for sociale rettigheder

| 30. | mener, at finansforordningen bør muliggøre en passende gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder; mener, at det bør sikres, at støttemodtagerne overholder grundlæggende standarder for arbejdsvilkår for arbejdstagere og for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, inden der foretages udbetalinger fra EU-budgettet; |
| --- | --- |

30.

Frigørelser

| 31. | foreslår, at genanvendelse af frigjorte bevillinger som følge af manglende eller ufuldstændig gennemførelse af projekter i henhold til finansforordningens artikel 15, stk. 3, bør udvides ud over forskning og innovation til at omfatte alle bevillinger; mener, at frigjorte bevillinger bør stilles til rådighed i deres helhed i året efter frigørelsen; |
| --- | --- |

31.

EU-trustfonde

| 32. | insisterer på, at finansforordningen revideres for at sikre, at Parlamentet spiller en passende rolle i oprettelsen af og tilsynet og kontrollen med trustfonde, herunder i forbindelse med udarbejdelsen af oprettelsesaftalen og mobiliseringen af Unionens bidrag, gennemførelsen, fortsættelsen og en eventuel afvikling; gentager, at Parlamentet som minimum bør inddrages som observatør og bør være i stand til at overvåge aktiviteterne i en given trustfonds styrende organer; understreger, at fuldstændige, detaljerede og rettidige kvantitative og kvalitative oplysninger om gennemførelsen af enhver trustfond er afgørende for, at Parlamentet kan udøve sin demokratiske tilsyns- og kontrolrolle effektivt; minder om, at den omfattende anvendelse af trustfonde undergraver EU-budgettets enhedsprincip; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU-trustfonde skaber en klar synlighed for Unionen, og opfordrer den til at øge bevidstheden om trustfondes resultater og bedrifter ved at styrke bestemmelserne om effektiv kommunikation med borgerne og stærkere forbindelser mellem kommunikationsaktiviteter, som det er tilfældet med de europæiske struktur- og investeringsfonde; |
| --- | --- |

33.

Offentlige udbud

| 34. | bemærker, at Kommissionens vademecum om offentlige indkøb sidst blev ajourført i januar 2020, men ikke er blevet offentliggjort eller delt med Parlamentet med henblik på udtalelse; anmoder om, at Parlamentet regelmæssigt høres om fremtidige revisioner og informeres om anvendelsen heraf; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at den nuværende definition af »modstridende erhvervsmæssig interesse« er begrænset til en interessekonflikter, der påvirker en økonomisk aktørs evne til at udføre en kontrakt; opfordrer Kommissionen til at fastsætte en mere eksplicit definition og sikre, at dens gennemførelsesbestemmelser om offentlige indkøb ikke gør det muligt at tildele politikrelaterede tjenesteydelseskontrakter til virksomheder, der er under økonomisk kontrol af et moderselskab eller en koncern, der har andele i aktiviteter, der ikke er i overensstemmelse med EU's miljømæssige, sociale og grønne pagts mål; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anmoder Kommissionen om at ændre finansforordningens artikel 167, stk. 1, litra c), således at den kommer til at omfatte en definition af »modstridende erhvervsmæssig interesse« for at sikre, at EU-institutionerne kan træffe afbødende foranstaltninger i tilfælde af tilbudsgivere med en økonomisk interesse i en politikrelateret tjenesteydelseskontrakt, idet der tages hensyn til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse i den fælles undersøgelse 853/2020/KR om Kommissionens beslutning om at tildele BlackRock Investment Management en kontrakt med henblik på at gennemføre en undersøgelse om integration af miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige mål i EU's bankregler; gentager, at de generelle betingelser i Kommissionens offentlige tjenesteydelseskontrakter indeholder standardbestemmelser om modstridende erhvervsmæssige interesser med krav om, at kontrahenter proaktivt skal oplyse om enhver situation, der kan udgøre en interessekonflikt; opfordrer Kommissionen til at ajourføre og styrke finansforordningen for at tage højde for modstridende erhvervsmæssige interesser og yderligere øge nøjagtigheden og fuldstændigheden af den frivillige underretning herom fra ansøgere, der afgiver tilbud, såsom udvikling af passende sanktioner i tilfælde af, at bestemmelserne om frivillig underretning ikke overholdes, herunder et midlertidigt forbud mod offentlige udbud i tilfælde af alvorlige overtrædelser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at alle EU-institutioner, der beskæftiger sig med offentlige indkøb, bør offentliggøre klare regler på deres websteder vedrørende indkøb, udgifter og overvågning og bør offentliggøre alle tildelte kontrakter med størst mulig gennemsigtighed; noterer sig Kommissionens vejledning om anvendelse af rammen for offentlige udbud i forbindelse med covid-19-krisesituationen; opfordrer Kommissionen til at indsamle og evaluere ordregivende myndigheders erfaringer med rammen for offentlige udbud i denne henseende, navnlig dens indvirkning på SMV'er, og til at afspejle erfaringerne i finansforordningen ved at fastsætte kriterier for fastlæggelse af ekstraordinære/usædvanlige omstændigheder, hvor der kan anvendes midlertidig/begrænset/nødvendig fleksibilitet i gennemførelsen af reglerne om offentlige udbud; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at den kommende revision af finansforordningen bør tage hensyn til EU's autonome strategiske interesser, herunder fair konkurrence, og behovet for at stimulere jobskabelsen i EU i en række industrier, som er afgørende for at nå Unionens fremtidige politiske mål, samtidig med at der sikres lige konkurrencevilkår med henblik på fair konkurrence; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der fastsættes ambitiøse tildelingskriterier, navnlig under hensyntagen til projekternes EU-merværdi og princippet om »det økonomisk mest fordelagtige tilbud«; opfordrer til, at der medtages sikkerhedsforanstaltninger i reglerne for offentlige udbud med henblik på at evaluere virksomhedsaktiviteter, der er i modstrid med Unionens sociale og miljømæssige mål, i tildelingsbeslutningen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at Kommissionens forslag til en forordning om udenlandske subsidier, der forvrider det indre marked, adresserer potentielle forvridende virkninger af udenlandske subsidier på det indre marked og er afgørende for at opnå resultater med hensyn til EU's opdaterede industristrategi; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til industristrategien i forbindelse med den kommende revision af finansforordningen med henblik på at sikre fair og konkurrencedygtige vilkår på det indre marked; |
| --- | --- |

39.

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

| 40. | bemærker, at der er stor interesse blandt medlemmerne af Europa-Parlamentet for at foreslå pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, og at Kommissionen er nødt til at anvende en streng udvælgelsesprocedure på forslagene for at matche de begrænsede finansielle ressourcer, der er til rådighed, med projekterne og foranstaltningerne; mener, at de tilgængelige finansielle ressourcer og godkendelsen af forslag kan drage fordel af større fleksibilitet mellem de tre rammebeløb til pilotprojekter, forberedende foranstaltninger (første år) og forberedende foranstaltninger (andet og tredje år); |
| --- | --- |

40.

Revision, kontrol og decharge

| 41. | bemærker, at sammenhængen mellem programmer og budgetkapitler i den nye budgetkontoplan, der blev vedtaget sammen med FFR 2021-2027, er blevet gjort mere præcis, og at Kommissionen som følge heraf har større råderum med hensyn til autonome overførsler inden for programområderne; mener, at der bør sikres en passende kontrol af overførsler fra budgetmyndighedens side; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kritiserer varigheden af revisions- og kontrolprocedurerne i forbindelse med delt forvaltning, herunder varigheden af de deraf følgende kontradiktoriske procedurer, som er fastsat i sektorlovgivningen; understreger, at langvarige procedurer øger risikoen for lækage af fortrolige dokumenter; finder det uacceptabelt, at Kommissionen insisterer på, at Parlamentet underlægges fortrolighedskrav med hensyn til revision og kontradiktorisk procedure, selv i tilfælde af legitime offentlige interesser, der involverer offentlige personer; forventer, at Kommissionen styrker og afkorter varigheden af revisions- og kontrolprocedurerne i forbindelse med delt forvaltning i overensstemmelse med den tidsplan, der gælder i henhold til forordningen om konditionalitet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | minder om, at de tre institutioner anerkender, at de eksisterende regler om revision og dechargeproceduren finder anvendelse på formålsbestemte indtægter, og opfordrer til, at dette afspejles korrekt i finansforordningen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | finder det beklageligt, at revisionsprocedurer og kontradiktoriske procedurer og procedurer for anvendelsen af finansielle korrektioner i øjeblikket varer flere år; opfordrer indtrængende Kommissionen til at revidere reglerne for revisionsprocedurer og procedurer for finansielle korrektioner for at muliggøre mere rettidige konklusioner og en hurtigere inddrivelse af uretmæssigt udbetalte EU-midler; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker, at artikel 59 i finansforordningen omhandler tildelingen til de andre EU-institutioner af de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem; glæder sig over, at dette princip understreger de andre institutioners autonomi med hensyn til forvaltningen af deres midler; bemærker imidlertid, at Kommissionen gentagne gange og konsekvent har indtaget det standpunkt, at den ikke er i stand til at udøve kontrol over de gennemførelsesaktiviteter, der udføres af andre institutioner; foreslår at løse dette problem ved at ændre finansforordningens artikel 260, således at Parlamentet udtrykkeligt får ansvaret for at kontrollere de øvrige institutioners budgetgennemførelse i forbindelse med dechargeproceduren; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at det er nødvendigt at ændre finansforordningens artikel 2, stk. 67, og medtage Den Europæiske Anklagemyndighed som en »EU-institution«; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker, at det i finansforordningens artikel 262 kræves, at de EU-institutioner og EU-organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 70 og 71, aflægger beretning om, hvilke foranstaltninger der er truffet på baggrund af afgørelsen om decharge; mener, at det vil være hensigtsmæssigt, hvis der fastsættes en rimelig frist for rapportering om de trufne foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at medtage den 30. september i året efter det år, der er under revision, i dechargeproceduren som frist i finansforordningens artikel 262; |
| --- | --- |

47.

| 48. | bemærker, at medlemsstaternes myndigheders forvaltnings- og kontrolsystemer regelmæssigt vurderes af Kommissionen i overensstemmelse med de sektorspecifikke regler; mener, at mangler, der konstateres i én medlemsstat, ikke automatisk findes i andre medlemsstater, og at korrigerende foranstaltninger, enten i forbindelse med tilpasninger af lovkravene eller gennemførelsesretningslinjerne, bør stå i et rimeligt forhold til og være skræddersyet til den medlemsstat, hvor disse resultater er konstateret; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at EU's vurderinger nøje bør overholde EU's standarder; mener, såfremt der findes strengere nationale standarder, at anvendelsen af disse ikke må være til skade for støttemodtageren; mener, at finansforordningens artikel 126 om gensidig tillid til vurderinger bør ændres for at afspejle dette princip; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udnytte mulighederne for forenklede omkostningsmuligheder fuldt ud; mener, at kontrollerne bør fokusere på forudgående kontrol af beregningerne af de forenklede omkostningsmuligheder, mens efterfølgende kontroller bør anvendes til at forbedre beregningssystemet, undtagen i tilfælde af mistanke om svig; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mener, at forpligtelsen i finansforordningens artikel 93 med hensyn til en ansats handling eller undladelse er for generisk og snarere bør fokusere på grov uagtsomhed; |
| --- | --- |

51.

Landbrug

| 52. | mener, at det fortsat bør være muligt at fravige reglen om, at udgifter fra Den Europæiske Garantifond for Landbruget skal opføres for et regnskabsår på grundlag af de beløb, som Kommissionen har refunderet medlemsstaterne til og med den 31. december i det pågældende år; opfordrer Kommissionen til at overveje at tilpasse finansforordningen for at sikre, at de finansielle regler for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne fortsat finder anvendelse, når de nødvendige ændringer er foretaget, selv om fonden ikke længere er fuldt ud omfattet af forordningen om fælles bestemmelser (13); |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23.

(5)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(6)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

(7)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(8)  EUT C 444 I af 22.12.2020, s. 6.

(9)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 15.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0103.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0287.

(12)  EUT C 121 af 9.4.2021, s. 1.

(13)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/47

---

P9_TA(2021)0470

Lægemiddelstrategi for Europa

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om en lægemiddelstrategi for Europa (2021/2013(INI))

(2022/C 224/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 168 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 101 og 102 i TEUF om konkurrenceregler, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 101 og 102 i TEUF om konkurrenceregler,

| — | der henviser til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og til artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) om retten til sundhedsbeskyttelse for alle europæiske borgere, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union og til artikel 35 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret) om retten til sundhedsbeskyttelse for alle europæiske borgere,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. marts 2017 om EU's muligheder for forbedring af adgangen til lægemidler (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 2. marts 2017 om EU's muligheder for forbedring af adgangen til lægemidler (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om en europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om en europæisk One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om EU's folkesundhedsstrategi efter covid-19 (4), hvori der efterlyses en EU-handlingsplan for sjældne og oversete sygdomme, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om EU's folkesundhedsstrategi efter covid-19 (4), hvori der efterlyses en EU-handlingsplan for sjældne og oversete sygdomme,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 med titlen »Manglen på lægemidler — håndtering af et voksende problem« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 med titlen »Manglen på lægemidler — håndtering af et voksende problem« (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om en strategisk tilgang til lægemidler i miljøet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om en strategisk tilgang til lægemidler i miljøet (6),

| — | der henviser til Dohaerklæringen om aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder og folkesundhed (TRIPS-aftalen) og til Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationens (WHO) afgørelse af 30. august 2003 om gennemførelsen af punkt 6 i Dohaerklæringen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Dohaerklæringen om aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder og folkesundhed (TRIPS-aftalen) og til Det Almindelige Råd under Verdenshandelsorganisationens (WHO) afgørelse af 30. august 2003 om gennemførelsen af punkt 6 i Dohaerklæringen,

| — | der henviser til resolutionen fra den 72. Verdenssundhedsforsamling i maj 2019 om øget gennemsigtighed på markederne for lægemidler, vacciner og andre sundhedsprodukter, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen fra den 72. Verdenssundhedsforsamling i maj 2019 om øget gennemsigtighed på markederne for lægemidler, vacciner og andre sundhedsprodukter,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1901/2006 af 12. december 2006 om lægemidler til pædiatrisk brug (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1901/2006 af 12. december 2006 om lægemidler til pædiatrisk brug (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/933 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 469/2009 om det supplerende beskyttelsescertifikat for lægemidler (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/933 af 20. maj 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 469/2009 om det supplerende beskyttelsescertifikat for lægemidler (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2021 (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning 2021 (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021, der opretter Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/695 af 28. april 2021, der opretter Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om reglerne for deltagelse og formidling (15),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. november 2020 med titlen »Opbygning af en europæisk sundhedsunion: Styrkelse af EU's modstandsdygtighed over for grænseoverskridende sundhedstrusler« (COM(2020)0724) og ledsagende lovgivningsforslag (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. november 2020 med titlen »Opbygning af en europæisk sundhedsunion: Styrkelse af EU's modstandsdygtighed over for grænseoverskridende sundhedstrusler« (COM(2020)0724) og ledsagende lovgivningsforslag (16),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2020 om en lægemiddelstrategi for Europa (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. november 2020 om en lægemiddelstrategi for Europa (COM(2020)0761),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om en EU-strategi for covid-19-vacciner (COM(2020)0245), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om en EU-strategi for covid-19-vacciner (COM(2020)0245),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021 om den europæiske kræfthandlingsplan (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. februar 2021 om den europæiske kræfthandlingsplan (COM(2021)0044),

| — | der henviser til Kommissionens SAMIRA-handlingsplan om en strategisk dagsorden for medicinske anvendelser af ioniserende stråling af 5. februar 2021 til støtte for den europæiske kræfthandlingsplan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens SAMIRA-handlingsplan om en strategisk dagsorden for medicinske anvendelser af ioniserende stråling af 5. februar 2021 til støtte for den europæiske kræfthandlingsplan,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning« (COM(2021)0350),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juni 2021 om udnyttelse af de tidlige erfaringer fra covid-19-pandemien (COM(2021)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juni 2021 om udnyttelse af de tidlige erfaringer fra covid-19-pandemien (COM(2021)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. september 2021 om oprettelse af HERA, Den Europæiske Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet, det næste skridt hen imod fuldførelsen af Den Europæiske Sundhedsunion (COM(2021)0576), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. september 2021 om oprettelse af HERA, Den Europæiske Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet, det næste skridt hen imod fuldførelsen af Den Europæiske Sundhedsunion (COM(2021)0576),

| — | der henviser til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af den 31. januar 2018 om medicinsk teknologivurdering (COM(2018)0051) og arbejdet i forbindelse med EUnetHTA's fælles aktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af den 31. januar 2018 om medicinsk teknologivurdering (COM(2018)0051) og arbejdet i forbindelse med EUnetHTA's fælles aktioner,

| — | der henviser til den fælles evaluering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1901/2006 af 12. december 2006 om lægemidler til pædiatrisk brug og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme (SWD(2020)0163), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles evaluering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1901/2006 af 12. december 2006 om lægemidler til pædiatrisk brug og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme (SWD(2020)0163),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2014 om innovation til gavn for patienter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 1. december 2014 om innovation til gavn for patienter,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. juni 2016 om styrkelse af balancen i lægemiddelsystemerne i Den Europæiske Union og dens medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. juni 2016 om styrkelse af balancen i lægemiddelsystemerne i Den Europæiske Union og dens medlemsstater,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. december 2020 om erfaringerne fra covid-19 på sundhedsområdet (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. december 2020 om erfaringerne fra covid-19 på sundhedsområdet (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Retsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Retsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0317/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0317/2021),

| A. | der henviser til, at sundhed er afgørende for europæernes trivsel, og at lige adgang til sundhedspleje er en hjørnesten i EU-medlemsstaternes nationale sundhedspolitikker; der henviser til, at chartret anerkender borgernes grundlæggende ret til sundhedsydelser, en høj livskvalitet og lægehjælp; der henviser til, at offentlige sundhedssystemer er afgørende for at sikre lige adgang til sundhedspleje og sikre, effektive og økonomisk overkommelige lægemidler; der henviser til, at sikring af patienters adgang til lægemidler er et af hovedmålene for EU og Verdenssundhedsorganisationen og for FN's tredje verdensmål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sundhed er afgørende for europæernes trivsel, og at lige adgang til sundhedspleje er en hjørnesten i EU-medlemsstaternes nationale sundhedspolitikker; der henviser til, at chartret anerkender borgernes grundlæggende ret til sundhedsydelser, en høj livskvalitet og lægehjælp; der henviser til, at offentlige sundhedssystemer er afgørende for at sikre lige adgang til sundhedspleje og sikre, effektive og økonomisk overkommelige lægemidler; der henviser til, at sikring af patienters adgang til lægemidler er et af hovedmålene for EU og Verdenssundhedsorganisationen og for FN's tredje verdensmål for bæredygtig udvikling;

| B. | der henviser til, at det i et af de 20 principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som understøttes af Portoerklæringen, fastslås, at alle har ret til adgang til en rettidig sundhedspleje, der er af god kvalitet, økonomisk overkommelig, forebyggende og helbredende; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i et af de 20 principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som understøttes af Portoerklæringen, fastslås, at alle har ret til adgang til en rettidig sundhedspleje, der er af god kvalitet, økonomisk overkommelig, forebyggende og helbredende;

| C. | der henviser til, at patienter bør stå i centrum for alle sundhedspolitikker og inddrages i hele det lovgivningsmæssige forløb vedrørende lægemidler; der henviser til, at der ikke er lige adgang blandt og i de enkelte medlemsstater, og at der skal rettes særlig opmærksomhed mod mennesker i en sårbar situation med specifikke sundhedsrisici, herunder kvinder, med en særlig fokus på gravide kvinder, børn, ældre, personer med handicap, patienter med kroniske lidelser og følgesygdomme, patienter i intensiv behandling og personer i langvarig medicinering; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at patienter bør stå i centrum for alle sundhedspolitikker og inddrages i hele det lovgivningsmæssige forløb vedrørende lægemidler; der henviser til, at der ikke er lige adgang blandt og i de enkelte medlemsstater, og at der skal rettes særlig opmærksomhed mod mennesker i en sårbar situation med specifikke sundhedsrisici, herunder kvinder, med en særlig fokus på gravide kvinder, børn, ældre, personer med handicap, patienter med kroniske lidelser og følgesygdomme, patienter i intensiv behandling og personer i langvarig medicinering;

| D. | der henviser til, at den voksende byrde af kroniske sygdomme og sundhedsrelaterede behov hos den aldrende befolkning sammen med høje og stigende priser på lægemidler og en forøgelse af de samfundsmæssige omkostninger til levering af pleje udgør begrænsninger med hensyn til budgetter og prisoverkommelighed og alvorlige trusler mod de europæiske sundhedssystemers bæredygtighed; der henviser til, at indførelsen af integrerede modeller for behandling af kroniske og andre langvarige lidelser, som understøttes af en personorienteret og tværfaglig tilgang til sundhedspleje, er afgørende for at levere sundhedstjenester af høj kvalitet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den voksende byrde af kroniske sygdomme og sundhedsrelaterede behov hos den aldrende befolkning sammen med høje og stigende priser på lægemidler og en forøgelse af de samfundsmæssige omkostninger til levering af pleje udgør begrænsninger med hensyn til budgetter og prisoverkommelighed og alvorlige trusler mod de europæiske sundhedssystemers bæredygtighed; der henviser til, at indførelsen af integrerede modeller for behandling af kroniske og andre langvarige lidelser, som understøttes af en personorienteret og tværfaglig tilgang til sundhedspleje, er afgørende for at levere sundhedstjenester af høj kvalitet;

| E. | der henviser til, at en konkurrencedygtig, tillidsskabende, innovativ og modstandsdygtig europæisk forskningsbaseret lægemiddelindustri er mere lydhør over for patienternes behov og strategiske interesser i folkesundhed, økonomisk vækst, arbejdspladser, handel samt videnskabelige og teknologiske fremskridt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en konkurrencedygtig, tillidsskabende, innovativ og modstandsdygtig europæisk forskningsbaseret lægemiddelindustri er mere lydhør over for patienternes behov og strategiske interesser i folkesundhed, økonomisk vækst, arbejdspladser, handel samt videnskabelige og teknologiske fremskridt;

| F. | der henviser til, at den nye europæiske lægemiddelstrategi bør ses som en ny mulighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den nye europæiske lægemiddelstrategi bør ses som en ny mulighed;

| G. | der henviser til, at lægemiddelproducenter i EU i 2019 ydede et betydeligt bidrag til investeringerne i forskning i 2019, idet de bidrog med mere end 37 mia. EUR; der henviser til, at denne sektor tegner sig for 800 000 direkte arbejdspladser og et handelsoverskud på 109,4 mia. EUR; der henviser til, at sektoren genererer ca. tre gange så mange indirekte arbejdspladser — i såvel leverandør- som i aftagerleddet — som direkte arbejdspladser; beklager, at der ikke foreligger aggregerede data om den samlede offentlige finansiering til lægemiddelsektoren i EU; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at lægemiddelproducenter i EU i 2019 ydede et betydeligt bidrag til investeringerne i forskning i 2019, idet de bidrog med mere end 37 mia. EUR; der henviser til, at denne sektor tegner sig for 800 000 direkte arbejdspladser og et handelsoverskud på 109,4 mia. EUR; der henviser til, at sektoren genererer ca. tre gange så mange indirekte arbejdspladser — i såvel leverandør- som i aftagerleddet — som direkte arbejdspladser; beklager, at der ikke foreligger aggregerede data om den samlede offentlige finansiering til lægemiddelsektoren i EU;

| H. | der henviser til, at der er forskelle i sundhedssystemerne, national lovgivning, gennemførelsen af EU-lovgivning, prissætning og godkendelsesprocesser i de forskellige medlemsstater; der henviser til, at disse forskelle bunder i medlemsstaternes kompetencer på sundhedsområdet; der henviser til, at forskellene kan føre til fragmentering og uforudsigelige omstændigheder for aktører i lægemiddelsektoren, som opererer uden for deres eget land; der henviser til, at det er vigtigt at anerkende, at der er behov for samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at kunne opstille ambitiøse dagsordener for gennemførelse med klare tidsplaner og den langsigtede finansiering, som er nødvendig for at iværksætte konkrete tiltag som opfølgning på lægemiddelstrategien for Europa; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er forskelle i sundhedssystemerne, national lovgivning, gennemførelsen af EU-lovgivning, prissætning og godkendelsesprocesser i de forskellige medlemsstater; der henviser til, at disse forskelle bunder i medlemsstaternes kompetencer på sundhedsområdet; der henviser til, at forskellene kan føre til fragmentering og uforudsigelige omstændigheder for aktører i lægemiddelsektoren, som opererer uden for deres eget land; der henviser til, at det er vigtigt at anerkende, at der er behov for samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at kunne opstille ambitiøse dagsordener for gennemførelse med klare tidsplaner og den langsigtede finansiering, som er nødvendig for at iværksætte konkrete tiltag som opfølgning på lægemiddelstrategien for Europa;

| I. | der henviser til, at det samlede forbrug af lægemidler fortsat stiger både på verdensplan og i EU; der henviser til, at en del lægemidler fortsat ikke ordineres, udleveres, sælges eller anvendes efter hensigten; der henviser til, at dette misbrug af lægemidler fører til et spild af værdifulde ressourcer og kan indebære en sundheds- og miljømæssig fare; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det samlede forbrug af lægemidler fortsat stiger både på verdensplan og i EU; der henviser til, at en del lægemidler fortsat ikke ordineres, udleveres, sælges eller anvendes efter hensigten; der henviser til, at dette misbrug af lægemidler fører til et spild af værdifulde ressourcer og kan indebære en sundheds- og miljømæssig fare;

| J. | der henviser til, at 40 % af de færdige lægemidler, der markedsføres i EU, stammer fra ikke-EU-lande, mens 60-80 % af de aktive stoffer til fremstilling af lægemidler produceres i Kina og Indien; der henviser til, at denne udflytning af en del af produktionen af væsentlige elementer i vores lægemidler, vacciner og medicinske udstyr har direkte konsekvenser for opfølgningen på behandlingen af patienter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at 40 % af de færdige lægemidler, der markedsføres i EU, stammer fra ikke-EU-lande, mens 60-80 % af de aktive stoffer til fremstilling af lægemidler produceres i Kina og Indien; der henviser til, at denne udflytning af en del af produktionen af væsentlige elementer i vores lægemidler, vacciner og medicinske udstyr har direkte konsekvenser for opfølgningen på behandlingen af patienter;

| K. | der henviser til, at overførsel af produktion til tredjelande ofte er motiveret af et forsøg på at mindske produktionsomkostningerne; der henviser til, at disse besparelser primært er en følge af mindre strenge miljø-, sikkerheds- og arbejdsmarkedsstandarder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at overførsel af produktion til tredjelande ofte er motiveret af et forsøg på at mindske produktionsomkostningerne; der henviser til, at disse besparelser primært er en følge af mindre strenge miljø-, sikkerheds- og arbejdsmarkedsstandarder;

| L. | der henviser til, at det i strategien anerkendes, at generiske og biosimilære lægemidler spiller en central rolle, idet de i meget stort omfang fremmer lige adgang for patienterne og gør sundhedssystemerne mere bæredygtige, og at markedsføring af dem efter et præparatpatents udløb ikke bør forsinkes; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det i strategien anerkendes, at generiske og biosimilære lægemidler spiller en central rolle, idet de i meget stort omfang fremmer lige adgang for patienterne og gør sundhedssystemerne mere bæredygtige, og at markedsføring af dem efter et præparatpatents udløb ikke bør forsinkes;

| M. | der henviser til, at biosimilære lægemidler ikke blot letter adgangen til lægemidler, såsom at dele fordelene i de forskellige grene af sundhedsplejen og dermed give patienterne bedre sundhedspleje og tjenester; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at biosimilære lægemidler ikke blot letter adgangen til lægemidler, såsom at dele fordelene i de forskellige grene af sundhedsplejen og dermed give patienterne bedre sundhedspleje og tjenester;

| N. | der henviser til, at mange innovationer inden for lægemiddelindustrien ikke rigtig medfører banebrydende forbedringer for patienterne, men enten er såkaldte efterligningslægemidler, som blot indeholder et andet stof til det samme behandlingsmæssige formål, men er uden afgørende fordele, eller kun fører til mindre forbedringer til væsentlig højere omkostninger; der henviser til, at det ville gavne patienterne, hvis rammerne for lægemiddelindustrien i Europa i højere grad tilskyndede til virkelig banebrydende innovationer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mange innovationer inden for lægemiddelindustrien ikke rigtig medfører banebrydende forbedringer for patienterne, men enten er såkaldte efterligningslægemidler, som blot indeholder et andet stof til det samme behandlingsmæssige formål, men er uden afgørende fordele, eller kun fører til mindre forbedringer til væsentlig højere omkostninger; der henviser til, at det ville gavne patienterne, hvis rammerne for lægemiddelindustrien i Europa i højere grad tilskyndede til virkelig banebrydende innovationer;

| O. | der henviser til, at der er overbevisende evidens for, at lægemidler lækker til miljøet, navnlig til jord og vand; der henviser til, at deres tilstedeværelse kan have negative indvirkninger på dyr som fisk, fugle og insekter og dermed bredere indvirkning på individuelle økosystemers stabilitet; der henviser til, at disse lægemidler også forekommer i drikkevand i lavere koncentrationer; der henviser til, at den europæiske grønne pagt skal fremme udviklingen af en levende, dynamisk og bæredygtig lægemiddelindustri i EU; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der er overbevisende evidens for, at lægemidler lækker til miljøet, navnlig til jord og vand; der henviser til, at deres tilstedeværelse kan have negative indvirkninger på dyr som fisk, fugle og insekter og dermed bredere indvirkning på individuelle økosystemers stabilitet; der henviser til, at disse lægemidler også forekommer i drikkevand i lavere koncentrationer; der henviser til, at den europæiske grønne pagt skal fremme udviklingen af en levende, dynamisk og bæredygtig lægemiddelindustri i EU;

| P. | der henviser til, at det i hele lægemiddelcyklussen er nødvendigt at gøre en indsats for at mindske ressourceforbruget, emissionerne og mængden af lægemiddelaffald og reststoffer i miljøet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det i hele lægemiddelcyklussen er nødvendigt at gøre en indsats for at mindske ressourceforbruget, emissionerne og mængden af lægemiddelaffald og reststoffer i miljøet;

| Q. | der henviser til, at covid-19 har haft en enorm indvirkning på menneskers fysiske og mentale sundhed og økonomien; der henviser til, at den har fremhævet både EU's styrker og svagheder; der henviser til, at der er behov for mere europæisk integration og øget deling af epidemiologiske data og sundhedsdata på EU-plan for at styrke vores nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed over for grænseoverskridende trusler; der henviser til, at en europæisk sundhedsunion bør bidrage til og fremme tættere samarbejde, samordning og videndeling på sundhedsområdet blandt medlemsstaterne og relevante interessenter og øge EU's kapacitet til at bekæmpe trusler mod sundheden på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at covid-19 har haft en enorm indvirkning på menneskers fysiske og mentale sundhed og økonomien; der henviser til, at den har fremhævet både EU's styrker og svagheder; der henviser til, at der er behov for mere europæisk integration og øget deling af epidemiologiske data og sundhedsdata på EU-plan for at styrke vores nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed over for grænseoverskridende trusler; der henviser til, at en europæisk sundhedsunion bør bidrage til og fremme tættere samarbejde, samordning og videndeling på sundhedsområdet blandt medlemsstaterne og relevante interessenter og øge EU's kapacitet til at bekæmpe trusler mod sundheden på tværs af grænserne;

| R. | der henviser til, at de afbrydelser af den globale forsyningskæde, der er fulgt med covid-19-pandemien, har fremhævet EU's afhængighed af tredjelande i sundhedssektoren; der henviser til, at det er afgørende at forstå de grundlæggende årsager til manglen på lægemidler for at opbygge et passende europæisk modtræk mod denne mangeårige udfordring; der henviser til, at EU's åbne strategiske autonomi og forsyningssikkerhed bør sikres ved at diversificere forsyningskæderne for essentielle lægemidler og medicinske produkter, herunder europæiske produktionsanlæg, og anvende regler for offentlige indkøb, hvor prisen ikke er det eneste kriterium; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de afbrydelser af den globale forsyningskæde, der er fulgt med covid-19-pandemien, har fremhævet EU's afhængighed af tredjelande i sundhedssektoren; der henviser til, at det er afgørende at forstå de grundlæggende årsager til manglen på lægemidler for at opbygge et passende europæisk modtræk mod denne mangeårige udfordring; der henviser til, at EU's åbne strategiske autonomi og forsyningssikkerhed bør sikres ved at diversificere forsyningskæderne for essentielle lægemidler og medicinske produkter, herunder europæiske produktionsanlæg, og anvende regler for offentlige indkøb, hvor prisen ikke er det eneste kriterium;

| S. | der henviser til, at ukoordinerede tiltag på nationalt plan under covid-19-pandemien, såsom hamstring og ekstrem lageropbygning, har undermineret ligelige forsyninger på alle markeder; der henviser til, at der bør drages konklusioner af denne erfaring for at forhindre, at den gentager sig i en fremtidig krisesituation; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at ukoordinerede tiltag på nationalt plan under covid-19-pandemien, såsom hamstring og ekstrem lageropbygning, har undermineret ligelige forsyninger på alle markeder; der henviser til, at der bør drages konklusioner af denne erfaring for at forhindre, at den gentager sig i en fremtidig krisesituation;

| T. | der henviser til, at covid-19-pandemien også har vist den europæiske lægemiddelindustris og producenterne af lægemidlers robusthed, og at de har haft beredskabsplaner på plads for at undgået større afbrydelser i leverancerne af kritiske produkter; der henviser til, at dette også var muligt takket være den bilaterale dialog og tovejskommunikation, der blev etableret, synligheden med hensyn til behovet og det tætte samarbejde mellem regeringer/lovgivere og aktører — en praksis, som bør opretholdes og gentages regelmæssigt; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at covid-19-pandemien også har vist den europæiske lægemiddelindustris og producenterne af lægemidlers robusthed, og at de har haft beredskabsplaner på plads for at undgået større afbrydelser i leverancerne af kritiske produkter; der henviser til, at dette også var muligt takket være den bilaterale dialog og tovejskommunikation, der blev etableret, synligheden med hensyn til behovet og det tætte samarbejde mellem regeringer/lovgivere og aktører — en praksis, som bør opretholdes og gentages regelmæssigt;

| U. | der henviser til, at lægemiddelstrategien for at opnå fuld effekt skal integrere erfaringerne fra covid-19-krisen og tage hensyn til den robusthed, som den del af industrien, der beskæftiger sig med ikkepatenterede lægemidler, har udvist under covid-19-udbruddet, med henblik på at bygge videre på den nuværende europæiske produktionskapacitet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at lægemiddelstrategien for at opnå fuld effekt skal integrere erfaringerne fra covid-19-krisen og tage hensyn til den robusthed, som den del af industrien, der beskæftiger sig med ikkepatenterede lægemidler, har udvist under covid-19-udbruddet, med henblik på at bygge videre på den nuværende europæiske produktionskapacitet;

| V. | der henviser til, at pandemien har fremhævet en række allerede eksisterende problemer i den globale produktion og forsyning af lægemidler, såsom begrænset kapacitet i de mindst udviklede lande og mellemindkomstlande til at fremstille vacciner, manglen på væsentlige lægemidler og en uensartet fungerende forsyningskæde; der henviser til, at EU's vaccinestrategi har vist sig at være vellykket med hensyn til at levere vacciner til alle borgere i EU; der henviser til, at EU har stået i spidsen for den globale vaccinelevering ved fortsat at eksportere vacciner og ved at oprette og finansiere COVAX; understreger, at der skal gøres mere for at vaccinere fuldt ud i lav- og mellemindkomstlande; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at pandemien har fremhævet en række allerede eksisterende problemer i den globale produktion og forsyning af lægemidler, såsom begrænset kapacitet i de mindst udviklede lande og mellemindkomstlande til at fremstille vacciner, manglen på væsentlige lægemidler og en uensartet fungerende forsyningskæde; der henviser til, at EU's vaccinestrategi har vist sig at være vellykket med hensyn til at levere vacciner til alle borgere i EU; der henviser til, at EU har stået i spidsen for den globale vaccinelevering ved fortsat at eksportere vacciner og ved at oprette og finansiere COVAX; understreger, at der skal gøres mere for at vaccinere fuldt ud i lav- og mellemindkomstlande;

| W. | der henviser til, at innovative FoU-projekter såsom VACCELERATE har bevist deres værd under pandemien og bør gøres bæredygtige på lang sigt; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at innovative FoU-projekter såsom VACCELERATE har bevist deres værd under pandemien og bør gøres bæredygtige på lang sigt;

| X. | der henviser til, at gen- og celleterapier, skræddersyet medicin, nanoteknologi, næste generation af vacciner, e-sundhed og initiativet »1+ Million Genomes« kan medføre fordele i forbindelse med forebyggelse, diagnose og behandling af alle sygdomme, forudsat at de er effektive, sikre, økonomisk overkommelige og tilgængelige for alle patienter, som har behov for dem; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at gen- og celleterapier, skræddersyet medicin, nanoteknologi, næste generation af vacciner, e-sundhed og initiativet »1+ Million Genomes« kan medføre fordele i forbindelse med forebyggelse, diagnose og behandling af alle sygdomme, forudsat at de er effektive, sikre, økonomisk overkommelige og tilgængelige for alle patienter, som har behov for dem;

| Y. | der henviser til, at lægemiddelstrategien i tråd med »One Health«-tilgangen dækker hele livscyklussen for lægemidler og medicinsk udstyr, herunder indsamling og produktion af udgangsmateriale, forskning, afprøvning, fremstilling, godkendelse, lægemiddelovervågning, forbrug og bortskaffelse før og efter markedsføring, og bidrager til at opfylde målene i den europæiske grønne pagt, Europas kræfthandlingsplan, den digitale omstilling, den cirkulære økonomi og den industrielle strategi samt klimaneutralitet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at lægemiddelstrategien i tråd med »One Health«-tilgangen dækker hele livscyklussen for lægemidler og medicinsk udstyr, herunder indsamling og produktion af udgangsmateriale, forskning, afprøvning, fremstilling, godkendelse, lægemiddelovervågning, forbrug og bortskaffelse før og efter markedsføring, og bidrager til at opfylde målene i den europæiske grønne pagt, Europas kræfthandlingsplan, den digitale omstilling, den cirkulære økonomi og den industrielle strategi samt klimaneutralitet;

| Z. | der henviser til, at strategien for at sikre Unionens førende position inden for lægemiddeludvikling skal fokusere på at styrke det innovative potentiale i europæisk lægemiddelforskning, opfylde patienternes behov og anerkende og styrke forbindelsen til EU's industristrategi, strategien for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og det europæiske sundhedsdataområde; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at strategien for at sikre Unionens førende position inden for lægemiddeludvikling skal fokusere på at styrke det innovative potentiale i europæisk lægemiddelforskning, opfylde patienternes behov og anerkende og styrke forbindelsen til EU's industristrategi, strategien for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og det europæiske sundhedsdataområde;

Sætte patienter i centrum for alle sundhedspolitikker

| 1. | minder om, at sundhedspleje er en menneskerettighed, som er fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder; beklager forskellene i adgangen til sundhedsydelser af høj kvalitet, herunder adgang til lægemidler, mellem medlemsstaterne og også mellem de forskellige regioner i medlemsstaterne; opfordrer til nationale foranstaltninger og EU-foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvor det er relevant, til at afhjælpe disse forskelle og sikre patienternes ret til universel, prismæssigt overkommelig, effektiv, sikker og rettidig adgang til livsvigtige og innovative lægemidler; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at Unionen, i betragtning af at den er ansvarlig for lægemiddellovgivningen og supplerer folkesundhedspolitikkerne, bør tilstræbe at koordinere nationale foranstaltninger for at sikre adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet til en overkommelig pris for alle EU-borgere og -indbyggere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger den geostrategiske nødvendighed for Unionen af at genvinde sin uafhængighed med hensyn til sundhedspleje og behovet for en diversificeret forsyningskæde for at sikre sin forsyning af lægemidler, medicinsk udstyr, medicinsk udstyr, aktive stoffer, diagnoseværktøjer og vacciner hurtigt til overkommelige priser og på en effektiv måde for at forebygge mangel heraf og således prioritere patienternes interesser og sikkerhed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at covid-19 har medført usete udfordringer for sundhedssystemerne og deres bæredygtighed, men også har haft dramatiske konsekvenser for andre patienter end covid-patienter, heriblandt personer, der lider af kroniske lidelser, og deres muligheder for at få behandling og pleje; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere og håndtere pandemiens samlede indvirkning på patienter og sundhedssystemernes modstandsdygtighed og til at samarbejde om at sikre, at ingen patient lades i stikken, og at kontinuiteten i behandlingen sikres, også i krisesituationer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at offentlige investeringer i forskning bør sigte mod at styrke folkesundheden og imødekomme uopfyldte medicinske behov, navnlig på områder, der ikke er dækket af den private sektor, udpeget med inddragelse af lovgivere, den akademiske verden, sundhedspersonale, patienter og betalere i de tidlige faser af FoU for at sikre, at forskningsprioriteterne svarer til samfundets behov; påpeger, at integration af meningsfuld patientinddragelse og dialog gennem lægemidlers hele livscyklus og andre behandlinger er en ufravigelig forudsætning for at opnå innovation af høj værdi og en overordnet succes for lægemiddelstrategien, hvilket også kræver passende høring af forbruger- og patientrepræsentanter under hele strategiens gennemførelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at indlede processen med at definere uopfyldte medicinske behov under koordinering af Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA) med henblik på at fastlægge en almindeligt accepteret definition, der vil bidrage til en bedre målretning af forskningsbehovene og forhindre brugen af forskellige definitioner for uopfyldte medicinske behov, som på et tidligt tidspunkt fører til eksorbitante priser i forbindelse med markedsføring af lægemidler; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at udnytte og koordinere lægemiddelstrategier, industrielle, digitale strategier, EU's fornyede handelspolitik og andre relevante politikker for at fremme den europæiske konkurrenceevne og sikre, at EU er i stand til at konkurrere med udfordrende regioner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at offentlige og private investeringer i forskning i og udvikling af innovativ diagnostik samt adgang til sikre, økonomisk overkommelige og effektive lægemidler og behandlinger af høj kvalitet er afgørende for at gøre fremskridt med hensyn til forebyggelse, diagnose og behandling af sygdomme og patienters livskvalitet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at offentlige og private investeringer bør tilpasses de nødvendige regulerings- og lovgivningsmæssige foranstaltninger for at opfylde de terapeutiske og diagnosemæssige behov hos patienter, herunder for sjældne og kroniske sygdomme, sjældne kræftformer hos voksne, pædiatriske kræftformer og neurodegenerative sygdomme eller til at håndtere antimikrobiel resistens; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at Kommissionen agter at vurdere og revidere de nuværende rammer for incitamenter; opfordrer Kommissionen til at fremme konkurrencen ved at tilpasse dens lovgivningsramme og stimulere investeringer i lægemidler til sjældne sygdomme og pædiatriske lægemidler, der ikke længere er patentbeskyttet, bl.a. på området for onkologi, pædiatriske kræftformer og neurologiske sygdomme; |
| --- | --- |

10.

Lægemidler og antimikrobiel resistens

| 11. | understreger den alvorlige og støt stigende risiko, som antimikrobiel resistens udgør for folkesundheden, miljøet, fødevareproduktionen og den økonomiske vækst; anerkender den værdi, der ligger i folkesundhedskampagner, som har til formål at forebygge infektioner gennem vacciner; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at antimikrobiel resistens udgør en alvorlig trussel mod folkesundheden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finansiere projekter, der har til formål at forbedre diagnosticeringen og udvikle nye antibiotika samt udvikle en protokol for hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika og en oplysningskampagne for sundhedspersonale for at tilskynde til mere målrettet behandling baseret på patienternes faktiske behov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at initiativet om innovative lægemidler og Den Europæiske Investeringsbank spiller en mere aktiv rolle i finansieringen af innovative initiativer inden for antimikrobiel resistens; understreger betydningen af at gennemføre den fælles handlingsplan om antimikrobiel resistens og sundhedsinfektioner; bemærker behovet for at lette adgangen til nye antibiotika, samtidig med at adgangen til gamle antibiotika opretholdes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anser det for absolut nødvendigt, at der indføres en fælles EU-behandlingsvejledning for antimikrobielle stoffer, hvori der fastsættes mål for nedbringelse af forbruget af antimikrobielle stoffer på EU-plan, og at kommunikationskampagner om antimikrobiel resistens koordineres gennem en fælles tidsplan på Eu-plan for at skabe mere bevidsthed om antimikrobiel resistens, resistente varianter og konsekvenserne heraf; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at »One Health«-tilgangen bør anvendes som rettesnor i forbindelse med nedbringelse og optimering af brugen af antimikrobielle stoffer og udvikling af nye lægemidler, herunder antimikrobielle stoffer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere den eksisterende lovgivningsmæssige ramme vedrørende antimikrobiel resistens og, hvor det er relevant, fremsætte et forslag til revision heraf; |
| --- | --- |

15.

Forskning i lægemidler

| 16. | opfordrer Kommissionen til at vurdere og, om nødvendigt, revidere systemet med incitamenter til at fremme forskning i og udvikling af nye lægemidler til dækning af uopfyldte diagnostiske og terapeutiske behov ved prioritering af offentlige interesser og patientsikkerhed, når den vurderer projekter, der fremmes af medicinalindustrien med henblik på at bekæmpe kræft, herunder pædiatriske kræftformer, navnlig for at tilskynde til nye pædiatriske lægemidler til bekæmpelse af kræft, sjældne sygdomme, neurodegenerative samt mentale sygdomme og antimikrobiel resistens med henblik på at finde flere behandlingsmuligheder og opfylde patienters og sundhedssystemers behov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at fremme etableringen af en EU-ramme, der kan vejlede og regelmæssigt evaluere gennemførelsen af nationale planer til bekæmpelse af disse sygdomme og opfordrer medlemsstaterne til at støtte FoU, der fokuserer på uopfyldte medicinske behov; understreger, at et system, der udelukkende er baseret på incitamenter til forskning, ikke vil opfylde de nødvendige målsætninger i kampen mod sjældne sygdomme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe offentlige forskningsmidler med henblik på at undersøge anvendelsen af produkter med tilpasset anvendelsesområde, off-label-produkter og ikkepatenterede produkter, som kan anvendes forsvarligt og effektivt i patienter; understreger, at lægemidler, der er resultatet af offentligt finansieret forskning, skal være lige tilgængelige i hele Unionen til en rimelig pris, og at indehaveren af markedsføringstilladelsen, hvor det er relevant, kan overveje frivillig, ikkeeksklusiv licensudstedelse for disse produkter; understreger, at EU-støtten bør styres i retning af projekter, hvor behovet for forskning er størst; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger betydningen af fortsat innovation, herunder i segmentet for ikkepatenterede lægemidler, for at opfylde patienternes uopfyldte behov; opfordrer Kommissionen til at opstille formålstjenlige lovgivningsrammer, der gør det muligt at udvikle lægemidler med merværdi, og til at anerkende denne kategori af økonomisk overkommelig innovation gennem passende incitamenter og øge dens værdi for sundhedssystemerne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over initiativet til et pilotprojekt, der har til formål at afprøve rammebestemmelserne vedrørende nye indikationer for ikkepatenterede lægemidler og grundlaget for eventuelle lovgivningsmæssige foranstaltninger; understreger i denne forbindelse nødvendigheden og betydningen af, at industrien og den akademiske verden bidrager og inddrages; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til i dialog med medlemsstaterne at arbejde på en ramme for lægemiddellovgivning og et godtgørelsessystem, der fremmer meningsfuld innovation for patienter og tilskynder til færre »efterligningslægemidler«, som ikke har nogen merværdi eller er meget dyre lægemidler, som kun giver mindre forbedringer for patienterne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at revidere forordning (EF) nr. 141/2000 og forordning (EF) nr. 1901/2006; opfordrer til en vurdering af effektiviteten af finansieringen og af offentlig-private partnerskabsprojekter, navnlig med henblik på at forbedre forholdet mellem lokale sundhedsmyndigheder, universiteter og erhvervslivet; anerkender, at der er behov for yderligere forbedringer for at imødekomme patienternes behov, som disse forordninger har til formål at dække, og opfordrer Kommissionen til at tillade foranstaltninger rettet mod vigtige underforsynede områder med henblik på at strømline, forenkle og tilpasse reguleringsprocedurerne; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver, at videnskabeligt anerkendt integrerende medicin, der er godkendt af de offentlige sundhedsmyndigheder, kan medføre fordele for patienterne i forbindelse med de parallelle virkninger af flere sygdomme, såsom kræft, og deres behandling; understreger betydningen af at udvikle en holistisk, integrerende og patientcentreret tilgang og, hvor det er relevant, tilskynde til supplerende anvendelse af disse behandlinger under tilsyn af sundhedspersonale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen til at støtte yderligere forskning i underrepræsenterede befolkningsgrupper, såsom ældre, børn, kvinder og patienter med comorbiditet, herunder også overvægt som en primær sygelighed, hvor den udgør en kronisk lidelse, der medfører andre ikkeoverførbare sygdomme; understreger behovet for at tage hensyn til køn inden for forskning, diagnosticering, behandling og virkning af lægemidler og behandlinger, da kvinder i deres levetid fortsat er underrepræsenteret i biomedicinsk og sundhedsmæssig forskning og data; understreger, at dokumentationsgrundlaget derfor er dårligere for kvinders vedkommende samt for ældre, hvilket resulterer i, at mange lidelser, f.eks. hjerte-kar-sygdomme, underdiagnosticeres hos kvinder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen til at bygge videre på det arbejde, der udføres med hensyn til den europæiske kræfthandlingsplan, og sikre, at EU bliver et ekspertisecenter på verdensplan inden for FoU i nye, innovative lægemidler; understreger, at de mest avancerede teknologier, såsom nanomedicin, forhåbentlig kan give os løsninger på vores behandlingsmæssige udfordringer på områder såsom kræft og hjerte-kar-sygdomme; understreger, at disse innovative medicinske områder bør godkendes af den centraliserede ramme for godkendelse af nanomedicin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU-finansiering af biomedicinsk forskning og udvikling gøres betinget af fuld gennemsigtighed og sporbarhed af investeringer, sikring af forsyningen i alle medlemsstater og fremme af det bedste resultat for patienterne, herunder med hensyn til tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af fremstillede lægemidler; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at forskning, produktion og anvendelse af lægemidler skal styres af etiske principper, der sikrer respekten for menneskers liv, værdighed og integritet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at fremme forskningsudviklingen inden for lægemidler til smerteterapi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over Kommissionens offentliggørelse den 5. februar 2021 af SAMIRA-handlingsplanen; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af lægemiddellovgivningen at fastlægge en retlig ramme for udrulning af radiologisk og nuklear teknologi til behandlingsmæssige og ikke kun diagnostiske formål; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til, at der i lægemiddelsektoren lanceres et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse for på forhånd at identificere bestemte sygdomme eller teknologier; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at flere europæiske programmer kan mobiliseres til finansiering af forskningsprojekter på lægemiddelområdet såsom Horisont Europa, InvestEU, EU4Health, samhørighedspolitikken samt programmet for det digitale Europa, hvad angår projekter med fokus på udrulning af kunstig intelligens; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til, at EU's lægemiddelstrategi har en mere dybdegående og større fokus på alle aspekter af kønsspecifik medicin; understreger behovet for, at samfundets mangfoldighed og kønsspecifikke spørgsmål inden for fysiologien skal afspejles i forskning i lægemidler for at understrege forskning og udvikling inden for kønsspecifikke lægemidler og sikre, at disse spørgsmål tages i betragtning ved udstedelse af markedsføringstilladelser; |
| --- | --- |

32.

Prisfastsættelse og udgifter til lægemidler

| 33. | opfordrer Kommissionen til at fremme dialogen med medlemsstaterne og alle relevante interessenter for at fremme »Made in Europe«-lægemidler ved at styrke fremstillings- og forsyningsmodstandsdygtigheden og ved at vurdere yderligere kriterier for national prisfastsættelse uden yderligere omkostninger for patienterne og med forbehold af sundhedssystemets bæredygtighed; understreger, at disse kriterier bør omfatte høje miljømæssige produktionsstandarder, solid styring af forsyningskæden og investeringer i innovation og forskning; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anbefaler endvidere, at Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at prisfastsættelsen også afspejler, hvorvidt der er blevet anvendt nogen form for offentlig finansiering til at støtte innovation, fremstilling og forskning, værdien af den terapeutiske fordel ved lægemidlet, uanset om det pågældende lægemiddel er generisk eller biosimilært, og befolkningens primære og bredere behov; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at en sådan dialog yderligere bør tilskynde til samarbejde om prisforhandlinger og, hvor det er relevant, fælles indkøb; minder om, at den nationale prisfastsættelse bør baseres på gennemsigtighed for bl.a. offentlig og privat forskning, udviklingsomkostninger og behandlingsmæssig merværdi; opfordrer Kommissionen til at fremme informationsudveksling mellem medlemsstaterne om nettopriser for lægemidler gennem samarbejdet i den europæiske integrerede prisinformationsdatabase (EURIPID); |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for på visse betingelser at oprette en EU-fond, der medfinansieres af medlemsstaterne, til forhandling og indkøb af lægemidler til sjældne sygdomme og andre nye, personlige lægemidler med henblik på at sikre lige adgang for patienter fra forskellige medlemsstater til effektive terapeutiske lægemidler og behandling og forhindre, at individuelle sundhedsenheder skal bære uforholdsmæssigt store omkostninger i forbindelse med behandling af sjældne sygdomme; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at indføre foranstaltninger til at øge gennemsigtigheden inden for forskning i og udvikling og fremstilling af lægemidler; kræver større prisgennemsigtighed og opfordrer medlemsstaterne til fortsat at udveksle bedste praksis for prisfastsættelse på frivillig basis; understreger, at prisfastsættelsen fortsat bør være en national kompetence under hensyntagen til forskelligheden i EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at evaluere og revidere incitamentsordningen, øge prisgennemsigtigheden og fremhæve de faktorer, der begrænser prisoverkommeligheden og patienternes adgang til lægemidler; opfordrer endvidere Kommissionen til at tage fat på de grundlæggende årsager til manglen på lægemidler og foreslå bæredygtige løsninger, der også fremmer konkurrence inden for patenterede lægemidler og ikkepatenterede lægemidler samt rettidig adgang til markedet for generiske og biosimilære lægemidler; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger betydningen af at finde den rette balance mellem på den ene side at skabe incitamenter til udvikling af lægemidler, navnlig hvor der ikke findes behandlingsalternativer, og på den anden side at beskytte offentlighedens interesser ved at forhindre konkurrenceforvridning og utilsigtede virkninger og sikre overkommelige priser og tilgængelighed af lægemidler; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer endvidere Kommissionen, navnlig dens Generaldirektorat for Konkurrence, og de nationale kompetente myndigheder til at være opmærksomme på konkurrencebegrænsende adfærd og undersøge konkurrencebegrænsende praksis i medicinalindustrien; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kræver maksimal gennemsigtighed i anvendelsen af offentlige midler til forskning og udvikling og opfordrer til let offentlig adgang til patent- og licensbetingelser, oplysninger om kliniske forsøg og offentlige/private bidrag; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fastholder, at der er behov for at sikre lige adgang til økonomisk overkommelige lægemidler i EU; støtter kollektiv forhandling om priserne på lægemidler med medicinalbrancher såsom Beneluxa-initiativet og Valletta-erklæringen; mener, at medicinalbrancherne skal overholde konditionaliteter om økonomisk overkommelige priser på lægemidler inden for rammeværket for offentligt støttet forskning; |
| --- | --- |

42.

Generiske og biosimilære lægemidlers rolle

| 43. | påpeger, at generiske og biosimilære lægemidler øger patienternes adgang til effektive og sikre behandlingsmuligheder, øger konkurrencen, tilbyder tilgængelige og økonomisk overkommelige behandlinger og i høj grad bidrager til sundhedssystemernes budgetmæssige bæredygtighed og skaber omkostningsbesparelser, samtidig med at sundhedsydelsernes høje kvalitet opretholdes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver vigtigheden af generiske og biosimilære lægemidler samt lægemidler med behandlingsgevinster til konsekvent at forbedre rimelig adgang for patienter og gøre sundhedssystemer bæredygtige i en Europæisk Union, hvor der stadig er ulige adgang; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at sikre en sund konkurrence ved udløbet af eneret til intellektuel ejendomsret ved at sikre adgang til biosimilære lægemidler fra dag ét og ved at fjerne alle hindringer for adgang til konkurrence, f.eks. gennem patentkobling, ved at forbyde praksisser med »evergreeening« inden for intellektuel ejendomsret, der unødigt forsinker adgangen til lægemidler, og ved at tillade en fælles global udvikling; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til støtte for en større tilstedeværelse på markedet af disse lægemidler og til på EU-plan at harmonisere fortolkningen af Bolar-bestemmelsen om mulige undtagelser fra den retlige ramme for enhedspatentordningen for producenter af generiske lægemidler; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte tiltag, der fremmer forskning, udvikling og produktion af generiske og biosimilære lægemidler i EU, og til at foreslå EU-protokoller for indbyrdes udskiftelighed mellem biosimilære lægemidler som defineret af EMA med respekt for individuelle patienters behov og klinikeres frihed til at ordinere den bedste behandling for hver patient, samtidig med at patienten altid holdes orienteret og står i centrum for al beslutningstagning; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at evaluere foranstaltninger til fremme af anvendelsen af økonomiske besparelser i det nationale sundhedssystem fra anvendelsen af biosimilære lægemidler og geninvestere dem på en gennemsigtig og håndgribelig måde for at forbedre kvaliteten af sundhedsydelserne; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at støtte praksisser med åbenhed i forhold til omkostningsbesparelser ved anvendelse af biosimilære lægemidler; opfordrer Kommissionen til at muliggøre ordninger såsom gainsharing-programmer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger behovet for, at Kommissionen fortsætter med at forhindre konkurrencebegrænsende praksis for at sikre et konkurrencedygtigt marked for generiske og biosimilære lægemidler; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger vigtigheden af at forbedre oplysning om biosimilære lægemidler; opfordrer Kommissionen til at fremme relevant oplysnings- og kommunikationsaktiviteter blandt sundhedsfaglige ved at oprette et online ressourcecenter specifikt til dette formål for hele EU; |
| --- | --- |

49.

Forsinket ankomst af lægemidler på markedet

| 50. | glæder sig over, at Kommissionen vil iværksætte et pilotprojekt for bedre at forstå de grundlæggende årsager til den forsinkede ankomst af lægemidler på markedet; opfordrer Kommissionen til at se på de enorme forskelle i EU med hensyn til det gennemsnitlige antal dage mellem godkendelsen af et lægemiddel og det tidspunkt, hvor det bliver tilgængeligt for patienterne, og til at foreslå nye metoder til at forbedre lovgivningsprocessen og dens gennemførelse og gennemføre innovative løsninger for at mindske forsinkelser i lægemidlers adgang til markedet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at revisioner af forskriftsprocedurerne og tilgange til vurderingen af videnskabelig dokumentation skal foretages påpasseligt for at tage aspekter af fordele for patienter og sikkerhed i betragtning; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger behovet for at reducere fristerne for godkendelse af lægemidler og, hvor det er relevant, fastsætte en tidsfrist for markedsadgang og tilpasse dem til EMA's beslutningstagningsfrister for at sikre hurtig og lige adgang til lægemidler for alle i EU og forhindre forskelsbehandling mellem EU-borgere; minder om, at indehavere af markedsføringstilladelser og distributører også kan spille en central rolle i tilgængeligheden af lægemidler i hele EU ved at sørge for at undgå, at produkter ophører med at eksistere, og at adgangen til markedet forsinkes alene på grund af kommercielle faktorer; |
| --- | --- |

52.

Offentlig-private partnerskaber og innovation

| 53. | fremhæver fordelene ved offentlig-private partnerskaber for nationale sundhedssystemer i forbindelse med finansiering af forskning i og produktion af innovative lægemidler og forskning i nye anvendelser af lægemidler, og at samarbejde mellem akademikere og apoteker er afgørende for udveksling af viden og information til gavn for alle patienter i hele Unionen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at sådant samarbejde skal garantere, at forskningsprioriteter baseres på patienters og folkesundhedsmæssige behov, og at der investeres offentlige midler på en gennemsigtig måde for at sikre tilgængelige og økonomisk overkommelige lægemidler som et resultat af disse partnerskaber og offentlige midler; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at det europæiske partnerskab om innovativ sundhed baseres på hensynet til offentlighedens interesse; opfordrer Kommissionen til at vedtage og gennemføre en generel politik for sådanne betingelser i henhold til Horisont Europa; |
| --- | --- |

55.

Den Europæiske Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA)

| 56. | glæder sig over lanceringen den 17. februar 2021 af HERA-væksthuset, der har fokus på at håndtere bekæmpelsen af covid-19-virusvarianter; |
| --- | --- |

56.

| 57. | noterer sig Kommissionens forslag om oprettelse af HERA; mener, at myndigheden bør afdække sundhedstrusler, indlede og støtte innovationsudviklingen, oprette en EU-liste over lægemidler, der har stor behandlingsmæssig interesse, fremme produktionen i EU, fremme fælles indkøb og opbygge strategiske lagerbeholdninger af sådanne lægemidler; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer til, at den får tildelt tilstrækkelige ressourcer og beføjelsesmæssig autonomi til, at den kan tage hånd om alle de grænseoverskridende trusler mod folkesundheden, som EU måtte blive udsat for på mellemlang sigt og efter covid-19-pandemien, herunder ressourcer til udvikling af nye behandlingsformer til bekæmpelse af virale og bakterielle patogener; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at HERA baseres på hensyntagen til offentlighedens interesse og bidrager effektivt til udvikling, tilgængelighed og økonomisk overkommelighed af sikre og effektive medicinske modforanstaltninger; |
| --- | --- |

59.

| 60. | gentager sin holdning om, at Kommissionen også bør overveje at oprette en europæisk version af det amerikanske agentur for biomedicinsk avanceret forskning og udvikling (US Biomedical Advanced Research and Development Authority); glæder sig over, at Kommissionen har fremsat et forslag til en europæisk HERA, men udtrykker sin skuffelse over, at Parlamentet ikke har været involveret i dets egentlige rolle som medlovgiver; |
| --- | --- |

60.

Udbudspraksis

| 61. | understreger betydningen af nye fælles EU-kontrakter om offentlige indkøb fra Kommissionens og medlemsstaternes side, navnlig for så vidt angår, men ikke begrænset til, lægemidler til nødsituationer og uopfyldte terapeutiske behov for at forbedre deres prisoverkommelighed og adgangen til dem på EU-plan; opfordrer til, at der udforskes en sådan praksis på områder som sjældne sygdomme og kræft gennem klart skitserede milepæle, mål og forpligtelser, som alle involverede parter er nået til enighed om; fremhæver behovet for at sikre en høj grad af åbenhed i disse initiativer og at anvende erfaringerne fra det fælles udbud for covid-19-lægemidler; understreger, at fælles udbud ikke må medføre en risiko for at påvirke forsyningsstrømme negativt ved at øge risikoen for mangel i EU; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at fælles indkøb bør være baseret på delte forpligtelser og en retfærdig tilgang med rettigheder og forpligtelser for alle involverede parter; fremhæver, at der bør gives klare tilsagn, som skal overholdes, over for producenter, der leverer de aftalte produktionsniveauer, og de myndigheder, der køber de aftalte reserverede mængder; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger endvidere, at tildelingsprocessen, hvis der anvendes fælles indkøb, bør tage hensyn til kvalitative kriterier såsom fabrikantens evne til at garantere forsyningssikkerheden under en sundhedskrise; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger, at fælles offentlige indkøb bør have et klart defineret anvendelsesområde i betragtning af potentialet for nye innovative antibiotika, vacciner, helbredende lægemidler og lægemidler til sjældne sygdomme, idet der tages hensyn til behovet for mere afbalancerede offentlig-private investeringer, et klart ansvar for producenterne og tilstrækkelig fleksibilitet for medlemsstaterne i overensstemmelse med de særlige nationale forhold, samtidig med at de indgåede forpligtelser opfyldes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | bifalder strategiens henvisning til, at tiltag inden for offentlige udbud kan fremme konkurrencen og forbedre adgangen til lægemidler; opfordrer indtrængende Kommissionen til inden for rammerne af direktiv 2014/24/EU (18) hurtigt at foreslå retningslinjer for medlemsstaterne, navnlig om, hvordan de bedst implementerer kriterierne for det økonomisk mest fordelagtige tilbud, hvor der ikke kun fokuseres på kriteriet om laveste pris; understreger, at forsyningssikkerhed er af afgørende betydning og skal betragtes som et kvalitetskriterium i kontrakter for offentligt tilgængelige apoteker og udbud vedrørende forsyning af lægemidler; understreger vigtigheden af diversificerede forsyninger og bæredygtige indkøbspraksisser for lægemidler; foreslår, at investeringer i produktion af aktive stoffer og færdige lægemidler i Unionen også bør komme i betragtning som et afgørende kriterium ligesom produktionsstedernes antal og placering, forsyningernes pålidelighed, geninvesteringen af overskud i FoU og overholdelsen af sociale, miljømæssige, etiske og kvalitetsmæssige standarder; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mener, at i krisetider bør en del af det fælles udbud i EU forhåndstildeles lav- og mellemindkomsttredjelande, når det er relevant og efter anmodning, i en solidarisk ånd; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje at indføre indkøbsprocedurer, i henhold til hvilke kontrakter kan tildeles en række udbudsvindere, herunder fælles tilbudsgivere; |
| --- | --- |

67.

Adgang til lægemidler i EU

| 68. | er bekymret over, at adgangen til og prisoverkommeligheden af lægemidler fortsat er en udfordring for de nationale sundhedssystemer, og at innovative lægemidler er dyre eller i visse medlemsstater slet ikke bragt på markedet af kommercielle årsager; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at se nærmere på politiske alternativer til at hjælpe med at sikre, at centralt godkendte lægemidler markedsføres i alle EU-medlemsstater og ikke bare i de medlemsstater, som er kommercielt interessante; understreger behovet for at sikre, at enhver form for incitament på EU-plan fører til en retfærdig og prisoverkommelig prisfastsættelse af lægemidler, navnlig innovative lægemidler, i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

69.

| 70. | glæder sig over Kommissionens hensigt om at revidere lægemiddellovgivningen for at fremme en solid og fair konkurrence, støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at stabilisere og afbalancere nationale lægemiddelprissystemer, fremme retfærdige nationale prissætningssystemer for lægemidler og sikre lige adgang til lægemidler og lægemidler på tværs af medlemsstaterne; fremhæver, at beslutninger om prissætningen af lægemidler og godtgørelse af lægemidler er medlemsstaternes ansvarsområde; |
| --- | --- |

70.

| 71. | understreger, at handelsmæssige tilbagetrækninger kan have alvorlige konsekvenser for leveringsmuligheden af lægemidler og derved hæmmer patienters adgang til rettidig og rimelig adgang til behandling af høj kvalitet; understreger, at kommerciel tilbagetrækning af livsvigtige lægemidler bør finde sted i situationer, hvor der findes substitutionsbehandlinger og tilsvarende behandlinger for patienter, og bør være underlagt udvidede tidlige anmeldelsesforpligtelser for indehavere af markedsføringstilladelser og distributører for at sikre, at medlemsstaternes myndigheder er i stand til at håndtere markedsføringstilladelsesindehaveres og distributørers situation i patienternes interesse; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer Kommissionen til at overveje nye processer til fremme af nye anvendelser af lægemidler; opfordrer Kommissionen til at fremme en bredere ikkeforeskreven anvendelse af lægemidler, herunder billigere lægemidler og lægemidler, der anvendes til sjældne kræftformer, når der foreligger solid videnskabelig dokumentation for effektivitet og sikkerhed for patienter; fremhæver desuden muligheden for en ny ramme til støtte for markedsføringen og brug af lægemidler med nye godkendte indikationer med henblik på at gøre det mere attraktivt at finde nye anvendelsesformål af lægemidler i EU; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer Kommissionen til at udforme sundhedsstrategier på europæisk plan med udgangspunkt i et fælles lager af lægemidler til behandling af kræft, infektionssygdomme, sjældne sygdomme og inden for andre områder, som er særlig berørt af mangler; anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for fælles kriterier for prisfastsættelse med henblik på at gøre sådanne lægemidler økonomisk overkommelige; mener, at fremme af hurtigere adgang, uden at skade sikkerheden, navnlig vil gavne patienter med alvorlige kroniske sygdomme; foreslår følgelig at lade patienter tage del i beslutninger om risici/fordele ved tidlig adgang til nye og innovative lægemidler og behandlinger; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tilskynder til inddragelse af sygdomsbaserede grupper i EMA's videnskabelige rådgivningsprocesser for sjældne kræftformer og sygdomme, således at de kan bibringe reguleringsmyndighederne deres ekspertise i den pågældende sygdom og indregne sygdommens sjældenhed og uopfyldte behov; |
| --- | --- |

74.

Støtte til en åben, konkurrencedygtig og innovativ lægemiddelindustri i EU til at imødekomme folkesundhedsmæssige behov

| 75. | insisterer på, at en konkurrencedygtig, selvforsynende og bæredygtig lægemiddelindustri i EU har strategisk betydning for Unionen, eftersom den fremmer innovation, forskning og beskæftigelse af høj kvalitet og er mere lydhør over for patienternes behov; påpeger, at industrien har brug for stabile og forudsigelige lovgivningsmæssige rammer, men som ligeledes begrænser den administrative byrde og beskytter princippet om forebyggelse og tilgængeligheden af sikre og effektive lægemidler af høj kvalitet på EU-markedet; understreger, at markedsføringstilladelsessystemet bør bygge på den eksisterende lovgivningsmæssige ramme og forhindre overlapning og enhver yderligere administrativ byrde; |
| --- | --- |

75.

| 76. | glæder sig over det stærke fokus og adskillige initiativer i lægemiddelstrategien på behovet for at optimere og modernisere den eksisterende lovgivningsmæssige ramme, f.eks. gennem revision af lovgivningen om ændringer, mere digitaliserede og effektive reguleringsprocesser, gennemførelse af elektronisk produktinformation, strømlinet vurdering af aktiv lægemiddelbestanddel og bedre fremstillingsprocesser/produktionsstyring og ressourcer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre hurtige fremskridt på dette område ved at gøre bedst mulig brug af eksisterende digitale instrumenter på EU-plan (datakommunikation); |
| --- | --- |

76.

| 77. | anmoder indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne om at indføre økonomiske incitamenter, hvor det er relevant, for at bevare og udvikle Unionens medicinalindustrigrundlag fra produktion af aktive bestanddele til fremstilling, emballage og distribution af lægemidler; minder om denne industris strategiske betydning og vigtigheden af at investere i europæiske virksomheder med henblik på at diversificere ressourcerne og tilskynde til udvikling af innovative produktionsteknologier, der kan øge hele produktionslinjens modtagelighed; minder om, at al offentlig finansiering bør fremme de bedste resultater for patienterne, herunder med hensyn til tilgængeligheden af fremstillede lægemidler, ved at overholde betingelserne om gennemsigtighed, sporbarhed og leveringsforpligtelser; |
| --- | --- |

77.

| 78. | minder om Kommissionens meddelelse af 5. maj 2021 med titlen »Ajourføring af den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til fremme af Europas genopretning«, der analyserer EU's strategiske afhængighed, herunder produktionen af aktive bestanddele til lægemidler og andre sundhedsrelaterede produkter, som kan gøre EU sårbar og påvirke EU's centrale interesser, og som anbefaler, at lægemiddelstrategien er et middel til at finde løsninger på disse spørgsmål; |
| --- | --- |

78.

| 79. | minder om, at der er et kritisk behov for den globale sundhed og for de globale forsyningskæder for, at der udvikles lokal produktions- og distributionskapacitet i EU og i udviklingslandene, navnlig med hensyn til lægemiddelforskning, -udvikling og -produktion og altid i overensstemmelse med sociale standarder og due diligence-praksis i industrien; opfordrer Kommissionen til at anvende strategierne for industrien, intellektuel ejendomsret og lægemidler til at afhjælpe den vedvarende kløft inden for forskning og produktion af lægemidler gennem produktudviklingspartnerskaber og oprettelse af åbne centre for forskning og produktion; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mener, at produktionsanlæg til lægemidler er en del af Europas kritiske sundhedsinfrastruktur; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at overvåge direkte udenlandske investeringer i sektoren; foreslår, at et europæisk program for beskyttelse af kritisk infrastruktur anvendes på sundhedssektorens infrastruktur; |
| --- | --- |

80.

| 81. | påpeger, at udvikling af nye aftaler om gensidig anerkendelse af certifikater for god fremstillingspraksis og udvidelse af anvendelsesområdet for eksisterende aftaler (vigtigst af alt om inspektioner og batchprøvning) med flere lande, der har høje produktionsstandarder, kunne gøre det lettere at medtage anlæg i lande uden for EU i en produktionskæde uden at opgive europæiske standarder, hvilket ville give mulighed for større produktionskapacitet i krisetider; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå, at der medtages miljøstandarder, navnlig for affalds- og spildevandshåndtering, i retningslinjerne om god fremstillingspraksis på internationalt plan; |
| --- | --- |

82.

| 83. | fremhæver behovet for opkvalificering, omskoling og kvalificering med henblik afskedigelse af arbejdstagere til sundhedskarrierer for at være bedre forberedt på potentielle nødsituationer og krisesituationer; opfordrer til, at der tages hensyn til efter- og videreuddannelse samt omskoling for alle lønmodtagere langs hele værdikæden samt for et øget uddannelsesudbud for specialister inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik; |
| --- | --- |

83.

| 84. | understreger den seneste udvikling i de farmaceutiske produkter, som går i retning af sygdoms- og patientspecifik behandling, hvilket indebærer nøje fastlagte fremstillingstrin og hensyntagen til den høje følsomhed over for miljø- og transportbetingelser og gør logistikken i forsyningskæden mere kompliceret; opfordrer Kommissionen til at maksimere synergier mellem europæiske fonde og andre EU-instrumenter og -politikker for at støtte udformningen af robuste fremstillingsprocesser og distributionsnet og driften heraf og sikre fleksibel, reaktiv og reproducerbar fremstilling; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer Kommissionen til at udvide EMA's rolle i forbindelse med vurderingen af kombinationsprodukter bestående af lægemiddel/diagnostik med henblik på at forenkle den fragmenterede tilsynsramme; mener, at større reguleringsmæssig fleksibilitet og effektivitet kan opnås ved at vedtage en mere ekspertisedrevet videnskabelig vurdering vedrørende markedsføringstilladelser inden for EMA; |
| --- | --- |

85.

| 86. | mener, at fremme af og udbygning af et attraktivt europæisk industrielt økosystem for lægemiddelsektoren er en af de vigtigste forudsætninger for fortsat at fremme udflytning af produktionsanlæg tilbage til EU; mener endvidere, at en sådan udflytning kan bidrage til at gøre de europæiske sundhedssystemer mere uafhængige af tredjelande og mere modstandsdygtige over for forstyrrelser, eftersom forstyrrelser i udbuddet bringer patienterne i fare, når de ikke er i stand til at opnå anbefalede alternative behandlinger; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer Kommissionen til i EU's statistikker om indkomst og levevilkår (EU-SILC) at medtage data om selvrapporteret manglende adgang til lægemidler, for så vidt som adgangen til lægemidler ikke måles i EU-SILC; |
| --- | --- |

87.

| 88. | støtter tilpasningen af eksisterende rammer for accept i forbindelse med beslutningstagning og indførelse af teknologier for kunstig intelligens for at sørge for en tilgang, gennem hvilken kunstig intelligens kan udvikles, indføres og implementeres i sundhedssystemer ved brug af inklusion, kapacitetsopbygning og tillid; gentager, at menneskelig kontrol altid skal garanteres ved brug af alle teknologier, der er baseret på kunstig intelligens; mener, at lovgivningen ikke bør sakke agterud i forhold til innovation; opfordrer Kommissionen til at indføre en vis fleksibilitet i reglerne for at kunne reagere hurtigere og mere effektivt på nye behov og produkter, samtidig med at de sikkerhedsmæssige og etiske kriterier overholdes; |
| --- | --- |

88.

| 89. | opfordrer Kommissionen til at lette vurderingsprocesserne, der muliggør tidlig og gentagende dialog om data og evidens, når de genereres; opfordrer EMA og de nationale lægemiddelagenturer til at prioritere indsendelse af data fra randomiserede kontrollerede kliniske forsøg, der sammenligner forsøgslægemidler i henhold til EMA's definition med standardbehandlingen; |
| --- | --- |

89.

| 90. | bemærker, at beslutninger, der træffes med hensyn til EU's lovgivningsmæssige rammer for lægemidler, vil have konsekvenser ud over EU’s grænser, eftersom adskillige tredjelande anerkender og har tillid til EU's krav, navnlig når det drejer sig om at lettelse af eksporter og fritagelser fra krav om at kontrollere disse i tredjelande, når de kommer fra EU; fremhæver derfor vigtigheden af at opretholde sådanne aftaler om gensidig anerkendelse med tredjelande, hvor det er muligt, samt sikre, at disse fortsat er aktualiseret; |
| --- | --- |

90.

| 91. | understreger, at EU skal fokusere på at udvikle tilstrækkelig kapacitet til at producere aktive stoffer, råmaterialer og lægemidler på en bæredygtig måde, der reducerer afhængigheden af eksterne kilder; går ind for større retssikkerhed for udviklere af lægemidler; |
| --- | --- |

91.

Supplerende beskyttelsescertifikater

| 92. | opfordrer Kommissionen til at vurdere merværdien af mekanismen med supplerende beskyttelsescertifikater for at undgå forsinkelser i adgangen til generiske lægemidler og forbedre sundhedssystemernes økonomiske bæredygtighed; |
| --- | --- |

92.

| 93. | henleder opmærksomheden på forskelle i gyldigheden af patenter og supplerende beskyttelsescertifikater i de forskellige medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at revidere anvendelsen af supplerende beskyttelsescertifikater baseret på teknologiske og videnskabelige fremskridt for at muliggøre, at generiske og biosimilære lægemidler bliver mere konkurrencedygtige inden for og uden for EU; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opfordrer Kommissionen til at evaluere den indvirkning, som et forslag til et fælles supplerende beskyttelsescertifikat vil have på generiske og biosimilære lægemidlers adgang til markedet og på rimelig adgang for patienter til behandlinger, og på grundlag af en sådan evaluering foreslå et enkelt supplerende beskyttelsescertifikat, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

94.

| 95. | understreger, at anvendelsen af supplerende beskyttelsescertifikater kun bør tillades i ekstraordinære og begrundede tilfælde; |
| --- | --- |

95.

Innovative og nye lægemidler

| 96. | understreger, at FoU er nøglen til udvikling af innovative lægemidler, behandlinger og diagnoser; |
| --- | --- |

96.

| 97. | fremhæver, at gen- og celleterapier, skræddersyet medicin, radionuklid terapi, nanoteknologi, næste generation af vacciner, herunder tmRNA-derivater, e-sundhed og initiativet »1+ Million Genomes« kan medføre enorme fordele i forbindelse med forebyggelse, diagnosticering, behandling og efterbehandling af alle sygdomme, hvis de dokumenterer deres merværdi i forhold til eksisterende sundhedsteknologier; understreger disse nye terapiers og teknologiers forandringsskabende potentiale for patienter samt for samfundet overordnet set, eksempelvis ved at muliggøre overgangen fra kronisk styring og behandling til éngangsbehandling og dermed bidrage til reduktion af sundhedssystemers omkostninger samt styrke deres effektivitet, bære- og modstandsdygtighed; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremme tilstrækkelig ekspertise, udvikle passende lovgivningsmæssige rammer, styre nye forretningsmodeller, konsekvent sikre høje standarder for sikre produkter og gennemføre oplysningskampagner for at øge bevidstheden om og øge anvendelse af disse innovationer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå passende ressourcer for EMA med henblik på effektiv opfyldelse af disse mål; |
| --- | --- |

97.

| 98. | anerkender, at lægemidler til avanceret terapi er grundlæggende forskellige fra traditionelle lægemidler, eftersom de behandler sygdommes årsager, og at deres grundlæggende holdbarhed og potentiel behandlende karakter kan gøre dem til lægemidlers fremtid; anerkender, at reguleringsorganer såsom EMA skal gennemgå og godkende en del lægemidler til avanceret terapi i løbet af de næste år, hvilket understreger behovet for, at Kommissionen ud over sin handlingsplan for lægemidler til avanceret terapi skaber robuste lovgivningsmæssige rammer, der letter adgangen for alle kvalificerede europæiske patienter, og fortsætter med at bygge videre på Europas position som en vigtig aktør inden for lægemidler til avanceret terapi med henblik på at sørge for, at Europa fortsætter med at være konkurrencedygtigt inden for udvikling af lægemidler til avanceret terapi på globalt plan; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at de eksisterende koordineringsorganer vil lette grænseoverskridende behandlinger baseret på lægemidler til avanceret terapi, og at patienter i hele Europa har lige adgang til innovative behandlinger; |
| --- | --- |

99.

| 100. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med EMA om at oprette et enkelt kontaktpunkt for udviklere af lægemidler til avanceret terapi, der kan give vejledning og være et kommunikationsforum i forhold til deres anvendelser; |
| --- | --- |

100.

| 101. | opfordrer indtrængende Kommissionen og EMA til at tage alle innovative lægemidlers og terapiers komplette livscyklus med i betragtning, herunder gen- og celleterapier, skræddersyet medicin, nanoteknologi og næste generation af vacciner, samt sikre en formålstjenlig ramme for ikkepatenteret konkurrence på tidspunktet for tabet af eneret; opfordrer Kommissionen til at oprette en lovgivningsmæssig ramme for nanomedicin og nanosimilære lægemidler og opfordrer til, at disse produkter godkendes gennem en obligatorisk centraliseret procedure; |
| --- | --- |

101.

| 102. | fremhæver, at anvendelsen af nye og innovative behandlinger samt vellykket ydelse af behandlinger til patienter afhænger af den viden, det beredskab og det tekniske grundlag, som er til rådighed for lægepersonale; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere samarbejde ved at udveksle viden og bedste praksis med hensyn til nye innovative lægemidler og behandlinger for at forberede deres sundhedsfaglige bedre; |
| --- | --- |

102.

Kliniske forsøg

| 103. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at gennemføre forordningen om kliniske forsøg (19) for at fremme lanceringen af store kliniske forsøg, der udføres på harmoniseret og koordineret vis på EU-niveau; understreger, at patientforeninger bør være mere involveret i at fastlægge forskningsstrategier til offentlige og private kliniske forsøg for at sikre, at de opfylder ikkeopfyldte behov hos europæiske patienter; glæder sig over revisionen af lægemiddellovgivningen for at reducere bureaukratiet og tilpasse den til banebrydende produkter, videnskabelige fremskridt og teknologiske forandringer; støtter kliniske forsøg, der er mere patientorienterede, samt en ny ramme for udformningen af innovative forsøg og pilotprojektet for at vedtage en ramme for genanvendelse af ikkepatenterede lægemidler; glæder sig over lanceringen af en vaccineplatform til overvågning af vacciners effektivitet og sikkerhed understøttet af et EU-dækkende netværk for kliniske forsøg; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre større gennemsigtighed i resultaterne af kliniske forsøg, hvor lægemiddelvirksomheder rettidigt deler data på deltagerniveau, både positive og negative resultater, protokoller og andre forsøgsdokumenter; |
| --- | --- |

103.

| 104. | opfordrer Kommissionen til at sikre en løbende dialog mellem Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme, EMA og vaccineudviklere om oprettelsen og driften af vaccinationsplatformen til overvågning af vacciners effektivitet og sikkerhed; |
| --- | --- |

104.

| 105. | opfordrer til fuld gennemførelse af reglerne for kliniske forsøg med henblik på at konsolidere klare og forholdsmæssige regler, der garanterer retssikkerheden for aktørerne; opfordrer Kommissionen til at forbedre offentlige forskeres deltagelse i kliniske forsøg og tillade, at der gennemføres kliniske forsøg i flere medlemsstater på samme tid med henblik på langsigtet forskning; |
| --- | --- |

105.

| 106. | understreger, at FoU-kliniske forsøg med lægemidler sjældent bliver vellykket afsluttet, og at FoU derfor ikke fører til endelig lægemiddelgodkendelse; |
| --- | --- |

106.

Medicinsk teknologivurdering

| 107. | glæder sig over den aftale, der er indgået mellem Parlamentet og Rådet om den kommende forordning om medicinsk teknologivurdering, og opfordrer til en hurtig vedtagelse og grundig gennemførelse heraf for at fremme større konvergens mellem medlemsstaterne med hensyn til evaluering af sundhedsteknologier og lette hurtig adgang til innovative behandlinger for patienter; |
| --- | --- |

107.

| 108. | påpeger, at nye sundhedsteknologier skal påvise deres kliniske merværdi og omkostningseffektivitet sammenlignet med, hvad der allerede findes på markedet; understreger, at sundhedsteknologivurdering er et redskab til at støtte denne analyse, men at det på nuværende tidspunkt er stærkt fragmenteret i Unionen, selv om det kan muliggøre samarbejde om kliniske dokumentationskrav og udformning af kliniske forsøg og derfor støtter medlemsstaternes rettidige og dokumentationsbaserede beslutningstagning om patientadgang til nye lægemidler; gentager, at Kommissionen og medlemsstaterne gennemfører forordningen hurtigt i overensstemmelse med den aftalte tidsramme; |
| --- | --- |

108.

Nuværende rammeværk for godkendelse

| 109. | opfordrer indtrængende Kommissionen til på grundlag af erfaringerne med godkendelse af covid-19-vacciner at samarbejde med EMA om at overveje at udvide anvendelsen af løbende vurderinger til andre lægemidler i nødsituationer og vurdere, om yderligere lovgivningsmæssig fleksibilitet kan bidrage til et mere effektivt godkendelsessystem, samtidig med at der sikres et højt niveau af sikkerhed, kvalitet og effektivitet; |
| --- | --- |

109.

| 110. | glæder sig over, at det med strategien anerkendes, at en bedre anvendelse af elektronisk produktinformation vil støtte en bedre levering af informationer til patienter og en bredere tilgængelighed af lægemidler, navnlig i kritiske situationer; |
| --- | --- |

110.

| 111. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med EMA og EU's reguleringsnetværk, herunder industrien og alle relevante interessenter, om at udvikle og gennemføre anvendelsen af elektronisk produktinformation for alle lægemidler i EU på alle sprogene i de medlemsstater, hvor lægemidlerne markedsføres; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opfordrer Kommissionen til at revurdere den ordning, der omdanner markedsføringstilladelse på særlige vilkår til en standardmarkedsføringstilladelse eller til en ekstraordinær fornyelse af markedsføringstilladelsen, med udgangspunkt i robuste kliniske data; opfordrer EMA til grundigt at foretage den endelige evaluering og sikre, at producenterne nøje overholder alle kravene for hvert lægemiddel, der er omfattet af en markedsføringstilladelse på særlige vilkår, for at sikre virkningen og sikkerheden af sådanne lægemidler; anmoder om, at tiden inden den endelige evaluering reduceres fra fem til tre år, hvis sådanne foranstaltninger understøttes af tilstrækkelige kliniske data; |
| --- | --- |

112.

| 113. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med EMA at overveje, hvordan de allerede oprettede redskaber såsom fremskyndet godkendelse, tidlig dialog, Prime-ordningen og udvidet vejledning kan bruges til hurtigere at stille lægemidler til rådighed for patienter, navnlig lægemidler, der potentielt kan bruges til at håndtere en presserende trussel mod folkesundheden eller et uopfyldt lægeligt behov; opfordrer Kommissionen til at fremme anvendelsen af EMA's Prime-ordning for livsvigtige lægemidler og til at medtage en Prime-betegnelse i den lovgivningsmæssige ramme uden at påvirke patienternes sikkerhed; minder om, at fremskyndede ordninger ikke bør misbruges, hvis der mangler tilstrækkelig dokumentation for almindelig markedsføringstilladelse; |
| --- | --- |

113.

| 114. | opfordrer Kommissionen, EMA og de kompetente myndigheder til at bygge videre på hele den pragmatiske indsats, der er gjort under covid-19-krisen, navnlig med hensyn til lovgivningsmæssig fleksibilitet, med henblik på at håndtere lægemiddelmangler effektivt, herunder i nødsituationer; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kræver en langsigtet overvågning af de markedsførte lægemidler for at afdække eventuelle skadelige bivirkninger og vurdere omkostningseffektiviteten ved behandlingen; |
| --- | --- |

115.

SMV'er og lægemidler

| 116. | opfordrer Kommissionen til at skabe et innovationsøkosystem, der letter udvekslingen af erfaringer og adgang for SMV'er og bidrager til, at EU bliver et knudepunkt for global medicinsk innovation; konstaterer, at Kommissionen bør finde nye rådgivningskoncepter for at lette adgangen til innovationsfonde for mindre virksomheder; påpeger, at bureaukratiske hindringer og kompleksiteten gør det vanskeligt for SMV'er og offentlige forskningscentre fuldt ud at udnytte de europæiske innovationsprogrammer; understreger behovet for at fremme adgangen til budgetposter til støtte for nystartede virksomheders og SMV'ers arbejde, samtidig med at de fastlagte betingelser og kriterier respekteres; |
| --- | --- |

116.

| 117. | støtter Kommissionens handlingsplan for intellektuel ejendomsret om at opgradere en række eksisterende værktøjer og gøre dem egnede til den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

117.

| 118. | opfordrer til, at ordningen for intellektuel ejendomsret gøres mere effektiv for SMV'er gennem foranstaltninger til forenkling af procedurerne for registrering af intellektuelle ejendomsrettigheder, forbedring af adgangen til strategisk rådgivning om intellektuel ejendomsret og fremme af brugen af intellektuel ejendomsret som løftestang for adgang til finansiering, f.eks. gennem helpdesken for intellektuelle ejendomsrettigheder for SMV'er; fremhæver behovet for at afsætte flere ressourcer på EU-plan til bekæmpelse af illoyal og urimelig praksis på lægemiddelmarkedet; |
| --- | --- |

118.

| 119. | påpeger, at SMV'er spiller en afgørende rolle i værdikæden for lægemidler, ofte som pionerer og drivkræfter for innovation; |
| --- | --- |

119.

Øge modstandsdygtigheden: forebyggelse af mangel på lægemidler, sikre forsyningskæder, bæredygtige lægemidler, kriseberedskab og reaktionsmekanismer

| 120. | minder om, at EU's åbne strategiske autonomi er knyttet til den konstante og tilstrækkelige tilgængelighed af lægemidler i alle medlemsstater; gentager i denne forbindelse henstillingerne i sin beslutning af 17. september 2020 om manglen på lægemidler; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og EMA til at udvikle et system for tidlig varsling af mangel på lægemidler, der er baseret på en europæisk innovativ, brugervenlig, gennemsigtig og centraliseret digital platform til udveksling af oplysninger og data om mangler og med fokus på forsyningsproblemer; mener, at et sådant system bør være i stand til at bestemme mængden af eksisterende lægemidler og efterspørgsel og tilvejebringe data, der kan påvise, forudsige og forebygge mangel på lægemidler; opfordrer endvidere Kommissionen til at øge samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor og til at overvåge forpligtelsen for alle relevante aktører i udbuddet til at fremlægge tidlige og gennemsigtige oplysninger om tilgængeligheden af lægemidler, efterspørgslen efter lægemidler, parallelhandel, eksportforbud og markedsforvridninger uden unødige reguleringsmæssige og administrative byrder; |
| --- | --- |

120.

| 121. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en mekanisme til at sikre gennemsigtighed i produktions- og forsyningskæder i nødsituationer og derudover; understreger i den forbindelse vigtigheden af overvåge og bekæmpe forfalskede lægemidler; |
| --- | --- |

121.

| 122. | understreger, at lægemiddelsektoren forbliver en vigtig industriel søjle samt en drivkraft med hensyn til jobskabelse; understreger betydningen af at skabe job af høj kvalitet i EU i hele lægemiddelværdikæden og på sundhedsområdet, herunder for arbejdsstyrken af sundhedsfaglige, med støtte fra Next Generation EU-instrumentet; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen og kapacitetsopbygning i lægemiddel- og sundhedssektorene i alle medlemsstaterne ved at fremme geografisk balance, fastholdelse af talenter samt beskæftigelsesmuligheder på tværs af hele EU; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle innovative og koordinerede strategier og til at styrke udvekslingen af god praksis for så vidt angår forvaltning af lagre; mener, at EMA er det organ, der er bedst egnet til at blive udpeget som reguleringsmyndighed til at forebygge lægemiddelmangel i EU både i krisesituationer og under normale forhold; |
| --- | --- |

123.

| 124. | opfordrer Kommissionen til yderligere at udvide EMA's mandat for at gøre det muligt for EMA at overvåge mangler på lægemidler, også uafhængigt af sundhedskriser, samt at sikre, at det har de nødvendige ressourcer; |
| --- | --- |

124.

| 125. | gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at indehavere af markedsføringstilladelser og grossister overholder kravene i direktiv 2001/83/EF med henblik på at sikre passende og fortsatte forsyninger af lægemidler samt overholdelse af underretningspligten i tilfælde af midlertidig eller permanent forsyningsafbrydelse og til yderligere at præcisere disse forpligtelser for at sikre, at indehavere af markedsføringstilladelser indberetter mangel på lægemidler inden for de fastsatte frister; understreger behovet for at anvende afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse af disse retlige forpligtelser i overensstemmelse med de eksisterende lovgivningsmæssige rammer; |
| --- | --- |

125.

| 126. | insisterer på, at forpligtelsen til offentlig tjeneste, som fastsat i artikel 81 i direktiv 2001/83/EF, ikke er tilstrækkelig til at sikre, at EU som helhed er passende forsynet; opfordrer Kommissionen til at gennemføre anbefalingerne fra Den Højtstående EU-Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler som følge af Større Hændelser med henblik på at forebygge og afbøde forsyningsafbrydelser under og uden for pandemien; |
| --- | --- |

126.

| 127. | minder om, at de grundlæggende årsager til mangel på lægemidler bør håndteres og tackles hurtigst muligt under hensyntagen til forbindelserne mellem forsyningskæden og produktionsudfordringerne; |
| --- | --- |

127.

| 128. | opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at revisionen af den overordnede lovgivning om lægemidler bygger på en god forståelse af årsagerne til lægemiddelmangler; understreger behovet for, at Unionens medicinalindustri har en diversificeret forsyningskæde og en plan for afbødning af risikoen for mangel på lægemidler, så den kan håndtere eventuelle sårbarheder og risici vedrørende forsyningskæden; understreger imidlertid, at der skal indføres bæredygtige systemiske politikker, inden der gøres brug af uforholdsmæssige reguleringsmæssige krav, en forpligtelse til at levere, bøder eller dårligt udtænkt opbygning af lagre, der fragmenterer det indre marked eller truer produkternes økonomiske bæredygtighed, hvilket kan føre til yderligere mangler; |
| --- | --- |

128.

| 129. | finder det vigtigt, at det indre marked for lægemidler beskyttes, og at uberettigede import- og eksportrestriktioner, der kan skade det indre marked og føre til øgede priser, undgås, og at de, hvis de forekommer, bør håndteres af Kommissionen; opfordrer Kommissionen til at vurdere, og hvor det er nødvendigt, håndtere de negative virkninger af parallelhandel med hensyn til mangler på lægemidler i medlemsstaterne og til at tackle problemerne på passende vis ved at iværksætte de nødvendige tiltag til at sikre, at lægemidler når rettidigt ud til alle patienter i EU; |
| --- | --- |

129.

| 130. | opfordrer Kommissionen til at anvende alle dens til rådighed stående midler til at forhindre forfalskede produkter i at komme ind på markedet, eftersom sådanne produkter ofte er af lav kvalitet, er sundhedsfarlige og har store økonomiske konsekvenser; |
| --- | --- |

130.

| 131. | bemærker, at teknisk bistand til medlemsstaterne er nødvendig for en korrekt gennemførelse af det europæiske system for lægemiddelkontrol (European Medicines Verification System); |
| --- | --- |

131.

| 132. | glæder sig over, at Kommissionen fortsat vil overvåge fusioner mellem medicinalvirksomheder for at forhindre konkurrenceforvridning; |
| --- | --- |

132.

| 133. | opfordrer Kommissionen til at overveje at oprette en europæisk reserve til uforudsete udgifter til kritiske lægemidler, hvor der er stor risiko for mangel, i lighed med rescEU-mekanismen med henblik på at afhjælpe tilbagevendende mangler; |
| --- | --- |

133.

| 134. | minder om, at mangel på lægemidler har en direkte indvirkning på patienternes sundhed og sikkerhed og videreførelsen af deres behandling, navnlig for sårbare befolkningsgrupper såsom børn, ældre, gravide kvinder, personer med handicap, patienter med kroniske sygdomme eller kræft og personer på en intensivafdeling; |
| --- | --- |

134.

| 135. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en harmoniseret definition af »mangler« og standardisere rapporteringskravene for alle medlemsstaterne med henblik på at bane vej for et tættere samarbejde og øget dataudveksling i hele Europa; |
| --- | --- |

135.

Det europæiske sundhedsdataområde, sundhedsdata og GDPR

| 136. | glæder sig over initiativet om at opbygge en interoperabel digital infrastruktur for det europæiske sundhedsdataområde, som vil samle data fra den virkelige verden, udnytte det fulde potentiale af data fra den virkelige verden og adgangen til sjældne behandlinger og sikre retfærdig, gennemsigtig og ikkediskriminerende adgang til data i hele Europa; understreger, at en sammenhængende fortolkning af databeskyttelsesforordningen (20) (GDPR) i alle EU-medlemsstater er fundamentet for sådanne initiativer; |
| --- | --- |

136.

| 137. | anmoder Kommissionen om at samarbejde med medlemsstaterne om at sikre en fuldstændig og harmoniseret anvendelse af GDPR med hensyn til udførelse af kliniske forsøg på tværs af EU; |
| --- | --- |

137.

| 138. | fremhæver behovet for at fremme anvendelsen af sundhedsdata i fuld overensstemmelse med GDPR; mener desuden, at det er af allerstørste betydning at muliggøre og fremme tilliden og datainnovationen inden for digital sundhed, hvilket vil være muligt gennem uddannelse og kapacitetsopbygning for tilsynsmyndigheder, industri og patienter; |
| --- | --- |

138.

| 139. | fremhæver behovet for både at fremme primær og sekundær anvendelse af aggregerede sundhedsdata samt i forbindelse med dette behovet for en mere præcis definition af anvendelse af sekundære data i forhold til indsamling af primære data; |
| --- | --- |

139.

| 140. | understreger, at på grund af sundhedsoplysningers følsomme karakter bør Kommissionen og alle relevante agenturer beskytte og garantere, at deres behandlingsaktiviteter overholder databeskyttelsesprincipperne for lovlighed, rimelighed, åbenhed, formålsbegrænsning, dataminimering, nøjagtighed, opbevaringsbegrænsning, ægthed og fortrolighed; understreger endvidere, at medlemsstaterne og EU-organerne nøje bør overholde principperne om databeskyttelse som fastsat i artikel 4 i forordning (EU) 2018/1725 (21) og samtidig fastlægge passende tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 33 i nævnte forordning; |
| --- | --- |

140.

| 141. | minder om den afgørende rolle, som nye teknologier, digitalisering og kunstig intelligens kan spille med hensyn til at sætte forskere fra europæiske laboratorier i stand til at arbejde i et netværk og dele deres mål og resultater, samtidig med at den europæiske databeskyttelsesramme respekteres fuldt ud; opfordrer Kommissionen til at støtte foranstaltninger, der fremmer åben videnskab, med henblik på at fremskynde udvekslingen af data og forskningsresultater inden for de videnskabelige kredse i og uden for Europa; |
| --- | --- |

141.

| 142. | understreger behovet for at udvikle samlede europæiske datanetværk for at bidrage til optimal forskning og udvikling og optimale sundhedsydelser; understreger betydningen af dataudveksling og datatilgængelighed i udnyttelsen af det fulde potentiale af kunstig intelligens inden for sundhedsydelser samtidig med, at der indføres solide etiske krav og klare regler om ansvar; afviser kommercialiseringen af sådanne data og bemærker det presserende behov for at gribe ind over for salg af disse data, bl.a. inden for lægemiddelindustrien, sygeforsikringsudbydere, teknologiselskaber og arbejdsgivere; |
| --- | --- |

142.

| 143. | er af den opfattelse, at sammenkoblingen og interoperabiliteten mellem infrastrukturer til højtydende databehandling og det europæiske sundhedsdataområde vil sikre, at der er omfattende sundhedsdatasæt af høj kvalitet til rådighed, hvilket er særdeles vigtigt for forskning i og behandling af patologier, navnlig sjældne sygdomme og pædiatriske tilstande; |
| --- | --- |

143.

| 144. | støtter tilpasningen af eksisterende rammer for accept i forbindelse med beslutningstagning og indførelse af teknologier for kunstig intelligens for at sørge for en tilgang, gennem hvilken kunstig intelligens kan udvikles, indføres og implementeres i sundhedssystemer ved brug af inklusion, kapacitet og tillid; |
| --- | --- |

144.

En struktureret dialog med interessenterne

| 145. | anerkender de adskillige årsager til mangler og dermed vigtigheden af at sikre producenters og andre interessenter i forsyningskædens involvering med henblik på at forebygge og håndtere mangel på lægemidler; |
| --- | --- |

145.

| 146. | støtter Kommissionen i dens bestræbelser på at føre en struktureret dialog med relevante aktører i lægemiddelværdikæden, offentlige myndigheder, ikkestatslige patient- og sundhedsorganisationer, sundhedspersonale, herunder apotekere, og forskersamfundet som et af redskaberne til at tackle de grundlæggende årsager til mangel på lægemidler og svaghederne i den globale fremstillings- og forsyningskæde for kritiske lægemidler, farmaceutiske råvarer, mellemprodukter og aktive stoffer til fremstilling af lægemidler samt identificere innovationsmuligheder; opfordrer Kommissionen til at sikre en afbalanceret repræsentation af interessenter; |
| --- | --- |

146.

| 147. | opfordrer indtrængende Kommissionen, medlemsstaterne og interessenterne til hurtigst muligt og på baggrund af denne strukturerede dialog at fastlægge en klar og ambitiøs politisk køreplan for at sikre og modernisere Europas eksisterende fremstillingskapacitet for lægemidler, teknologi og aktive stoffer til fremstilling af lægemidler; |
| --- | --- |

147.

| 148. | mener, at der ud over den strukturerede dialog om fremstillings- og forsyningskæden også er behov for et bredere politisk lægemiddelforum på højt plan, der samler politiske beslutningstagere, lovgivere, betalere, patientorganisationer, repræsentanter for industrien og andre relevante interessenter i forsyningskæden for sundhedspleje med henblik på at dele erfaringerne fra covid-19-nødsituationen og etablere en effektiv politisk ramme til forebyggelse af mangler på lang sigt, muliggøre adgang til lægemidler for patienter, mindske forsinkelser og sikre konkurrenceevne og innovation; |
| --- | --- |

148.

| 149. | understreger de lokale apotekers værdifulde rolle og anerkender deres værdifulde bidrag under pandemien ved løbende at yde en væsentlig kvalitetsservice; understreger, at farmaceuterne er en uafhængig, pålidelig og kompetent informationskilde; foreslår en mere aktiv rolle for farmaceuter inden for aktiviteter relateret til lægemiddelovervågning for at vurdere og overvåge lægemidlers effektivitet og opfordrer medlemsstaterne til at inddrage dem i deres sundheds-, pleje- og forskningsprogrammer; opfordrer til større anerkendelse af apoteker i landdistrikterne, der muliggør, at sådanne områder kan fastholde befolkningen og sikre borgernes velfærd; |
| --- | --- |

149.

Bæredygtige og miljøvenlige lægemidler

| 150. | understreger behovet for, at lægemiddelindustrien er miljøvenlig og klimaneutral igennem lægemidlers fulde livscyklus, samtidig med at patienter sikres adgang til sikker og effektiv medicinsk behandling; opfordrer Kommissionen til at styrke inspektion og revision i hele produktionskæden, særligt uden for EU; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre standarder for miljømæssig bæredygtighed af høj kvalitet for aktive lægemiddelingredienser, der importeres fra lande uden for EU; opfordrer Kommissionen til at tage hånd om problemet med medicinsk affald i husholdningerne ved hjælp af foranstaltninger til at reducere emballagen og beholdernes størrelse for at sikre, at de ikke er større end nødvendigt, samtidig med at det sikres, at de er praktiske og sikre at håndtere for patienter og forbrugere med begrænset mobilitet, og til at bringe recepter i overensstemmelse med reelle terapeutiske behov; opfordrer Kommissionen til at overveje e-indlægssedlernes potentiale som et supplement til de nuværende papirinformationsværktøjer for at mindske brugen af papir i emballage, samtidig med at der opretholdes lige adgang til vigtige oplysninger; anerkender de skridt, der allerede er taget af lægemiddelindustrien, såsom f.eks. Eco-Pharmaco-Stewardship-initiativet; |
| --- | --- |

150.

| 151. | mener, at den europæiske grønne pagt indebærer en reel mulighed for at tilskynde lægemiddelproducenter til at deltage i den grønne genoprettelsesplan ved at producere i overensstemmelse med miljømæssige og økologiske standarder; |
| --- | --- |

151.

| 152. | understreger, at lægemiddelaffald skal håndteres i overensstemmelse med den cirkulære økonomis målsætninger; mener, at der skal være de samme krav til lægemiddelindustrien, hvad angår emballage og affaldshåndtering, som gælder for andre sektorer; opfordrer Kommissionen til at skabe en ensartet ramme for emballage, der tager højde for brugervenlighed og forholdene i branchen; |
| --- | --- |

152.

| 153. | opfordrer Kommissionen til at udforme klare retningslinjer for indkøbspolitikkens rolle i arbejdet for grønnere lægemidler; |
| --- | --- |

153.

| 154. | opfordrer Kommissionen til at imødekomme de krav, som Parlamentet fremsatte i sin beslutning af 17. september 2020 om en strategisk tilgang til lægemidler i miljøet (22), navnlig om, at den reviderer lægemiddellovgivningen for at styrke kravene til miljørisikovurdering og betingelserne for godkendelse og anvendelse af lægemidler, forudsat at markedsføringstilladelser ikke forsinkes eller afvises udelukkende på grund af negative miljøvirkninger; opfordrer endvidere Kommissionen til at fremskynde proceduren for at indhente miljørisikovurderinger af humanmedicinske lægemidler, der er godkendt før 2006, hvor de ikke er tilgængelige; |
| --- | --- |

154.

| 155. | minder om, at information såsom lægemidlers indvirkning på vand, miljøadfærd og nedbrydelighed spiller en central rolle for risikostyringen, og at denne type information bør være gennemsigtig og stilles til rådighed for alle relevante interessenter; glæder sig over Kommissionens indsats for at gøre noget ved problemet med lægemidler i miljøet; understreger, at det er nødvendigt at fortsætte og intensivere denne indsats, navnlig med hensyn til investeringer i teknologier, som giver mere effektive løsninger til at fjerne lægemidler fra spildevand, vurdere veterinærlægemidlers indvirkning på miljøet, udvikle løbende overvågning og datadeling vedrørende væsentlige mulige kilder til denne form for forurening; |
| --- | --- |

155.

| 156. | insisterer på, at Europas lægemiddelstrategi bør tage hensyn til målsætningerne i handlingsplanen for nulforurening for vand, luft og jord; |
| --- | --- |

156.

| 157. | støtter implementeringen af princippet om, at forureneren betaler for at øge lægemiddelindustriens ansvarlighed for den forurening, den måtte generere; |
| --- | --- |

157.

| 158. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte forskning, udvikling og innovation inden for lægemidler, der er lige så effektive for patienterne og i sig selv mindre skadelige for miljøet; |
| --- | --- |

158.

| 159. | understreger betydningen af investeringer i at finde nye alternative metoder, der ikke er baseret på dyr, til udvikling af lægemidler, uden at sænke beskyttelsesniveauet for menneskers sundhed og uden at skade innovationen på lægemiddelområdet; |
| --- | --- |

159.

EU er førende i verden inden for sundhedspleje

| 160. | opfordrer Kommissionen til yderligere at lette adgangen til globale markeder for EU's lægemiddelindustri, herunder SMV'er, gennem lige vilkår og solide og tydelige lovgivningsmæssige rammer, der fremmer de højeste internationale standarder for kvalitet og sikkerhed på et internationalt niveau og letter handelsaftaler, som belønner innovationsbaseret konkurrenceevne, med henblik på at gøre lægemiddelsektoren til en strategisk søjle i EU; opfordrer Kommissionen til at sikre, at handelsaftaler bidrager til forbedret adgang til sikre, effektive og økonomisk overkommelige lægemidler i EU og i tredjelande; fremhæver vigtigheden af at fjerne handelsbarrierer og ikketoldmæssige hindringer i tredjelande og sikre virksomheder, der er etableret i EU, lige adgang til internationale markeder; |
| --- | --- |

160.

| 161. | opfordrer Kommissionen til at fremme aftaler mellem EMA og reguleringsorganer uden for EU om forebyggelse af nødsituationer og koordinering af håndteringen af dem i fuld overholdelse af de højeste EU-standarder for beskyttelse af personlige data; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med Verdenshandelsorganisationens medlemmer om at lette handelen med sundhedsprodukter, øge modstandsdygtigheden i de globale forsyningskæder gennem stabil adgang til råstoffer og bidrage til en effektiv reaktion i tilfælde af en sundhedskrise; |
| --- | --- |

161.

| 162. | gentager sit tilsagn om at fortsætte samarbejdet med Kommissionen og Verdenssundhedsorganisationen om at standardisere sikre, effektive og bæredygtige lovgivningsmæssige rammer for lægemidler og forbedre adgangen til og prisoverkommeligheden af lægemidler globalt; |
| --- | --- |

162.

Patenter og TRIPS-aftalen

| 163. | bemærker, at patentbeskyttelse udgør et afgørende incitament for virksomheder til at investere i innovation og fremstille nye lægemidler; bemærker samtidig, at patenters udelukkende virkning kan føre til en begrænsning af udbuddet på markedet og reduceret adgang til lægemidler og farmaceutiske produkter; understreger, at der bør findes en balance mellem at tilskynde til innovation gennem den udelukkende virkning af patenter og at sikre adgang til lægemidler og beskytte folkesundheden; minder om, at en virksomhed, der markedsfører et lægemiddel, kan have eneret til data i en periode på otte år fra den første markedsføringstilladelse i henhold til artikel 14, stk. 11, i forordning (EF) nr. 726/2004; opfordrer Kommissionen til at foreslå en revision af denne forordning for at gøre det muligt at give midlertidig tilladelse til at udstede tvangslicenser i tilfælde af en sundhedskrise for at tillade produktion af generiske udgaver af livsvigtige lægemidler; minder om, at dette er en af de folkesundhedsrelaterede fleksibilitetsordninger på området for patentbeskyttelse, der allerede er omfattet af WTO's TRIPS-aftale, som det yderligere er bekræftet i Doha-erklæringen fra 2001; opfordrer Kommissionen til at sikre, at gennemførelsen af EU's frihandelsaftaler ikke berører muligheden for at gøre brug af fleksibiliteten i TRIPS-aftalen, og til at yde medlemsstaterne vejledning for at tilskynde til frivillige licenser frem for øjeblikkelige tvangslicenser; understreger, at der i frihandelsaftaler ikke udelukkende bør fokuseres på håndhævelse af standarder for intellektuel ejendomsret i tredjelande, men at der bør tages hensyn til indvirkningen på generiske og biosimilære lægemidler i EU og i tredjelande, samt at koordineringen af reguleringsmæssige standarder sikres; |
| --- | --- |

163.

o

o o

| 164. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

164.

---

(1)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 4.

(2)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 153.

(3)  EUT C 270 af 7.7.2021, s. 2.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0205.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0228.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0226.

(7)  EFT L 18 af 22.1.2000, s. 1.

(8)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

(9)  EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1.

(10)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 1.

(11)  EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33.

(12)  EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1.

(13)  EUT L 153 af 11.6.2019, s. 1.

(14)  EUT L 107 af 26.3.2021, s. 1.

(15)  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 1.

(16)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. november 2020 om styrkelse af Det Europæiske Lægemiddelagenturs rolle i forbindelse med kriseberedskab og krisestyring med hensyn til lægemidler og medicinsk udstyr (COM(2020)0725), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. november 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 851/2004 om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme (COM(2020)0726), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. november 2020 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af afgørelse nr. 1082/2013/EU (COM(2020)0727).

(17)  EUT C 450 af 28.12.2020, s. 1.

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1).

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

(22)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 59.

---

Torsdag den 25. november 2021

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/69

---

P9_TA(2021)0472

Politik og lovgivning vedrørende lovlig migration

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 med henstillinger til Kommissionen om politik og lovgivning vedrørende lovlig migration (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 79 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 79 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 45,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 5, 10, 12 og 16, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 5, 10, 12 og 16,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig artikel 2 i protokol 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, navnlig artikel 2 i protokol 4,

| — | der henviser til gældende EU-ret om lovlig migration, som blev udviklet mellem 2003 og 2021, og som regulerer indrejse- og opholdsbetingelserne samt rettighederne for tredjelandsstatsborgere, der arbejder i Unionen, herunder: |
| --- | --- |

—

der henviser til gældende EU-ret om lovlig migration, som blev udviklet mellem 2003 og 2021, og som regulerer indrejse- og opholdsbetingelserne samt rettighederne for tredjelandsstatsborgere, der arbejder i Unionen, herunder:

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1883 af 20. oktober 2021 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse og om ophævelse af Rådets direktiv 2009/50/EF (1), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1883 af 20. oktober 2021 om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse og om ophævelse af Rådets direktiv 2009/50/EF (1),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (2), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (2),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/36/EU af 26. februar 2014 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på arbejde som sæsonarbejdere (3), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/36/EU af 26. februar 2014 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på arbejde som sæsonarbejdere (3),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/66/EU af 15. maj 2014 om indrejse- og opholdsbetingelser for virksomhedsinternt udstationerede tredjelandsstatsborgere (4), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/66/EU af 15. maj 2014 om indrejse- og opholdsbetingelser for virksomhedsinternt udstationerede tredjelandsstatsborgere (4),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU af 13. december 2011 om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (5), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/98/EU af 13. december 2011 om én enkelt ansøgningsprocedure for en kombineret tilladelse til tredjelandsstatsborgere til at opholde sig og arbejde på en medlemsstats område og om et sæt fælles rettigheder for arbejdstagere fra tredjelande, der har lovligt ophold i en medlemsstat (5),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (6), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (6),

| — | Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (7), |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (7),

| — | Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (8), |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/589 af 13. april 2016 om et europæisk arbejdsformidlingsnet (Eures), arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne og om ændring af forordning (EU) nr. 492/2011 og (EU) nr. 1296/2013 (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/589 af 13. april 2016 om et europæisk arbejdsformidlingsnet (Eures), arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne og om ændring af forordning (EU) nr. 492/2011 og (EU) nr. 1296/2013 (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004, (EU) nr. 492/2011 og (EU) 2016/589 og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/344 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed, om ændring af forordning (EF) nr. 883/2004, (EU) nr. 492/2011 og (EU) 2016/589 og om ophævelse af afgørelse (EU) 2016/344 (11),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om covid-19 og migration af 24. juni 2021, navnlig nr. 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om covid-19 og migration af 24. juni 2021, navnlig nr. 12,

| — | der henviser til EU's Nødtrustfond for Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's Nødtrustfond for Afrika,

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 29. marts 2019 med titlen »Fitness Check on EU Legislation on legal migration« (kvalitetsanalyse af EU-lovgivningen om lovlig migration) (»kvalitetskontrollen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 29. marts 2019 med titlen »Fitness Check on EU Legislation on legal migration« (kvalitetsanalyse af EU-lovgivningen om lovlig migration) (»kvalitetskontrollen«),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2015 med titlen »En europæisk dagsorden for migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. maj 2015 med titlen »En europæisk dagsorden for migration«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. november 2020 med titlen »Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2027«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. november 2020 med titlen »Handlingsplan om integration og inklusion 2021-2027«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. april 2016 med titlen »Om en reform af det fælles europæiske asylsystem og om fremme af lovlige migrationsveje til Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. april 2016 med titlen »Om en reform af det fælles europæiske asylsystem og om fremme af lovlige migrationsveje til Europa«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2018 med titlen »Forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa: en uomgængelig del af en afbalanceret og samlet migrationspolitik«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2018 med titlen »Forbedringen af mulighederne for lovlig migration til Europa: en uomgængelig del af en afbalanceret og samlet migrationspolitik«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl,

| — | der henviser til handlingsplanen og den politiske erklæring, der blev vedtaget på topmødet mellem Unionen og Afrika om migration i Valletta den 11.-12. november 2015, særlig deres respektive dele om lovlig migration og mobilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen og den politiske erklæring, der blev vedtaget på topmødet mellem Unionen og Afrika om migration i Valletta den 11.-12. november 2015, særlig deres respektive dele om lovlig migration og mobilitet,

| — | der henviser til Kommissionens pressemeddelelse af 11. juni 2021 med titlen »Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens pressemeddelelse af 11. juni 2021 med titlen »Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries«,

| — | der henviser til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse af 23. april 2020 med titlen »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response« og Kommissionens Fælles Forskningscenters tekniske rapport af 19. maj 2020 med titlen »A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse af 23. april 2020 med titlen »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe's COVID-19 Response« og Kommissionens Fælles Forskningscenters tekniske rapport af 19. maj 2020 med titlen »A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic«,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om situationen i Middelhavet og behovet for en holistisk EU-tilgang til migration (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om nye veje for lovlig arbejdskraftmigration på grundlag af en initiativbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om nye veje for lovlig arbejdskraftmigration på grundlag af en initiativbetænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (14),

| — | der henviser til undersøgelsen fra Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker fra september 2015 med titlen »Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker fra september 2015 med titlen »Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union«,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker fra oktober 2015 med titlen »EU cooperation with third countries in the field of migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Temaafdelingen for Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender under Generaldirektoratet for Interne Politikker fra oktober 2015 med titlen »EU cooperation with third countries in the field of migration«,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste fra marts 2019 med titlen »The cost of non-Europe in the field of legal migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste fra marts 2019 med titlen »The cost of non-Europe in the field of legal migration«,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste fra september 2021 med titlen »Legal migration policy and law — European added value assessment«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste fra september 2021 med titlen »Legal migration policy and law — European added value assessment«,

| — | der henviser til Det Europæiske Migrationsnetværks undersøgelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Migrationsnetværks undersøgelser,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 13,

| — | der henviser til den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration af 19. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration af 19. december 2018,

| — | der henviser til de internationale arbejdsstandarder om arbejdskraftmigration, der blev vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisations Internationale Arbejdskonference, |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale arbejdsstandarder om arbejdskraftmigration, der blev vedtaget af Den Internationale Arbejdsorganisations Internationale Arbejdskonference,

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 18. december 1990, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af vandrende arbejdstageres og deres familiemedlemmers rettigheder, der blev vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling den 18. december 1990,

| — | der henviser til undersøgelserne om lovlig migration foretaget af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelserne om lovlig migration foretaget af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling,

| — | der henviser til FN’s særlige rapportør om migranters menneskerettigheders arbejde og rapporter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s særlige rapportør om migranters menneskerettigheders arbejde og rapporter,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Center for Global Development af 15. juli 2019 med titlen »Maximising the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Center for Global Development af 15. juli 2019 med titlen »Maximising the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships«,

| — | der henviser til rapporten fra Den Internationale Organisation for Migration fra september 2020 med titlen »Africa Migration Report: Challenging the narrative«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Internationale Organisation for Migration fra september 2020 med titlen »Africa Migration Report: Challenging the narrative«,

| — | der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste fra august 2021 med titlen »The Commission's New Pact on Migration and Asylum — Horizontal substitutive impact assessment«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste fra august 2021 med titlen »The Commission's New Pact on Migration and Asylum — Horizontal substitutive impact assessment«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 47 og 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0314/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0314/2021),

| A. | der henviser til, at en passende gennemførelse af de eksisterende retsakter om arbejdskraftmigration er lige så vigtig som at foreslå nye retsakter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en passende gennemførelse af de eksisterende retsakter om arbejdskraftmigration er lige så vigtig som at foreslå nye retsakter;

| B. | der henviser til, at det i artikel 79, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) hedder som følger: »Unionen udformer en fælles indvandringspolitik med henblik på at sikre en effektiv styring af migrationsstrømme i alle faser, en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i medlemsstaterne, samt forebyggelse og øget bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 79, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) hedder som følger: »Unionen udformer en fælles indvandringspolitik med henblik på at sikre en effektiv styring af migrationsstrømme i alle faser, en retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig lovligt i medlemsstaterne, samt forebyggelse og øget bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel«;

| C. | der henviser til, at Unionen er en af de største investorer i udvikling af menneskelig kapital i nabolandene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionen er en af de største investorer i udvikling af menneskelig kapital i nabolandene;

| D. | der henviser til, at oprettelsen af yderligere lovlige migrationsveje på EU-plan kan bidrage til at give medlemsstaterne et værktøj til at imødegå kommende demografiske udfordringer korrekt og imødekomme efterspørgslen på arbejdsmarkederne, som ikke kan imødekommes af den indenlandske arbejdsstyrke, samt forbedre matchningen af kvalifikationer på arbejdsmarkederne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at oprettelsen af yderligere lovlige migrationsveje på EU-plan kan bidrage til at give medlemsstaterne et værktøj til at imødegå kommende demografiske udfordringer korrekt og imødekomme efterspørgslen på arbejdsmarkederne, som ikke kan imødekommes af den indenlandske arbejdsstyrke, samt forbedre matchningen af kvalifikationer på arbejdsmarkederne,

| E. | der henviser til, at 23 mio. tredjelandsstatsborgere i 2020 havde lovligt ophold i medlemsstaterne, hvilket udgør ca. 5,1 % af den samlede befolkning i Unionen (15); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at 23 mio. tredjelandsstatsborgere i 2020 havde lovligt ophold i medlemsstaterne, hvilket udgør ca. 5,1 % af den samlede befolkning i Unionen (15);

| F. | der henviser til, at den lave udstedelsesfrekvens for opholdstilladelser til længerevarende ophold indikerer, at der kan være et behov for at gøre dem mere attraktive, hvilket kan opnås ved at revidere direktiv 2003/109/EF for at præcisere fordelene ved at have en EU-opholdstilladelse til længerevarende ophold og tilnærme de nationale lovgivningsordninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den lave udstedelsesfrekvens for opholdstilladelser til længerevarende ophold indikerer, at der kan være et behov for at gøre dem mere attraktive, hvilket kan opnås ved at revidere direktiv 2003/109/EF for at præcisere fordelene ved at have en EU-opholdstilladelse til længerevarende ophold og tilnærme de nationale lovgivningsordninger;

| G. | der henviser til, at ifølge Kommissionens rapport om konsekvenserne af de demografiske forandringer, der blev vedtaget den 17. juni 2020 (16), er EU-befolkningens medianalder i dag 44 år, den har været stigende i flere år, og den vil fortsætte med at stige i mindst de kommende to årtier; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ifølge Kommissionens rapport om konsekvenserne af de demografiske forandringer, der blev vedtaget den 17. juni 2020 (16), er EU-befolkningens medianalder i dag 44 år, den har været stigende i flere år, og den vil fortsætte med at stige i mindst de kommende to årtier;

| H. | der henviser til, at dette viser, at Unionen i de kommende årtier vil opleve, at en voksende andel af befolkningen består af borgere, der er 65 år og derover, mens andelen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder forventes at falde i samme tidsperiode; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dette viser, at Unionen i de kommende årtier vil opleve, at en voksende andel af befolkningen består af borgere, der er 65 år og derover, mens andelen af befolkningen i den arbejdsdygtige alder forventes at falde i samme tidsperiode;

| I. | der henviser til, at det i kvalitetskontrollen blev anført, at de nuværende EU-regler om lovlig migration har haft begrænset indflydelse med hensyn til at tiltrække de færdigheder og talenter, som er nødvendige for EU's arbejdsmarked og økonomi, og at den nuværende lovramme er fragmenteret og præsenterer en række huller samt gennemførelsesproblemer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det i kvalitetskontrollen blev anført, at de nuværende EU-regler om lovlig migration har haft begrænset indflydelse med hensyn til at tiltrække de færdigheder og talenter, som er nødvendige for EU's arbejdsmarked og økonomi, og at den nuværende lovramme er fragmenteret og præsenterer en række huller samt gennemførelsesproblemer;

| J. | der henviser til, at hovedkonklusionerne i kvalitetskontrollen fremhævede, at effektive lovlige migrationspolitikker er afgørende i forvaltningen af migrationsstrømme; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at hovedkonklusionerne i kvalitetskontrollen fremhævede, at effektive lovlige migrationspolitikker er afgørende i forvaltningen af migrationsstrømme;

| K. | der henviser til, at kommissær Ylva Johansson i forbindelse med lanceringen af talentpartnerskaberne den 11. juni 2021 anførte, at Kommissionens strategiske mål er at erstatte ulovlig migration med lovlige migrationsveje (17); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kommissær Ylva Johansson i forbindelse med lanceringen af talentpartnerskaberne den 11. juni 2021 anførte, at Kommissionens strategiske mål er at erstatte ulovlig migration med lovlige migrationsveje (17);

| L. | der henviser til, at visumforanstaltninger kan fungere som et positivt incitament i forbindelserne med tredjelande; der henviser til, at fuld gennemførelse af den for nylig reviderede visumkodeks (18) og yderligere bestræbelser på visumlettelse med tredjelande er led i en omfattende tilgang til den migrationspolitik, der er skitseret i den nye pagt om migration og asyl; der henviser til, at øget samarbejde og udveksling af oplysninger vil bidrage til at afsløre misbrug af visumreglerne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at visumforanstaltninger kan fungere som et positivt incitament i forbindelserne med tredjelande; der henviser til, at fuld gennemførelse af den for nylig reviderede visumkodeks (18) og yderligere bestræbelser på visumlettelse med tredjelande er led i en omfattende tilgang til den migrationspolitik, der er skitseret i den nye pagt om migration og asyl; der henviser til, at øget samarbejde og udveksling af oplysninger vil bidrage til at afsløre misbrug af visumreglerne;

| M. | der henviser til, at partnerskabsrammerne mellem medlemsstaterne og tredjelande kan være et afgørende redskab til at fremskynde gensidig anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer hos lovlige arbejdskraftsmigranter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at partnerskabsrammerne mellem medlemsstaterne og tredjelande kan være et afgørende redskab til at fremskynde gensidig anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer hos lovlige arbejdskraftsmigranter;

| N. | der henviser til, at flere medlemsstater allerede har indgået vellykkede partnerskaber med tredjelande for at skabe en lovlig migrationsvej for arbejdskraftmigration samt at matche arbejdsmarkedets efterspørgsel i mindre skala gennem pilotprojekter; der henviser til, at talentpartnerskaber bør bygge på positive erfaringer fra disse projekter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at flere medlemsstater allerede har indgået vellykkede partnerskaber med tredjelande for at skabe en lovlig migrationsvej for arbejdskraftmigration samt at matche arbejdsmarkedets efterspørgsel i mindre skala gennem pilotprojekter; der henviser til, at talentpartnerskaber bør bygge på positive erfaringer fra disse projekter;

| O. | der henviser til, at det fornyede europæiske partnerskab for integration med arbejdsmarkedets parter ser ud til at udvide det fremtidige samarbejde, så det også omfatter arbejdskraftmigration; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det fornyede europæiske partnerskab for integration med arbejdsmarkedets parter ser ud til at udvide det fremtidige samarbejde, så det også omfatter arbejdskraftmigration;

| P. | der henviser til, at misforholdet mellem kvalifikationer på medlemsstaternes arbejdsmarkeder har vist sig at være meget dyrt for Unionen, hvis økonomi har mistet over 2 % af produktiviteten om året ifølge en undersøgelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fra 2018 (19); der henviser til, at det i denne undersøgelse anføres, at misforholdet forekommer på alle kvalifikationsniveauer — lige fra kokke og lastbilchauffører til læger og lærere; der henviser til, at det i undersøgelsen fastholdes, at de nuværende lovgivningsordninger er utilstrækkelige til at sikre, at Unionen forbliver økonomisk konkurrencedygtig på både kort, mellemlang og lang sigt, og til at opfylde kravene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at misforholdet mellem kvalifikationer på medlemsstaternes arbejdsmarkeder har vist sig at være meget dyrt for Unionen, hvis økonomi har mistet over 2 % af produktiviteten om året ifølge en undersøgelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fra 2018 (19); der henviser til, at det i denne undersøgelse anføres, at misforholdet forekommer på alle kvalifikationsniveauer — lige fra kokke og lastbilchauffører til læger og lærere; der henviser til, at det i undersøgelsen fastholdes, at de nuværende lovgivningsordninger er utilstrækkelige til at sikre, at Unionen forbliver økonomisk konkurrencedygtig på både kort, mellemlang og lang sigt, og til at opfylde kravene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder;

| Q. | der henviser til, at der i 2017 var omkring 3,1 millioner tredjelandsstatsborgere med en EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge sammenlignet med ca. 7,1 mio. tredjelandsstatsborgere med en national opholdstilladelse for fastboende udlændinge (20); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i 2017 var omkring 3,1 millioner tredjelandsstatsborgere med en EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge sammenlignet med ca. 7,1 mio. tredjelandsstatsborgere med en national opholdstilladelse for fastboende udlændinge (20);

| R. | der henviser til, at de to vigtigste mål i direktiv 2011/98/EU er lettelse af ansøgningsprocedurerne for en kombineret arbejds- og opholdstilladelse og ligebehandling; der henviser til, at evalueringen af direktivet som led i kvalitetskontrollen og gennemførelsesrapporten afdækkede en række mangler med hensyn til opfyldelsen af disse mål; der henviser til, at for at afhjælpe disse mangler meddelte Kommissionen i sin nye pagt om migration og asyl en række nye initiativer, herunder en revision af dette direktiv; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de to vigtigste mål i direktiv 2011/98/EU er lettelse af ansøgningsprocedurerne for en kombineret arbejds- og opholdstilladelse og ligebehandling; der henviser til, at evalueringen af direktivet som led i kvalitetskontrollen og gennemførelsesrapporten afdækkede en række mangler med hensyn til opfyldelsen af disse mål; der henviser til, at for at afhjælpe disse mangler meddelte Kommissionen i sin nye pagt om migration og asyl en række nye initiativer, herunder en revision af dette direktiv;

| S. | der henviser til, at den tekniske udvikling har ændret den måde, verden fungerer på, og har skabt en situation, hvor mange EU-arbejdstagere og selvstændige fjernarbejder, der henviser til, at fjernarbejdere i øjeblikket sidder fast i en juridisk gråzone, fordi de ikke kan ansøge om en traditionel arbejdstilladelse i en medlemsstat (21); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den tekniske udvikling har ændret den måde, verden fungerer på, og har skabt en situation, hvor mange EU-arbejdstagere og selvstændige fjernarbejder, der henviser til, at fjernarbejdere i øjeblikket sidder fast i en juridisk gråzone, fordi de ikke kan ansøge om en traditionel arbejdstilladelse i en medlemsstat (21);

| T. | der henviser til, at en række medlemsstater har lanceret »digitale nomadevisa«, som har til formål at gøre det lettere for fjernarbejdere eller selvstændige, der bor langt væk i en medlemsstat, at få ophold og arbejdstilladelse (22); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at en række medlemsstater har lanceret »digitale nomadevisa«, som har til formål at gøre det lettere for fjernarbejdere eller selvstændige, der bor langt væk i en medlemsstat, at få ophold og arbejdstilladelse (22);

| U. | der henviser til, at Unionen er i gang med et økonomisk opsving efter pandemien; der henviser til, at bedre lovgivningsordninger for lovlig arbejdskraftmigration er en afgørende faktor for Unionens økonomiske genopretning; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Unionen er i gang med et økonomisk opsving efter pandemien; der henviser til, at bedre lovgivningsordninger for lovlig arbejdskraftmigration er en afgørende faktor for Unionens økonomiske genopretning;

| V. | der henviser til, at i henhold til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse af 23. april 2020 med titlen »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response«, er gennemsnitligt 13 % af de arbejdstagere, der spiller en nøglerolle i samfundet, indvandrere til Unionen, hvilket viser, at de spillede en afgørende rolle hvad angår Unionens evne til at håndtere covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at i henhold til Kommissionens Fælles Forskningscenters undersøgelse af 23. april 2020 med titlen »Immigrant Key Workers: Their Contribution to Europe’s COVID-19 Response«, er gennemsnitligt 13 % af de arbejdstagere, der spiller en nøglerolle i samfundet, indvandrere til Unionen, hvilket viser, at de spillede en afgørende rolle hvad angår Unionens evne til at håndtere covid-19-pandemien;

| W. | der henviser til, at den direkte forbindelse mellem opholdstilladelsen for en tredjelandsstatsborger med lovligt ophold og dennes arbejdsgiver udsætter vedkommende for potentiel udnyttelse af arbejdskraft; der henviser til, at der har været opfordringer til at afvikle denne slags tilladelser og i stedet give tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold lov til at skifte arbejdsgiver uden at miste deres arbejdstilladelse (23); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den direkte forbindelse mellem opholdstilladelsen for en tredjelandsstatsborger med lovligt ophold og dennes arbejdsgiver udsætter vedkommende for potentiel udnyttelse af arbejdskraft; der henviser til, at der har været opfordringer til at afvikle denne slags tilladelser og i stedet give tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold lov til at skifte arbejdsgiver uden at miste deres arbejdstilladelse (23);

| X. | der henviser til, at direktiv 2009/52/EF indeholder sanktioner og foranstaltninger, som kan anvendes mod arbejdsgivere, der udnytter tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, som arbejder; der henviser til, at tredjelandsstatsborgere, som er kommet lovligt ind i Unionen, også kan udnyttes og bør have samme beskyttelsesniveau; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at direktiv 2009/52/EF indeholder sanktioner og foranstaltninger, som kan anvendes mod arbejdsgivere, der udnytter tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold, som arbejder; der henviser til, at tredjelandsstatsborgere, som er kommet lovligt ind i Unionen, også kan udnyttes og bør have samme beskyttelsesniveau;

| Y. | der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmyndighed har styrket sin grænseoverskridende operationelle kapacitet til at støtte og styrke nationale arbejdstilsyn og myndigheder samt arbejdsmarkedets parter for at fremme retfærdig arbejdskraftmobilitet og bekæmpe grænseoverskridende svig og misbrug; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmyndighed har styrket sin grænseoverskridende operationelle kapacitet til at støtte og styrke nationale arbejdstilsyn og myndigheder samt arbejdsmarkedets parter for at fremme retfærdig arbejdskraftmobilitet og bekæmpe grænseoverskridende svig og misbrug;

| 1. | mener, at Unionen for at imødegå kommende demografiske udfordringer i medlemsstaterne, idet data viser, at andelen af indbyggere på 65 år eller derover forventes at udgøre omkring en tredjedel af Unionens befolkning i 2050 (24), hvilket vil medføre en betydelig mangel på arbejdskraft på alle kvalifikationsniveauer (25), er nødt til at fremlægge nye muligheder for lovlig arbejdskraftmigration til Unionen, samtidig med at der tages hensyn til, at medlemsstaternes arbejdsmarkeder er forskellige og står over for forskellige former for mangel på arbejdskraft og udfordringer; er af den opfattelse, at sådanne nye veje vil vise sig at være afgørende for at øge Unionens økonomiske konkurrenceevne og globale indflydelse som forkæmper for demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettigheder og fri handel med varer og tjenesteydelser og som leder i kampen mod klimaændringer; bemærker, at sådanne nye veje bør sikre anstændige arbejdsvilkår og mindske udnyttelsen af arbejdstagere fra tredjelande; bemærker endvidere, at det i et scenarie, hvor hindringerne for lovlig arbejdskraftmigration mindskes, og hvor forskelsbehandlingen af arbejdstagere fra tredjelande mindskes på arbejdsmarkedet, anslås, at der på lang sigt kan opnås BNP-gevinster på 74 mia. EUR om året i Unionen (26); er bekymret over, at store hindringer for lovlig arbejdskraftmigration medfører mindre tiltrækningskraft for Unionen i den globale konkurrence af arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer; fremhæver, at indførelsen af nye lovlige kanaler for migranter til at rejse ind i Unionen for at arbejde kan generere op til 37,6 mia. EUR i BNP-gevinster om året (27); |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder Kommissionen om på grundlag af artikel 79, stk. 2, navnlig litra a) og b), i TEUF senest den 31. januar 2022 at forelægge et forslag til retsakt, der skal tjene som en pakke af forslag, der skal lette og fremme indrejse i og mobilitet inden for Unionen for lovligt vandrende tredjelandsstatsborgere, der søger arbejde eller allerede har en arbejdstilladelse, og påpeger, at ved at ensrette bestemmelserne på tværs af de eksisterende direktiver om lovlig migration kan bureaukratiet mindskes, harmonisering og ligebehandling fremmes og udnyttelse af arbejdskraft forhindres i overensstemmelse med henstillingerne i bilaget til denne betænkning; bemærker, at en sådan ny retsakt, der støtter lovlig indvandring af arbejdskraft fra tredjelande og en højere grad af mobilitet, fortsat er et af de vigtigste svar på det nuværende misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at oprettelsen af en talentpulje på EU-plan for tredjelandsstatsborgere, der ønsker at ansøge om arbejde med henblik på lovlig migration til en medlemsstat, såvel som for EU-baserede arbejdsgivere til at søge efter potentielle arbejdstagere i tredjelande, vil være et vigtigt redskab til at nå formålet med den foreslåede retsakt, og opfordrer Kommissionen til at medtage oprettelsen af en sådan talentmasse i sit forslag; foreslår, at Kommissionen i talentpuljen inkluderer et EU-netværk for fjernansættelse af talenter, som vil gøre det muligt for tredjelandsstatsborgere at fjernarbejde i en anden medlemsstat end den, hvor de er bosiddende, og Kommissionen og medlemsstaterne vil kunne samarbejde om bedre at forstå fordelene og udfordringerne ved at ansætte tredjelandsstatsborgere talent på afstand og fremme fair fjernansættelse af internationale talenter; påpeger, at et sådant netværk ville være valgfrit for medlemsstaterne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | støtter Kommissionens erklæring i dens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl vedrørende fremme af kortvarig mobilitet som et supplement til lovlige migrationsveje, navnlig med henblik på forskning eller studier for at forbedre samarbejdet opstrøms med tredjelande, og anmoder Kommissionen om at undersøge denne retning yderligere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anmoder Kommissionen om at tage hensyn til artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets delvise foreløbige aftale om det omarbejdede direktiv om modtagelsesforhold og dermed mindske de negative virkninger af tvungen inaktivitet indtil afslutningen af asylproceduren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over direktiv (EU) 2021/1883 (det reviderede direktiv om det blå EU-kort), men mener, at det er utilstrækkeligt, eftersom arbejdsmarkederne i Unionen også har behov for lavt- og mellemuddannede arbejdstagere, selv om disse behov er forskellige; bemærker, at Unionen allerede er afhængig af dem inden for væsentlige sektorer såsom landbrug og sundhedspleje (28); opfordrer derfor Kommissionen til i sit forslag at prioritere at medtage en ambitiøs indrejseordning for lavt- og mellemuddannede arbejdstagere fra tredjelande i samråd med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, idet medlemsstaternes behov afspejles; opfordrer Kommissionen til at medtage oprettelsen af en ramme for validering og anerkendelse af tredjelandsstatsborgeres færdigheder og kvalifikationer, herunder erhvervsuddannelse, baseret på objektive og ensartede kriterier, for at lette deres tidlige integration på arbejdsmarkedet; anmoder om, at rammen for validering og anerkendelse af færdigheder og kvalifikationer sikrer, at tredjelandsstatsborgere konsekvent behandles retfærdigt i løbet af validerings- og anerkendelsesprocessen, muliggør effektive ordninger og procedurer og letter indhentning af oplysninger på en effektiv og nem måde; opfordrer Kommissionen til at insistere på, at de nationale myndigheder fortsat udveksler oplysninger og bedste praksis med hinanden; opfordrer endvidere Kommissionen til med alle tilgængelige midler, herunder ved hjælp af målrettede kampagner, at fremme det reviderede direktiv om det blå EU-kort, herunder i nystartede virksomheder og i IT-sektoren, hvor færdigheder anerkendes på samme måde som kvalifikationer som fastsat i artikel 26, sammenholdt med bilag I til nævnte direktiv; minder imidlertid om, at i henhold til artikel 79, stk. 5, i TEUF berører den artikel ikke »medlemsstaternes ret til at fastlægge antallet af tredjelandsstatsborgere, der kan indrejse fra tredjelande på deres område for at søge arbejde som lønmodtager eller selvstændig erhvervsdrivende«: |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at Unionen har behov for at tiltrække flere selvstændige og iværksættere og er nødt til at fremme innovation, f.eks. gennem unges mobilitet og nomadeordninger; opfordrer Kommissionen til i sit forslag at medtage en EU-dækkende indrejse- og opholdsordning for selvstændige og kulturarbejdere, der er baseret på objektive og ensartede kriterier, navnlig for dem, der arbejder for at etablere små og mellemstore virksomheder og nystartede virksomheder, og for meget mobile selvstændige tredjelandsstatsborgere såsom kunstnere og kulturarbejdere, for at Unionen kan forblive relevant og konkurrencedygtig på det globale marked og således øge fleksibiliteten, robustheden, stabiliteten og væksten i økonomien, samtidig med at der skabes nye økonomiske aktiviteter og beskæftigelsesmuligheder; insisterer på, at de foreslåede ordninger skal omfatte foranstaltninger, der styrker de grundlæggende rettigheder og fremmer ligebehandling af arbejdstagere fra tredjelande; mener, at Kommissionen bør indføre et femårigt visum til flere indrejser, som gør det muligt for denne kategori af tredjelandsstatsborgere at indrejse i Unionen i op til 90 dage om året; |
| --- | --- |

7.

| 8. | anmoder Kommissionen om i sit forslag at medtage en ramme for talentpartnerskaber med tredjelande, som medlemsstaterne frivilligt kan tilvælge, der er skræddersyet til situationen og til gavn for både afsender- og modtagerlandene, og som bør omfatte erhvervsuddannelsesprogrammer baseret på færdigheder, navnlig egnethedsprøver samt observation og simuleringer på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til at sikre, at denne ramme giver Parlamentet mulighed for fuldt ud at udøve sin kontrol- og evalueringsrolle, og at forslaget omfatter passende mekanismer til at forhindre udnyttelse af arbejdskraft og sikre ligebehandling; fremhæver, at inspiration til talentpartnerskaber kan findes i eksisterende kompetencebaserede aftaler i medlemsstaterne, og at talentpartnerskaberne bør udvikles i samråd med relevante organisationer, både i medlemsstaterne og i tredjelande; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fastholder, at det er afgørende at følge en anderledes og afbalanceret tilgang til forholdet mellem Unionen og tredjelande på migrationsområdet; opfordrer Unionen til at stræbe efter formelle aftaler med partnerlande om migrationsmobilitet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over Kommissionens planlagte revision af direktiv 2011/98/EU; bemærker, at et af målene med det direktiv er at forenkle og harmonisere de regler om tilladelser, der i øjeblikket finder anvendelse i medlemsstaterne, og at fremme ligebehandling, og at disse mål ikke er blevet opfyldt fuldt ud, idet nogle af direktivets bestemmelser gennemføres på forskellige måder på tværs af Unionen; mener endvidere, at Kommissionen bør tage de nødvendige skridt til først og fremmest at sikre, at dette direktiv gennemføres korrekt af medlemsstaterne, for det andet at det ændres, således at ansøgninger om en kombineret tilladelse kan indgives både fra en medlemsstat og fra et tredjeland, og for det tredje — for yderligere at forenkle og harmonisere reglerne — at proceduren for opnåelse af indrejsevisum reguleres klart for at undgå den situation, at ansøgerne skal fremlægge de dokumenter, der er nødvendige for at opnå en kombineret tilladelse, to gange, og for at reducere arbejdstageres afhængighed og risikoen for udnyttelse; påpeger, at indgivelse af en ansøgning fra en medlemsstat kun bør være mulig, hvis tredjelandsstatsborgeren er i besiddelse af en opholdstilladelse på det tidspunkt, hvor ansøgningen indgives; opfordrer Kommissionen til at medtage sådanne ændringer til direktivet i sit forslag; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anmoder om, at Kommissionen i sit forslag medtager oprettelsen af et tværnationalt netværk for rådgivningstjenester, der skal forvaltes af Kommissionen, for lovligt vandrende arbejdstagere fra tredjelande, idet hver medlemsstat udpeger en ledende myndighed til at behandle ansøgninger og koordinere den rådgivning og information, der gives til tredjelandsstatsborgere, der ansøger om arbejde i Unionen eller allerede har en arbejdstilladelse; insisterer på, at de ledende myndigheder bør være ansvarlige for udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om arbejdstagere fra tredjelande og bør fungere som kontaktpunkter for arbejdstagere og arbejdsgivere med hensyn til talentpuljen og bør give relevante oplysninger til tredjelandsstatsborgere, der er interesserede i lovligt at migrere til Unionen med henblik på arbejde; påpeger, at sådanne oplysninger kan fremsendes enten virtuelt eller via relevante organer, der er til stede i tredjelande, såsom medlemsstaternes ambassader eller EU-delegationer; anmoder om, at de ledende myndigheder også er ansvarlige for en tæt indbyrdes koordinering med hensyn til ansøgninger om en kombineret tilladelse til at opholde sig og arbejde i overensstemmelse med direktiv 2011/98/EU for at undgå dobbelt indsendelse og for at opfordre medarbejdere til at overveje muligheden for at ansøge om denne tilladelse og at støtte dem i denne indsats; påpeger, at der er behov for at lette indsamlingen af data, statistikker og dokumentation, og at der er behov for udveksling af information mellem medlemsstaterne med henblik på at gøre EU-retten om lovlig migration mere effektiv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til i sit forslag at medtage en ændring af direktiv 2014/36/EU for at give indehavere af arbejdstilladelser i henhold til nævnte direktiv en periode på tre måneder til at søge ny beskæftigelse efter at have forladt deres tidligere arbejdsgiver, uden at deres arbejdstilladelse inddrages, hvilket giver dem mulighed for lovligt at opholde sig i den pågældende medlemsstat indtil udløbet af den periode, de har ret til at opholde sig, men ikke længere end ni måneder, som fastsat i nævnte direktiv, forudsat at de ansøger om arbejde hos en anden arbejdsgiver i hele denne periode; opfordrer endvidere Kommissionen til — med henblik på at undgå udnyttelse af arbejdskraft — at tilskynde medlemsstaterne til fuldt ud at anvende denne bestemmelse og dermed ophæve forbindelsen mellem på den ene side opholdstilladelsen og på den anden side arbejdsgiveren og stillingen; opfordrer Kommissionen til i sit forslag at medtage en ændring af direktivet for at give medlemsstaterne mulighed for at forny arbejdstilladelser med henblik på sæsonarbejde i en periode på i alt fem år; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anmoder Kommissionen om i sit forslag at medtage en ændring af direktiv 2009/52/EF for at tilpasse dets anvendelsesområde til at omfatte udnyttede tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, der arbejder i Unionen, og som er ofre for forhold, der påvirker deres sundhed og sikkerhed og krænker deres menneskelige værdighed, og forbedre håndhævelsen af bestemmelserne om ligebehandling såsom tilgængelige og effektive klagemekanismer og adgang til domstolsprøvelse for alle arbejdstagere i tilfælde af udnyttelse og andre strafbare handlinger; |
| --- | --- |

13.

| 14. | er af den opfattelse, at direktiv 2003/109/EF, der i øjeblikket underudnyttes og ikke giver en effektiv ret til mobilitet inden for EU, bør ændres for at gøre det muligt for tredjelandsstatsborgere, der er fastboende i en medlemsstat, at opholde sig permanent i en anden medlemsstat fra den dato, hvor deres tilladelse udstedes, på vilkår svarende til dem, der gælder for unionsborgere, og for at reducere antallet af år med bopæl i det pågældende land, der kræves for at opnå status som fastboende udlænding i Unionen, fra fem til tre år, og anmoder Kommissionen om at medtage disse ændringer i sin kommende revision af nævnte direktiv; anerkender, at uafbrudt ophold i én medlemsstat er et af de aspekter, der fremmer en korrekt integration af en person i et samfund, inden den pågældende person beslutter sig for at opholde sig i en anden medlemsstat; opfordrer Kommissionen til at medtage disse ændringsforslag i sit forslag; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den opfattelse, at der er behov for tilstrækkelige midler til de forslag, der er omhandlet i denne betænkning, og mener, at de finansielle virkninger af de fremsatte forslag bør dækkes af den relevante EU-budgetbevilling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og henstillingerne i bilaget til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 382 af 28.10.2021, s. 1.

(2)  EUT L 132 af 21.5.2016, s. 21.

(3)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 375.

(4)  EUT L 157 af 27.5.2014, s. 1.

(5)  EUT L 343 af 23.12.2011, s. 1.

(6)  EUT L 168 af 30.6.2009, s. 24.

(7)  EUT L 16 af 23.1.2004, s. 44.

(8)  EUT L 251 af 3.10.2003, s. 12.

(9)  EUT L 337 af 20.12.2011, s. 9.

(10)  EUT L 107 af 22.4.2016, s. 1.

(11)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 21.

(12)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 9.

(13)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 82.

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0260.

(15)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2.

(16)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf.

(17)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_21_2921.

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 810/2009 af 13. juli 2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (EUT L 243 af 15.9.2009, s. 1).

(19)  https://www.eesc.europa.eu/da/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(20)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents.

(21)  https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20days.

(22)  Ibidem.

(23)  https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf.

(24)  Ageing Europe — looking at the lives of older people in the EU — 2020-udgave.

(25)  https://www.eesc.europa.eu/da/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more.

(26)  Navarra, C. og Fernandes M.: Legal migration policy and law — European added value assessment, European Parliamentary Research Service, 2021, med bilag I og II.

(27)  Ibidem.

(28)  https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en.

---

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

HENSTILLINGER VEDRØRENDE INDHOLDET AF DET FORSLAG, DER ANMODES OM

Henstilling 1 (om oprettelse af en EU-dækkende talentpulje for lovligt vandrende tredjelandsstatsborgere)

| — | Europa-Parlamentet mener, at den retsakt, der skal vedtages, bør oprette en EU-dækkende talentpulje og matchingplatform for tredjelandsstatsborgere, der ønsker at søge arbejde og lovligt migrere til en medlemsstat, samt for EU-baserede arbejdsgivere til at søge efter potentielle arbejdstagere i tredjelande og bør lette indrejse og fri bevægelighed for arbejdstagere fra tredjelande. Jobmatching via EU-talentpuljen bør foregå på et frivilligt grundlag. Europa-Parlamentet mener, at en sådan EU-dækkende talentpulje bør skabe synergier med den eksisterende ramme, og at retsakten derfor bør ændre forordning (EU) 2016/589 med henblik på at udvide det nuværende anvendelsesområde for Euresportalen, der blev oprettet ved nævnte forordning. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet mener, at den retsakt, der skal vedtages, bør oprette en EU-dækkende talentpulje og matchingplatform for tredjelandsstatsborgere, der ønsker at søge arbejde og lovligt migrere til en medlemsstat, samt for EU-baserede arbejdsgivere til at søge efter potentielle arbejdstagere i tredjelande og bør lette indrejse og fri bevægelighed for arbejdstagere fra tredjelande. Jobmatching via EU-talentpuljen bør foregå på et frivilligt grundlag. Europa-Parlamentet mener, at en sådan EU-dækkende talentpulje bør skabe synergier med den eksisterende ramme, og at retsakten derfor bør ændre forordning (EU) 2016/589 med henblik på at udvide det nuværende anvendelsesområde for Euresportalen, der blev oprettet ved nævnte forordning.

| — | EU-talentpuljen, som oprettet ved den lovgivningsmæssige retsakt, ville gøre det muligt for tredjelandsstatsborgere at tilkendegive deres interesse i og ansøge om arbejde, samtidig med at arbejdsgiverne får mulighed for at søge efter potentielle arbejdstagere. Tredjelandsstatsborgere bør kunne ansøge om arbejde, hvis der er mangel på medlemsstaternes arbejdsmarkeder, efter at de har gennemgået en gennemsigtig og ikkediskriminerende ansøgnings- og forhåndsscreeningsproces, som fremmes af Unionen. EU-talentpuljen vil fungere som et valgfrit redskab, som medlemsstaterne kan anvende til at imødekomme den efterspørgsel og mangel på arbejdskraft i medlemsstaterne, som ikke kan opfyldes af den indenlandske arbejdsstyrke. EU-talentpuljen bør suppleres med øget koordinering mellem de deltagende nationale myndigheder med inddragelse af offentlige arbejdsformidlinger og lokale myndigheder, og den bør tage hensyn til særlige nationale forhold og de forskellige krav på de nationale arbejdsmarkeder. Fremme af EU-talentpuljen og anvendelse heraf vil kunne øges gennem målrettet formidling af information, der fremmer EU-talentpuljen og matchingplatformen i tredjelande og deltagende medlemsstater. I denne ånd bør det tværnationale netværk af rådgivningstjenester på EU-plan, der henvises til i henstilling 6, lette driften af EU-talentpuljen og fungere som kontaktpunkt for EU-talentpuljen i medlemsstaterne. Anvendelse af dette netværk, der er baseret på en harmonisering af applikationerne, vil bidrage til at mindske bureaukratiet på medlemsstatsniveau. Inden for EU-talentpuljen bør der oprettes et EU-netværk for fjernansættelse af talenter, der gør det muligt for tredjelandsstatsborgere at fjernarbejde i en anden medlemsstat end den, hvor de er bosiddende, og sådanne fjernarbejdere bør have ret til ligebehandling. |
| --- | --- |

—

EU-talentpuljen, som oprettet ved den lovgivningsmæssige retsakt, ville gøre det muligt for tredjelandsstatsborgere at tilkendegive deres interesse i og ansøge om arbejde, samtidig med at arbejdsgiverne får mulighed for at søge efter potentielle arbejdstagere. Tredjelandsstatsborgere bør kunne ansøge om arbejde, hvis der er mangel på medlemsstaternes arbejdsmarkeder, efter at de har gennemgået en gennemsigtig og ikkediskriminerende ansøgnings- og forhåndsscreeningsproces, som fremmes af Unionen. EU-talentpuljen vil fungere som et valgfrit redskab, som medlemsstaterne kan anvende til at imødekomme den efterspørgsel og mangel på arbejdskraft i medlemsstaterne, som ikke kan opfyldes af den indenlandske arbejdsstyrke. EU-talentpuljen bør suppleres med øget koordinering mellem de deltagende nationale myndigheder med inddragelse af offentlige arbejdsformidlinger og lokale myndigheder, og den bør tage hensyn til særlige nationale forhold og de forskellige krav på de nationale arbejdsmarkeder. Fremme af EU-talentpuljen og anvendelse heraf vil kunne øges gennem målrettet formidling af information, der fremmer EU-talentpuljen og matchingplatformen i tredjelande og deltagende medlemsstater. I denne ånd bør det tværnationale netværk af rådgivningstjenester på EU-plan, der henvises til i henstilling 6, lette driften af EU-talentpuljen og fungere som kontaktpunkt for EU-talentpuljen i medlemsstaterne. Anvendelse af dette netværk, der er baseret på en harmonisering af applikationerne, vil bidrage til at mindske bureaukratiet på medlemsstatsniveau. Inden for EU-talentpuljen bør der oprettes et EU-netværk for fjernansættelse af talenter, der gør det muligt for tredjelandsstatsborgere at fjernarbejde i en anden medlemsstat end den, hvor de er bosiddende, og sådanne fjernarbejdere bør have ret til ligebehandling.

Henstilling 2 (om en adgangsordning for lavt- og mellemuddannede arbejdstagere fra tredjelande)

| — | I betragtning af de demografiske udfordringer og den globale konkurrence om talent er der et presserende behov for, at mange medlemsstater forbedrer deres tiltrækningskraft og indfører indrejseordninger for alle kvalificerede arbejdstagere fra tredjelande, ikke kun for højt kvalificerede arbejdstagere. I kraft af erstatningen af Rådets direktiv 2009/50/EF med direktiv (EU) 2021/1883 (det reviderede direktiv om det blå EU-kort) har Unionen taget betydelige skridt til at nå dette mål for højt kvalificerede arbejdstagere fra tredjelande. Det er imidlertid bydende nødvendigt, at det også når dette mål for arbejdstagere fra tredjelande, der anses for at være lavt- og mellemuddannede for at besætte ledige stillinger og forbedre matchningen af de forskellige behov på medlemsstaternes arbejdsmarkeder, som fastsat af medlemsstaterne selv, og for at sikre konsekvent anvendelse af Unionens værdier. Dette vil yderligere styrke Unionens økonomiske konkurrenceevne. |
| --- | --- |

—

I betragtning af de demografiske udfordringer og den globale konkurrence om talent er der et presserende behov for, at mange medlemsstater forbedrer deres tiltrækningskraft og indfører indrejseordninger for alle kvalificerede arbejdstagere fra tredjelande, ikke kun for højt kvalificerede arbejdstagere. I kraft af erstatningen af Rådets direktiv 2009/50/EF med direktiv (EU) 2021/1883 (det reviderede direktiv om det blå EU-kort) har Unionen taget betydelige skridt til at nå dette mål for højt kvalificerede arbejdstagere fra tredjelande. Det er imidlertid bydende nødvendigt, at det også når dette mål for arbejdstagere fra tredjelande, der anses for at være lavt- og mellemuddannede for at besætte ledige stillinger og forbedre matchningen af de forskellige behov på medlemsstaternes arbejdsmarkeder, som fastsat af medlemsstaterne selv, og for at sikre konsekvent anvendelse af Unionens værdier. Dette vil yderligere styrke Unionens økonomiske konkurrenceevne.

| — | For at tage behørigt hensyn til dette spørgsmål opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til i den retsakt, der skal vedtages, at medtage bestemmelser om indførelse af en indrejse- og opholdsordning for lavt- og mellemuddannede arbejdstagere fra tredjelande. Ordningen bør sikre ligebehandling i overensstemmelse med gældende EU-ret om arbejdskraftmigration og omfatte etablering af en ramme, inden for hvilken arbejdstagere fra tredjelande kan få deres færdigheder og kvalifikationer behørigt anerkendt og valideret til brug på medlemsstaternes arbejdsmarkeder. For at forhindre misbrug af arbejdstagere fra tredjelande og sikre, at de behandles på lige fod, når de arbejder eller ansøger om arbejde i Unionen, opfordrer Europa-Parlamentet, samtidig med at det insisterer på en korrekt gennemførelse af direktiv 2009/52/EF og dets overvågningsmekanismer, til, at direktivet ændres, så det kommer til at omfatte arbejdstagere fra tredjelande med lovligt ophold i dets anvendelsesområde, jf. henstilling 8. Desuden opfordrer Europa-Parlamentet til, at medlemsstaterne gennemfører de relevante eksisterende retlige rammer om lovlig arbejdskraftmigration korrekt. |
| --- | --- |

—

For at tage behørigt hensyn til dette spørgsmål opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til i den retsakt, der skal vedtages, at medtage bestemmelser om indførelse af en indrejse- og opholdsordning for lavt- og mellemuddannede arbejdstagere fra tredjelande. Ordningen bør sikre ligebehandling i overensstemmelse med gældende EU-ret om arbejdskraftmigration og omfatte etablering af en ramme, inden for hvilken arbejdstagere fra tredjelande kan få deres færdigheder og kvalifikationer behørigt anerkendt og valideret til brug på medlemsstaternes arbejdsmarkeder. For at forhindre misbrug af arbejdstagere fra tredjelande og sikre, at de behandles på lige fod, når de arbejder eller ansøger om arbejde i Unionen, opfordrer Europa-Parlamentet, samtidig med at det insisterer på en korrekt gennemførelse af direktiv 2009/52/EF og dets overvågningsmekanismer, til, at direktivet ændres, så det kommer til at omfatte arbejdstagere fra tredjelande med lovligt ophold i dets anvendelsesområde, jf. henstilling 8. Desuden opfordrer Europa-Parlamentet til, at medlemsstaterne gennemfører de relevante eksisterende retlige rammer om lovlig arbejdskraftmigration korrekt.

Henstilling 3 (om en adgangsordning for iværksættere og selvstændige erhvervsdrivende)

| — | Traditionelt udstedes arbejdstilladelser der, hvor tredjelandsstatsborgeren allerede har et tilbud om ansættelse. Europa-Parlamentet er imidlertid af den opfattelse, at grundlaget for udstedelse af arbejdstilladelser kunne forbedres og udvikles yderligere. På samme måde har Kommissionen erklæret, at dens mål er at tilskynde flere til at blive iværksættere og dermed forbedre Unionens resultater inden for innovation, kreativitet og økonomi (1). Selvstændige tredjelandsstatsborgere eller tredjelandsstatsborgere, der arbejder som iværksættere, kan opleve, at miljøet i deres hjemland ikke er befordrende for deres opstartsvirksomhed eller for deres indsats som iværksættere. Gennem en EU-dækkende indrejseordning kan sådanne tredjelandsstatsborgere få mulighed for lovligt at migrere til Unionen og etablere sig og drive virksomhed. Tiltag på EU-plan bør tilstræbe et gunstigt klima for iværksætteri, herunder for tredjelandsstatsborgere, og høje fælles standarder med hensyn til iværksætteres og selvstændige erhvervsdrivendes grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

—

Traditionelt udstedes arbejdstilladelser der, hvor tredjelandsstatsborgeren allerede har et tilbud om ansættelse. Europa-Parlamentet er imidlertid af den opfattelse, at grundlaget for udstedelse af arbejdstilladelser kunne forbedres og udvikles yderligere. På samme måde har Kommissionen erklæret, at dens mål er at tilskynde flere til at blive iværksættere og dermed forbedre Unionens resultater inden for innovation, kreativitet og økonomi (1). Selvstændige tredjelandsstatsborgere eller tredjelandsstatsborgere, der arbejder som iværksættere, kan opleve, at miljøet i deres hjemland ikke er befordrende for deres opstartsvirksomhed eller for deres indsats som iværksættere. Gennem en EU-dækkende indrejseordning kan sådanne tredjelandsstatsborgere få mulighed for lovligt at migrere til Unionen og etablere sig og drive virksomhed. Tiltag på EU-plan bør tilstræbe et gunstigt klima for iværksætteri, herunder for tredjelandsstatsborgere, og høje fælles standarder med hensyn til iværksætteres og selvstændige erhvervsdrivendes grundlæggende rettigheder.

| — | Med henblik herpå mener Europa-Parlamentet, at den retsakt, der skal vedtages, bør omfatte en indrejseordning med indrejse- og opholdsbetingelser for selvstændige erhvervsdrivende og iværksættere, navnlig for tredjelandsstatsborgere, der etablerer små og mellemstore virksomheder og opstartsvirksomheder, og at denne indrejseordning bør sikre solide garantier, ligebehandling og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder Definitionerne af »selvstændig erhvervsdrivende« og »iværksætter« varierer i Unionen, og de bør fortsat defineres af hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med deres nationale retstraditioner og retspraksis. |
| --- | --- |

—

Med henblik herpå mener Europa-Parlamentet, at den retsakt, der skal vedtages, bør omfatte en indrejseordning med indrejse- og opholdsbetingelser for selvstændige erhvervsdrivende og iværksættere, navnlig for tredjelandsstatsborgere, der etablerer små og mellemstore virksomheder og opstartsvirksomheder, og at denne indrejseordning bør sikre solide garantier, ligebehandling og beskyttelse af de grundlæggende rettigheder Definitionerne af »selvstændig erhvervsdrivende« og »iværksætter« varierer i Unionen, og de bør fortsat defineres af hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med deres nationale retstraditioner og retspraksis.

Henstilling 4 (om udarbejdelse af en ramme for talentpartnerskaber mellem medlemsstaterne og tredjelande)

| — | Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen til at udarbejde en skræddersyet ramme for talentpartnerskaber, som medlemsstaterne frivilligt kan deltage i, og til at medtage dette i den retsakt, der skal vedtages. Talentpartnerskaberne bør være åbne for arbejdstagere fra tredjelande på alle kvalifikationsniveauer såvel som for studerende og færdiguddannede og vil være et effektivt redskab for medlemsstaterne til at matche kvalifikationer hos arbejdstagere i tredjelande med kravene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder, som ikke kan opfyldes af den indenlandske arbejdsstyrke. Formålet med talentpartnerskaberne er at tilføje en anden juridisk kanal som en mobilitetsmulighed for tredjelandsstatsborgere, der ønsker at migrere til Unionen for at arbejde, og løse problemerne med mangel på arbejdskraft og mismatch i hele Unionen, hvilke skaber en firedobbelt gevinst for Unionen, tredjelandene, arbejdsgiverne og de vandrende arbejdstagere. Den praktiske gennemførelse af talentpartnerskaberne vil afhænge af et tæt samarbejde med nationale myndigheder, arbejdsmarkedsinstitutioner, civilsamfundets aktører og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen bør sikre, at Europa-Parlamentet regelmæssigt er i stand til at kontrollere og evaluere, hvordan talentpartnerskaberne fungerer, samt fremsætte henstillinger med henblik på at forbedre rammen for talentpartnerskabernes overordnede funktion. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen til at udarbejde en skræddersyet ramme for talentpartnerskaber, som medlemsstaterne frivilligt kan deltage i, og til at medtage dette i den retsakt, der skal vedtages. Talentpartnerskaberne bør være åbne for arbejdstagere fra tredjelande på alle kvalifikationsniveauer såvel som for studerende og færdiguddannede og vil være et effektivt redskab for medlemsstaterne til at matche kvalifikationer hos arbejdstagere i tredjelande med kravene på medlemsstaternes arbejdsmarkeder, som ikke kan opfyldes af den indenlandske arbejdsstyrke. Formålet med talentpartnerskaberne er at tilføje en anden juridisk kanal som en mobilitetsmulighed for tredjelandsstatsborgere, der ønsker at migrere til Unionen for at arbejde, og løse problemerne med mangel på arbejdskraft og mismatch i hele Unionen, hvilke skaber en firedobbelt gevinst for Unionen, tredjelandene, arbejdsgiverne og de vandrende arbejdstagere. Den praktiske gennemførelse af talentpartnerskaberne vil afhænge af et tæt samarbejde med nationale myndigheder, arbejdsmarkedsinstitutioner, civilsamfundets aktører og arbejdsmarkedets parter. Kommissionen bør sikre, at Europa-Parlamentet regelmæssigt er i stand til at kontrollere og evaluere, hvordan talentpartnerskaberne fungerer, samt fremsætte henstillinger med henblik på at forbedre rammen for talentpartnerskabernes overordnede funktion.

| — | En styrket og mere omfattende tilgang vil give mulighed for samarbejde med partnerlande og bidrage til at styrke den gensidigt fordelagtige internationale mobilitet. Det er vigtigt, at medlemsstaterne og tredjelandene har lige muligheder for at udvikle talentpartnerskaber og er i stand til at skabe en gennemsigtig og tilgængelig proces for ansøgerne. Talentpartnerskaberne bør være inklusive og opbygge et stærkt samarbejde mellem de berørte institutioner, f.eks. nationale arbejds- og undervisningsministerier, arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter og uddannelsesudbydere. Det er vigtigt, at medlemsstaterne engagerer sig stærkt i talentpartnerskaberne, at den private sektor, navnlig EU-virksomheder, arbejdsmarkedets parter og relevante civilsamfundsaktører inddrages, samt at partnerlandene har en meningsfyldt følelse af ejerskab. |
| --- | --- |

—

En styrket og mere omfattende tilgang vil give mulighed for samarbejde med partnerlande og bidrage til at styrke den gensidigt fordelagtige internationale mobilitet. Det er vigtigt, at medlemsstaterne og tredjelandene har lige muligheder for at udvikle talentpartnerskaber og er i stand til at skabe en gennemsigtig og tilgængelig proces for ansøgerne. Talentpartnerskaberne bør være inklusive og opbygge et stærkt samarbejde mellem de berørte institutioner, f.eks. nationale arbejds- og undervisningsministerier, arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter og uddannelsesudbydere. Det er vigtigt, at medlemsstaterne engagerer sig stærkt i talentpartnerskaberne, at den private sektor, navnlig EU-virksomheder, arbejdsmarkedets parter og relevante civilsamfundsaktører inddrages, samt at partnerlandene har en meningsfyldt følelse af ejerskab.

Henstilling 5 (om forenkling og forbedring af direktiv 2011/98/EU)

| — | Europa-Parlamentet er af den opfattelse, at procedurerne med hensyn til direktiv 2011/98/EU bør harmoniseres yderligere, således at direktivet, navnlig bestemmelserne om ligebehandling, bliver fuldt ud effektivt og korrekt gennemført. Europa-Parlamentet mener derfor, at den retsakt, der skal vedtages, bør ændre nævnte direktiv for at give mulighed for, at ansøgninger om en kombineret tilladelse kan indgives både fra en medlemsstat og fra et tredjeland, samtidig med at både medlemsstaterne og tredjelandene inddrages i udvekslingen af oplysninger og koordineringen af de indgivne ansøgninger i fuld overensstemmelse med EU's databeskyttelsesstandarder. For at kunne indgive en ansøgning om en kombineret tilladelse fra en medlemsstats område skal tredjelandsstatsborgeren imidlertid have en gyldig opholdstilladelse på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen. Europa-Parlamentet opfordrer desuden til en klar regulering og strømlining af proceduren for ansøgning om indrejsevisum for at undgå en situation, hvor ansøgere skal fremlægge de dokumenter, der er nødvendige, to gange for at opnå en kombineret tilladelse. Europa-Parlamentet anmoder endvidere Kommissionen om at analysere og mindske de administrative krav og ineffektiviteten i godkendelsesprocedurerne, som forhindrer migration gennem lovlige migrationsveje i at opfylde de reelle behov på arbejdsmarkedet. Endelig mener Europa-Parlamentet, at den retsakt, der skal vedtages, bør indeholde ændringer, der vil lette de vanskeligheder, som tredjelandsstatsborgere, der er i besiddelse af arbejdstilladelser, står over for, når de skifter beskæftigelse, da de i øjeblikket er for afhængige af arbejdsgiveren og derfor er udsat for udnyttelse som arbejdskraft. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet er af den opfattelse, at procedurerne med hensyn til direktiv 2011/98/EU bør harmoniseres yderligere, således at direktivet, navnlig bestemmelserne om ligebehandling, bliver fuldt ud effektivt og korrekt gennemført. Europa-Parlamentet mener derfor, at den retsakt, der skal vedtages, bør ændre nævnte direktiv for at give mulighed for, at ansøgninger om en kombineret tilladelse kan indgives både fra en medlemsstat og fra et tredjeland, samtidig med at både medlemsstaterne og tredjelandene inddrages i udvekslingen af oplysninger og koordineringen af de indgivne ansøgninger i fuld overensstemmelse med EU's databeskyttelsesstandarder. For at kunne indgive en ansøgning om en kombineret tilladelse fra en medlemsstats område skal tredjelandsstatsborgeren imidlertid have en gyldig opholdstilladelse på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen. Europa-Parlamentet opfordrer desuden til en klar regulering og strømlining af proceduren for ansøgning om indrejsevisum for at undgå en situation, hvor ansøgere skal fremlægge de dokumenter, der er nødvendige, to gange for at opnå en kombineret tilladelse. Europa-Parlamentet anmoder endvidere Kommissionen om at analysere og mindske de administrative krav og ineffektiviteten i godkendelsesprocedurerne, som forhindrer migration gennem lovlige migrationsveje i at opfylde de reelle behov på arbejdsmarkedet. Endelig mener Europa-Parlamentet, at den retsakt, der skal vedtages, bør indeholde ændringer, der vil lette de vanskeligheder, som tredjelandsstatsborgere, der er i besiddelse af arbejdstilladelser, står over for, når de skifter beskæftigelse, da de i øjeblikket er for afhængige af arbejdsgiveren og derfor er udsat for udnyttelse som arbejdskraft.

Henstilling 6 (om oprettelse af et tværnationalt EU-dækkende rådgivningsnetværk for lovligt vandrende arbejdstagere)

| — | Europa-Parlamentet er af den opfattelse, at systematisk samarbejde mellem og samarbejde med myndighederne i medlemsstaterne og i tredjelande er påkrævet for at forbedre mulighederne for lovlig arbejdsmigration. For at nå dette mål mener Europa-Parlamentet, at den retsakt, der skal vedtages, bør oprette et tværnationalt rådgivningsnetværk, der forvaltes af Kommissionen, for arbejdstagere fra tredjelande, idet hver medlemsstat udpeger en ledende myndighed til at koordinere den rådgivning og information, der gives til tredjelandsstatsborgere, der lovligt migrerer og ansøger om arbejde i Unionen. Det tværnationale rådgivningsnetværk bør bygge på eksisterende etablerede netværk og tjenester og om nødvendigt udvide omfanget af sådanne etablerede netværk og tjenester. Myndighederne i hver medlemsstat bør også være ansvarlige for en tæt indbyrdes koordinering med hensyn til ansøgninger om en kombineret tilladelse til at opholde sig og arbejde i Unionen i overensstemmelse med direktiv 2011/98/EU for at undgå dobbelt indsendelse. Det tværnationale rådgivningsnetværk bør også tage hensyn til særlige nationale forhold og de forskellige krav på de nationale arbejdsmarkeder. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet er af den opfattelse, at systematisk samarbejde mellem og samarbejde med myndighederne i medlemsstaterne og i tredjelande er påkrævet for at forbedre mulighederne for lovlig arbejdsmigration. For at nå dette mål mener Europa-Parlamentet, at den retsakt, der skal vedtages, bør oprette et tværnationalt rådgivningsnetværk, der forvaltes af Kommissionen, for arbejdstagere fra tredjelande, idet hver medlemsstat udpeger en ledende myndighed til at koordinere den rådgivning og information, der gives til tredjelandsstatsborgere, der lovligt migrerer og ansøger om arbejde i Unionen. Det tværnationale rådgivningsnetværk bør bygge på eksisterende etablerede netværk og tjenester og om nødvendigt udvide omfanget af sådanne etablerede netværk og tjenester. Myndighederne i hver medlemsstat bør også være ansvarlige for en tæt indbyrdes koordinering med hensyn til ansøgninger om en kombineret tilladelse til at opholde sig og arbejde i Unionen i overensstemmelse med direktiv 2011/98/EU for at undgå dobbelt indsendelse. Det tværnationale rådgivningsnetværk bør også tage hensyn til særlige nationale forhold og de forskellige krav på de nationale arbejdsmarkeder.

| — | Desuden bør hver medlemsstat være ansvarlig for at anmode arbejdsgivere om oplysninger om arbejdstagere fra tredjelande under fuld overholdelse af EU's databeskyttelseslovgivning for at gøre det muligt for arbejdstagere fra tredjelande at blive forbundet med de relevante myndigheder og støttetjenester og for at lette beskyttelsen af arbejdstagere fra tredjelande og styrke deres lige rettigheder og ligebehandling. Desuden bør den retsakt, der skal vedtages, sikre, at arbejdsgiverne giver præcise og rettidige oplysninger om rettighederne, de relevante myndigheder og de tjenester, der er til rådighed for arbejdstagere fra tredjelande. Det tværnationale rådgivningsnetværk bør lette driften af talentpuljen som beskrevet i henstilling 1, og relevante civilsamfundsorganisationer, herunder diasporasamfund, bør høres i forbindelse med udviklingen af det tværnationale rådgivningsnetværk. |
| --- | --- |

—

Desuden bør hver medlemsstat være ansvarlig for at anmode arbejdsgivere om oplysninger om arbejdstagere fra tredjelande under fuld overholdelse af EU's databeskyttelseslovgivning for at gøre det muligt for arbejdstagere fra tredjelande at blive forbundet med de relevante myndigheder og støttetjenester og for at lette beskyttelsen af arbejdstagere fra tredjelande og styrke deres lige rettigheder og ligebehandling. Desuden bør den retsakt, der skal vedtages, sikre, at arbejdsgiverne giver præcise og rettidige oplysninger om rettighederne, de relevante myndigheder og de tjenester, der er til rådighed for arbejdstagere fra tredjelande. Det tværnationale rådgivningsnetværk bør lette driften af talentpuljen som beskrevet i henstilling 1, og relevante civilsamfundsorganisationer, herunder diasporasamfund, bør høres i forbindelse med udviklingen af det tværnationale rådgivningsnetværk.

Henstilling 7 (om ændring af direktiv 2014/36/EU for at gøre det muligt for sæsonarbejdere at skifte arbejdsgiver)

| — | Fremme af erhvervsmæssig mobilitet for tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, der arbejder i en medlemsstat, betyder også, at de beskyttes mod udnyttelse. Mange arbejdstagere fra tredjelande, navnlig lavtuddannede arbejdstagere fra tredjelande, tøver med at forlade en udnyttende arbejdsgiver, fordi det ville betyde, at de ville miste deres arbejdstilladelse og ret til ophold i Unionen. Dette er i øjeblikket tydeligt i den desperate situation, som mange arbejdstagere i forskellige sektorer i Unionen, f.eks. inden for restaurations-, hotel- og underholdningsbranchen samt plejepersonale, befinder sig i (2). Indehavere af en arbejdstilladelse udstedt i henhold til direktiv 2014/36/EU er navnlig udsat for udnyttelse, idet de ofte arbejder inden for sektorer, der hovedsagelig beskæftiger lavtuddannede arbejdstagere. |
| --- | --- |

—

Fremme af erhvervsmæssig mobilitet for tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold, der arbejder i en medlemsstat, betyder også, at de beskyttes mod udnyttelse. Mange arbejdstagere fra tredjelande, navnlig lavtuddannede arbejdstagere fra tredjelande, tøver med at forlade en udnyttende arbejdsgiver, fordi det ville betyde, at de ville miste deres arbejdstilladelse og ret til ophold i Unionen. Dette er i øjeblikket tydeligt i den desperate situation, som mange arbejdstagere i forskellige sektorer i Unionen, f.eks. inden for restaurations-, hotel- og underholdningsbranchen samt plejepersonale, befinder sig i (2). Indehavere af en arbejdstilladelse udstedt i henhold til direktiv 2014/36/EU er navnlig udsat for udnyttelse, idet de ofte arbejder inden for sektorer, der hovedsagelig beskæftiger lavtuddannede arbejdstagere.

| — | Europa-Parlamentet mener derfor, at den retsakt, der skal vedtages, bør ændre direktiv 2014/36/EU for at give indehavere af arbejdstilladelser i henhold til nævnte direktiv en periode på tre måneder til at søge nyt arbejde efter at have forladt deres tidligere arbejdsgiver uden at få deres arbejdstilladelse inddraget. Indehaverne bør have lov til at opholde sig i Unionen indtil udløbet af den periode, de har tilladelse til at opholde sig i, men ikke længere end ni måneder som fastsat i nævnte direktiv. Europa-Parlamentet anbefaler, at Kommissionen samtidig overvejer andre hensigtsmæssige ændringer af nævnte direktiv med henblik på at ajourføre direktivet og bringe det i overensstemmelse med andre nyere EU-retsakter vedrørende lovlig migration, herunder at tillade, at ansøgningen indgives fra medlemsstatens område, og træffe yderligere foranstaltninger for at løse problemet med vedvarende udnyttelse af sæsonarbejdere. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet mener derfor, at den retsakt, der skal vedtages, bør ændre direktiv 2014/36/EU for at give indehavere af arbejdstilladelser i henhold til nævnte direktiv en periode på tre måneder til at søge nyt arbejde efter at have forladt deres tidligere arbejdsgiver uden at få deres arbejdstilladelse inddraget. Indehaverne bør have lov til at opholde sig i Unionen indtil udløbet af den periode, de har tilladelse til at opholde sig i, men ikke længere end ni måneder som fastsat i nævnte direktiv. Europa-Parlamentet anbefaler, at Kommissionen samtidig overvejer andre hensigtsmæssige ændringer af nævnte direktiv med henblik på at ajourføre direktivet og bringe det i overensstemmelse med andre nyere EU-retsakter vedrørende lovlig migration, herunder at tillade, at ansøgningen indgives fra medlemsstatens område, og træffe yderligere foranstaltninger for at løse problemet med vedvarende udnyttelse af sæsonarbejdere.

Henstilling 8 (om ændring af direktiv 2009/52/EF med henblik på at medtage tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold og bekæmpe udnyttelsen af arbejdskraft)

| — | Direktiv 2009/52/EF indeholder flere værktøjer, der kan anvendes til at støtte tredjelandsstatsborgere med irregulært ophold, der arbejder i Unionen. Den omstændighed, at den kun omfatter arbejdstagere fra tredjelande med irregulært ophold, er imidlertid en væsentlig mangel. Selv om arbejdstagere fra tredjelande med regulært ophold nyder en højere grad af beskyttelse, hovedsagelig i kraft af deres lovlige ret til at opholde sig i Unionen, men også på anden vis, kan de også blive udnyttet og forbliver mere sårbare end EU-borgere. Europa-Parlamentet mener derfor, at der er behov for at ændre direktiv 2009/52/EF for at håndhæve en horisontal bestemmelse, der styrker den effektive adgang til arbejdstagerrettigheder og til effektive retsmidler gennem klagemekanismer og retlige procedurer, og for at gøre dette direktiv gældende for alle tredjelandsstatsborgere, der arbejder i Unionen. |
| --- | --- |

—

Direktiv 2009/52/EF indeholder flere værktøjer, der kan anvendes til at støtte tredjelandsstatsborgere med irregulært ophold, der arbejder i Unionen. Den omstændighed, at den kun omfatter arbejdstagere fra tredjelande med irregulært ophold, er imidlertid en væsentlig mangel. Selv om arbejdstagere fra tredjelande med regulært ophold nyder en højere grad af beskyttelse, hovedsagelig i kraft af deres lovlige ret til at opholde sig i Unionen, men også på anden vis, kan de også blive udnyttet og forbliver mere sårbare end EU-borgere. Europa-Parlamentet mener derfor, at der er behov for at ændre direktiv 2009/52/EF for at håndhæve en horisontal bestemmelse, der styrker den effektive adgang til arbejdstagerrettigheder og til effektive retsmidler gennem klagemekanismer og retlige procedurer, og for at gøre dette direktiv gældende for alle tredjelandsstatsborgere, der arbejder i Unionen.

Henstilling 9 (om behovet for en revision af direktiv 2003/109/EF)

| — | Indehavere af EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge står over for en række hindringer i forbindelse med udøvelsen af deres ret til at færdes og opholde sig i andre medlemsstater af arbejdsmæssige, studiemæssige eller andre årsager. Dette skyldes, at de betingelser for mobilitet, som fastboende udlændinge i EU skal opfylde, i mange tilfælde svarer til de betingelser, som andre tredjelandsstatsborgere skal opfylde for at kunne ansøge om en opholdstilladelse for fastboende udlænding for første gang. I 2017 var der i de 25 medlemsstater, der var bundet af direktiv 2003/109/EF, ca. 3,1 mio. tredjelandsstatsborgere med en EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge sammenlignet med ca. 7,1 mio. tredjelandsstatsborgere med en national opholdstilladelse for fastboende udlændinge. Det kan derfor konkluderes, at tredjelandsstatsborgere underudnytter EU-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge, hvilket betyder, at mange af dem ikke nyder godt af de fordele, der følger af EU-statussen, selv om de ville være berettigede til den. Gennemførelsesrapporten om dette direktiv peger på, at de fleste medlemsstater ikke aktivt har fremmet anvendelsen af EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge, og at der derfor ikke er »lige vilkår« mellem Unionens lovgivningsordning og den tilsvarende nationale ordning (3). |
| --- | --- |

—

Indehavere af EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge står over for en række hindringer i forbindelse med udøvelsen af deres ret til at færdes og opholde sig i andre medlemsstater af arbejdsmæssige, studiemæssige eller andre årsager. Dette skyldes, at de betingelser for mobilitet, som fastboende udlændinge i EU skal opfylde, i mange tilfælde svarer til de betingelser, som andre tredjelandsstatsborgere skal opfylde for at kunne ansøge om en opholdstilladelse for fastboende udlænding for første gang. I 2017 var der i de 25 medlemsstater, der var bundet af direktiv 2003/109/EF, ca. 3,1 mio. tredjelandsstatsborgere med en EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge sammenlignet med ca. 7,1 mio. tredjelandsstatsborgere med en national opholdstilladelse for fastboende udlændinge. Det kan derfor konkluderes, at tredjelandsstatsborgere underudnytter EU-opholdstilladelsen for fastboende udlændinge, hvilket betyder, at mange af dem ikke nyder godt af de fordele, der følger af EU-statussen, selv om de ville være berettigede til den. Gennemførelsesrapporten om dette direktiv peger på, at de fleste medlemsstater ikke aktivt har fremmet anvendelsen af EU-opholdstilladelser for fastboende udlændinge, og at der derfor ikke er »lige vilkår« mellem Unionens lovgivningsordning og den tilsvarende nationale ordning (3).

| — | Europa-Parlamentet mener derfor, at den retsakt, der skal vedtages, bør ændre direktiv 2003/109/EF, således at tredjelandsstatsborgere, der er fastboende i en medlemsstat, kan opholde sig permanent i en anden medlemsstat fra den dato, hvor deres tilladelse udstedes, på vilkår svarende til dem, der gælder for unionsborgere. Europa-Parlamentet anbefaler, at Kommissionen samtidig overvejer andre hensigtsmæssige ændringer af nævnte direktiv for at ajourføre det og bringe det i overensstemmelse med andre nyere EU-retsakter, der vedrører tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i Unionen. Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om i sit forslag som minimum at medtage en nedsættelse af det antal år, der kræves for at opnå en EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge, fra fem til tre år, navnlig for at øge mobiliteten og forenkle og harmonisere procedurerne. Ved at foretage sådanne ændringer vil direktiv 2003/109/EF lette mobiliteten inden for Unionen såvel som den internationale mobilitet til og fra Unionen og tredjelande. Endelig opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af spørgsmålet om tredjelandsstatsborgeres udskiftningshastighed i Unionen med henblik på bedre at forstå årsagerne til deres afrejse fra en medlemsstat inden for de første tre år efter ankomsten. |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet mener derfor, at den retsakt, der skal vedtages, bør ændre direktiv 2003/109/EF, således at tredjelandsstatsborgere, der er fastboende i en medlemsstat, kan opholde sig permanent i en anden medlemsstat fra den dato, hvor deres tilladelse udstedes, på vilkår svarende til dem, der gælder for unionsborgere. Europa-Parlamentet anbefaler, at Kommissionen samtidig overvejer andre hensigtsmæssige ændringer af nævnte direktiv for at ajourføre det og bringe det i overensstemmelse med andre nyere EU-retsakter, der vedrører tredjelandsstatsborgere med lovligt ophold i Unionen. Europa-Parlamentet anmoder Kommissionen om i sit forslag som minimum at medtage en nedsættelse af det antal år, der kræves for at opnå en EU-opholdstilladelse for fastboende udlændinge, fra fem til tre år, navnlig for at øge mobiliteten og forenkle og harmonisere procedurerne. Ved at foretage sådanne ændringer vil direktiv 2003/109/EF lette mobiliteten inden for Unionen såvel som den internationale mobilitet til og fra Unionen og tredjelande. Endelig opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af spørgsmålet om tredjelandsstatsborgeres udskiftningshastighed i Unionen med henblik på bedre at forstå årsagerne til deres afrejse fra en medlemsstat inden for de første tre år efter ankomsten.

---

(1)  https://ec.europa.eu/growth/smes/sme-strategy/start-up-procedures_en.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0592&qid=1637314839804&from=EN.

(3)  https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/81

---

P9_TA(2021)0473

Indførelse af et europæisk socialsikringspas til forbedring af den digitale håndhævelse af socialsikringsrettigheder og fair mobilitet

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om indførelse af et europæisk socialsikringspas til forbedring af den digitale håndhævelse af socialsikringsrettigheder og fair mobilitet (2021/2620(RSP))

(2022/C 224/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 153 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn som middel til at forbedre arbejdsvilkårene i Europa (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2020 om beskæftigelses- og socialpolitik i euroområdet 2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2020 om beskæftigelses- og socialpolitik i euroområdet 2020 (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om styrkelse af det indre marked: fremtiden for den frie bevægelighed for tjenesteydelser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om styrkelse af det indre marked: fremtiden for den frie bevægelighed for tjenesteydelser (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om EU-reglernes indvirkning på den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser: arbejdskraftens mobilitet inden for EU som et redskab til at matche behov og færdigheder på arbejdsmarkedet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om EU-reglernes indvirkning på den frie bevægelighed for arbejdstagere og tjenesteydelser: arbejdskraftens mobilitet inden for EU som et redskab til at matche behov og færdigheder på arbejdsmarkedet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om europæisk beskyttelse af grænsearbejdere og sæsonarbejdere i forbindelse med covid-19-krisen (7),

| — | der henviser til forespørgsel E-001132/2021 af 25. februar 2021 og skriftlig besvarelse heraf fra kommissæren med ansvar for beskæftigelse og sociale rettigheder på vegne af Kommissionen af 28. april 2021 (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel E-001132/2021 af 25. februar 2021 og skriftlig besvarelse heraf fra kommissæren med ansvar for beskæftigelse og sociale rettigheder på vegne af Kommissionen af 28. april 2021 (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/104/EF af 19. november 2008 om vikararbejde (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/104/EF af 19. november 2008 om vikararbejde (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1149 af 20. juni 2019 om oprettelse af en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 987/2009 af 16. september 2009 om de nærmere regler til gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/957 af 28. juni 2018 om ændring af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/957 af 28. juni 2018 om ændring af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/67/EU af 15. maj 2014 om håndhævelse af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/67/EU af 15. maj 2014 om håndhævelse af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser og om ændring af forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked (»IMI-forordningen«) (15),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1057 af 15. juli 2020 om fastsættelse af særlige regler med hensyn til direktiv 96/71/EF og direktiv 2014/67/EU om udstationering af førere i vejtransportsektoren og om ændring af direktiv 2006/22/EF, for så vidt angår håndhævelseskravene, og af forordning (EU) nr. 1024/2012 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2020/1057 af 15. juli 2020 om fastsættelse af særlige regler med hensyn til direktiv 96/71/EF og direktiv 2014/67/EU om udstationering af førere i vejtransportsektoren og om ændring af direktiv 2006/22/EF, for så vidt angår håndhævelseskravene, og af forordning (EU) nr. 1024/2012 (16),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1054 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006, for så vidt angår minimumskravene for maksimal daglig og ugentlig køretid, minimumspauser samt daglig og ugentlig hviletid, og forordning (EU) nr. 165/2014, for så vidt angår lokalisering ved hjælp af takografer (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1054 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006, for så vidt angår minimumskravene for maksimal daglig og ugentlig køretid, minimumspauser samt daglig og ugentlig hviletid, og forordning (EU) nr. 165/2014, for så vidt angår lokalisering ved hjælp af takografer (17),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1055 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 1071/2009, (EF) nr. 1072/2009 og (EU) nr. 1024/2012 med henblik på at tilpasse dem til udviklingen i vejtransportsektoren (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1055 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 1071/2009, (EF) nr. 1072/2009 og (EU) nr. 1024/2012 med henblik på at tilpasse dem til udviklingen i vejtransportsektoren (18),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 af 20. juni 2019 om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1152 af 20. juni 2019 om gennemsigtige og forudsigelige arbejdsvilkår i Den Europæiske Union (19),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom i sag C-55/18, hvoraf det fremgår, at medlemsstaterne skal pålægge arbejdsgiverne at oprette et system til måling af den daglige arbejdstid (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom i sag C-55/18, hvoraf det fremgår, at medlemsstaterne skal pålægge arbejdsgiverne at oprette et system til måling af den daglige arbejdstid (20),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Rådet, Parlamentet og Kommissionen i november 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Rådet, Parlamentet og Kommissionen i november 2017,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 3. juni 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 910/2014 for så vidt angår fastlæggelse af en ramme for en europæisk digital identitet (COM(2021)0281), »Et pålideligt og sikkert europæisk e-ID«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 3. juni 2021 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 910/2014 for så vidt angår fastlæggelse af en ramme for en europæisk digital identitet (COM(2021)0281), »Et pålideligt og sikkert europæisk e-ID«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. marts 2020 om retningslinjer for udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. marts 2020 om retningslinjer for udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 16. juli 2020 om retningslinjer for udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 16. juli 2020 om retningslinjer for udøvelse af arbejdskraftens frie bevægelighed under covid-19-udbruddet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 om handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. marts 2021 om handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (COM(2021)0102),

| — | der henviser til forespørgslen til Kommissionen om indførelse af et europæisk socialsikringspas til forbedring af den digitale håndhævelse af socialsikringsrettigheder og fair mobilitet (O-000071/2021 — B9-0041/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgslen til Kommissionen om indførelse af et europæisk socialsikringspas til forbedring af den digitale håndhævelse af socialsikringsrettigheder og fair mobilitet (O-000071/2021 — B9-0041/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| A. | der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet inden for EU har været stigende i de seneste år; der henviser til, at 17,9 millioner mennesker fra EU-28 flyttede til et andet EU-land i 2019; der henviser til, at 13 millioner af disse tilflyttere var i den arbejdsdygtige alder, og at 78 % af dem var i beskæftigelse; der henviser til, at der i 2019 var 1,5 mio. grænsearbejdere i EU (21); der henviser til, at de aktive tilflyttere udgjorde 4,3 % af den samlede arbejdsstyrke i EU's 28 medlemsstater i 2019; der henviser til, at sort arbejde ifølge Kommissionens data fra 2017 udgør omkring 11,6 % af det samlede forbrug af arbejdskraft i den private sektor i EU og 16,4 % af bruttoværditilvæksten (22); der henviser til, at der i 2019 blev udstedt 4,6 mio. personbårne A1-attester i EU til anslået 3,06 mio. arbejdstagere; der henviser til, at udstationerede arbejdstagere skal have en A1-attest, når de arbejder i en anden medlemsstat; der henviser til, at A1-attesten indeholder oplysninger om den socialsikringsordning, som dækker en arbejdstager; der henviser til, at A1-attester ikke indeholder ajourførte oplysninger i realtid om socialsikringsdækningen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at arbejdskraftens mobilitet inden for EU har været stigende i de seneste år; der henviser til, at 17,9 millioner mennesker fra EU-28 flyttede til et andet EU-land i 2019; der henviser til, at 13 millioner af disse tilflyttere var i den arbejdsdygtige alder, og at 78 % af dem var i beskæftigelse; der henviser til, at der i 2019 var 1,5 mio. grænsearbejdere i EU (21); der henviser til, at de aktive tilflyttere udgjorde 4,3 % af den samlede arbejdsstyrke i EU's 28 medlemsstater i 2019; der henviser til, at sort arbejde ifølge Kommissionens data fra 2017 udgør omkring 11,6 % af det samlede forbrug af arbejdskraft i den private sektor i EU og 16,4 % af bruttoværditilvæksten (22); der henviser til, at der i 2019 blev udstedt 4,6 mio. personbårne A1-attester i EU til anslået 3,06 mio. arbejdstagere; der henviser til, at udstationerede arbejdstagere skal have en A1-attest, når de arbejder i en anden medlemsstat; der henviser til, at A1-attesten indeholder oplysninger om den socialsikringsordning, som dækker en arbejdstager; der henviser til, at A1-attester ikke indeholder ajourførte oplysninger i realtid om socialsikringsdækningen;

| B. | der henviser til, at Eurofounds data viser, at opholdene ved mobilitet inden for EU bliver kortere, og at 50 % af tilflytterne bliver i værtslandet i ét til fire år; der henviser til, at antallet af personer, der vender tilbage til hjemlandet, også er steget (23): Tre ud af fire personer, der forlod en medlemsstat i 2017, vendte tilbage (24); der henviser til, at kortere og gentagne ophold gør det endnu vigtigere for de mobile arbejdstagere at holde styr på deres bidrag til sociale sikringsordninger og pensionsrettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Eurofounds data viser, at opholdene ved mobilitet inden for EU bliver kortere, og at 50 % af tilflytterne bliver i værtslandet i ét til fire år; der henviser til, at antallet af personer, der vender tilbage til hjemlandet, også er steget (23): Tre ud af fire personer, der forlod en medlemsstat i 2017, vendte tilbage (24); der henviser til, at kortere og gentagne ophold gør det endnu vigtigere for de mobile arbejdstagere at holde styr på deres bidrag til sociale sikringsordninger og pensionsrettigheder;

| C. | der henviser til, at traktatens artikel 48 giver Parlamentet og Rådet kompetence til efter den almindelige lovgivningsprocedure at vedtage de foranstaltninger vedrørende social sikring, der er nødvendige for at gennemføre arbejdskraftens frie bevægelighed; der henviser til, at de med henblik herpå skal træffe foranstaltninger til at sikre socialsikringsrettigheder for vandrende arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende og deres pårørende; der henviser til, at artikel 153, stk. 1, i TEUF giver Unionen kompetence til at støtte og supplere medlemsstaternes indsats på socialsikringsområdet; der henviser til, at Rådet i henhold til artikel 153, stk. 2, i TEUF på socialsikringsområdet kan træffe afgørelse efter en særlig lovgivningsprocedure med enstemmighed og efter høring af Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at traktatens artikel 48 giver Parlamentet og Rådet kompetence til efter den almindelige lovgivningsprocedure at vedtage de foranstaltninger vedrørende social sikring, der er nødvendige for at gennemføre arbejdskraftens frie bevægelighed; der henviser til, at de med henblik herpå skal træffe foranstaltninger til at sikre socialsikringsrettigheder for vandrende arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende og deres pårørende; der henviser til, at artikel 153, stk. 1, i TEUF giver Unionen kompetence til at støtte og supplere medlemsstaternes indsats på socialsikringsområdet; der henviser til, at Rådet i henhold til artikel 153, stk. 2, i TEUF på socialsikringsområdet kan træffe afgørelse efter en særlig lovgivningsprocedure med enstemmighed og efter høring af Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget;

| D. | der henviser til, at mobile arbejdstagere og borgere bidrager til de socioøkonomiske struturers velstand i grænseregionerne, som udgør 40 % af EU's område; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at sikre lige vilkår og retfærdige mobilitetsbetingelser for borgerne ved at give dem passende redskaber til at sikre dem retssikkerhed, beskyttelse af deres rettigheder og social sikring; der henviser til, at det er vigtigt at undgå at lægge en uforholdsmæssig stor administrativ byrde på virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at mobile arbejdstagere og borgere bidrager til de socioøkonomiske struturers velstand i grænseregionerne, som udgør 40 % af EU's område; der henviser til, at det derfor er nødvendigt at sikre lige vilkår og retfærdige mobilitetsbetingelser for borgerne ved at give dem passende redskaber til at sikre dem retssikkerhed, beskyttelse af deres rettigheder og social sikring; der henviser til, at det er vigtigt at undgå at lægge en uforholdsmæssig stor administrativ byrde på virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er);

| E. | der henviser til, at det i den europæiske søjle for sociale rettigheders 12. princip er fastsat, at uanset arten og varigheden af ansættelsesforholdet har arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende på sammenlignelige vilkår ret til passende social beskyttelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det i den europæiske søjle for sociale rettigheders 12. princip er fastsat, at uanset arten og varigheden af ansættelsesforholdet har arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende på sammenlignelige vilkår ret til passende social beskyttelse;

| F. | der henviser til, at udfordringerne i forbindelse med illoyal konkurrence baseret på udnyttelse af arbejdskraft, svigagtige former for kontraktindgåelse og illoyal praksis såsom social dumping fortsat er et problem på tværs af medlemsstaterne og er yderst problematiske for europæiske virksomheder, arbejdstagere og samfund; der henviser til, at forskellige former for kontraktarbejde lader til at være hårdest ramt af svindel; der henviser til, at der mangler pålidelige data om problemets omfang, især hvad angår udstationering af arbejdstagere (25); der henviser til, at en af årsagerne hertil er manglen på effektiv overvågning og håndhævelse af gældende EU-ret, navnlig for så vidt angår principperne om ligebehandling og lige løn for lige arbejde på samme sted, hvilket ikke kan garanteres, hvis princippet om rettighedernes sporbarhed og retten til at overføre dem ikke respekteres, hvilket er et område, hvor der er behov for forbedringer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udfordringerne i forbindelse med illoyal konkurrence baseret på udnyttelse af arbejdskraft, svigagtige former for kontraktindgåelse og illoyal praksis såsom social dumping fortsat er et problem på tværs af medlemsstaterne og er yderst problematiske for europæiske virksomheder, arbejdstagere og samfund; der henviser til, at forskellige former for kontraktarbejde lader til at være hårdest ramt af svindel; der henviser til, at der mangler pålidelige data om problemets omfang, især hvad angår udstationering af arbejdstagere (25); der henviser til, at en af årsagerne hertil er manglen på effektiv overvågning og håndhævelse af gældende EU-ret, navnlig for så vidt angår principperne om ligebehandling og lige løn for lige arbejde på samme sted, hvilket ikke kan garanteres, hvis princippet om rettighedernes sporbarhed og retten til at overføre dem ikke respekteres, hvilket er et område, hvor der er behov for forbedringer;

| G. | der henviser til, at covid-19-pandemien har fremhævet og forværret de usikre arbejdsforhold og levevilkår for mange mobile og grænseoverskridende arbejdstagere i EU; der henviser til, at krisen har kastet lys over betydningen af robuste og stabile sociale sikringsordninger, som sikrer, at ingen lades i stikken, fordi de har udøvet deres ret til fri bevægelighed; der henviser til, at de foranstaltninger, som medlemsstaterne traf ved pandemiens udbrud, gav anledning til retlig usikkerhed for mobile arbejdstagere hvad angår de gældende regler for social sikring, og at mange havde vanskeligheder med at ansøge om arbejdsløshedsydelser fra et andet land; der henviser til, at pandemien har kastet lys over de særlige sårbarheder hos arbejdstagere, der arbejder sort, og sæsonarbejdere uden socialsikringsdækning, og at misbrug og svigagtig brug af covid-19-relaterede kortsigtede redningspakker til finansiel støtte har medført øget sort arbejde og manglende opgivelse af arbejde, herunder nye former for støtte til sort arbejde (26); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at covid-19-pandemien har fremhævet og forværret de usikre arbejdsforhold og levevilkår for mange mobile og grænseoverskridende arbejdstagere i EU; der henviser til, at krisen har kastet lys over betydningen af robuste og stabile sociale sikringsordninger, som sikrer, at ingen lades i stikken, fordi de har udøvet deres ret til fri bevægelighed; der henviser til, at de foranstaltninger, som medlemsstaterne traf ved pandemiens udbrud, gav anledning til retlig usikkerhed for mobile arbejdstagere hvad angår de gældende regler for social sikring, og at mange havde vanskeligheder med at ansøge om arbejdsløshedsydelser fra et andet land; der henviser til, at pandemien har kastet lys over de særlige sårbarheder hos arbejdstagere, der arbejder sort, og sæsonarbejdere uden socialsikringsdækning, og at misbrug og svigagtig brug af covid-19-relaterede kortsigtede redningspakker til finansiel støtte har medført øget sort arbejde og manglende opgivelse af arbejde, herunder nye former for støtte til sort arbejde (26);

| H. | der henviser til, at digitalisering udgør en hidtil uset mulighed for at fremme arbejdskraftens mobilitet og samtidig gøre overholdelsen af gældende EU-bestemmelser hurtigere og lettere at kontrollere; der henviser til, at der ikke er nogen systematisk dataindsamling i hele EU, der har til formål at tilvejebringe tilstrækkelige data om mobile arbejdstagere eller lette overførsel af sociale sikringsrettigheder på tværs af grænserne gennem kompetente aktørers og institutioners kontrol i realtid af arbejdstagernes socialsikringsdækning og sociale ydelser; der henviser til, at adgang til oplysninger om gældende regler og effektiv overholdelse, overvågning og håndhævelse er nødvendige forudsætninger for fair mobilitet og kampen mod misbrug; der henviser til, at digital teknologi, som kan lette tilsynet med og håndhævelsen af lovgivning, der sikrer mobile arbejdstageres rettigheder og reducerer de administrative omkostninger for virksomheder og nationale institutioner, derfor bør fremmes og anvendes i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at digitalisering udgør en hidtil uset mulighed for at fremme arbejdskraftens mobilitet og samtidig gøre overholdelsen af gældende EU-bestemmelser hurtigere og lettere at kontrollere; der henviser til, at der ikke er nogen systematisk dataindsamling i hele EU, der har til formål at tilvejebringe tilstrækkelige data om mobile arbejdstagere eller lette overførsel af sociale sikringsrettigheder på tværs af grænserne gennem kompetente aktørers og institutioners kontrol i realtid af arbejdstagernes socialsikringsdækning og sociale ydelser; der henviser til, at adgang til oplysninger om gældende regler og effektiv overholdelse, overvågning og håndhævelse er nødvendige forudsætninger for fair mobilitet og kampen mod misbrug; der henviser til, at digital teknologi, som kan lette tilsynet med og håndhævelsen af lovgivning, der sikrer mobile arbejdstageres rettigheder og reducerer de administrative omkostninger for virksomheder og nationale institutioner, derfor bør fremmes og anvendes i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne;

| I. | der henviser til, at arbejdsmarkedets parter i forskellige sektorer i medlemsstaterne — enten i samarbejde med lokale myndigheder eller de nationale myndigheder — har udviklet forskellige former for nationale kort eller sammenlignelige arbejdsretlige instrumenter; der henviser til, at disse forskellige initiativer har et vigtigt træk tilfælles: et socialsikringsnummer eller et personligt kort, der giver arbejdstagere, myndigheder og de primære udbydere et effektivt redskab til at sikre socialsikringsdækning og anstændige løn- og arbejdsvilkår på arbejdspladsen; der henviser til, at disse initiativer skaber bevidsthed om beskæftigelses- og arbejdsvilkår for alle arbejdstagere og forbedrer håndhævelsen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at arbejdsmarkedets parter i forskellige sektorer i medlemsstaterne — enten i samarbejde med lokale myndigheder eller de nationale myndigheder — har udviklet forskellige former for nationale kort eller sammenlignelige arbejdsretlige instrumenter; der henviser til, at disse forskellige initiativer har et vigtigt træk tilfælles: et socialsikringsnummer eller et personligt kort, der giver arbejdstagere, myndigheder og de primære udbydere et effektivt redskab til at sikre socialsikringsdækning og anstændige løn- og arbejdsvilkår på arbejdspladsen; der henviser til, at disse initiativer skaber bevidsthed om beskæftigelses- og arbejdsvilkår for alle arbejdstagere og forbedrer håndhævelsen;

| J. | der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn opfordrede Kommissionen til at undersøge fordelene ved at indføre et forfalskningssikkert europæisk socialsikringskort eller et andet elektronisk dokument på europæisk plan, hvor alle nødvendige data til at kontrollere indehaverens beskæftigelsesstatus kan lagres, f.eks. i forbindelse med social sikring eller arbejdstid, og som ville være underlagt strenge databeskyttelsesregler; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder pegede på potentialet i tilgængelige e-forvaltningsløsninger, herunder eventuelt et europæisk socialsikringskort med stærke databeskyttelsesgarantier, som kunne forbedre koordineringen af de sociale sikringsordninger i EU og den enkeltes bevidsthed herom; der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 22. oktober 2020 om beskæftigelses- og socialpolitik i euroområdet 2020 opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag til et digitalt EU-socialsikringsnummer efter en ordentlig, faktabaseret konsekvensanalyse; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling endnu en gang opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag til et digitalt europæisk socialsikringsnummer (ESSN) og en potentiel kontrolmekanisme såsom et personligt arbejdskort og fastslog, at arbejdstagere og deres repræsentanter og tilsynsmyndigheder skal have ajourført adgang til oplysninger om deres arbejdsgivere og deres lønrettigheder samt arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 20. maj 2021 om arbejdskraftens mobilitet inden for EU understregede, at indførelse af et digitalt system til udveksling af data mellem medlemsstaterne kunne fremme rimelig og fair fri bevægelighed for arbejdstagere såvel som sikre håndhævelse af de relevante EU-regler; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 14. januar 2014 om et effektivt arbejdstilsyn opfordrede Kommissionen til at undersøge fordelene ved at indføre et forfalskningssikkert europæisk socialsikringskort eller et andet elektronisk dokument på europæisk plan, hvor alle nødvendige data til at kontrollere indehaverens beskæftigelsesstatus kan lagres, f.eks. i forbindelse med social sikring eller arbejdstid, og som ville være underlagt strenge databeskyttelsesregler; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder pegede på potentialet i tilgængelige e-forvaltningsløsninger, herunder eventuelt et europæisk socialsikringskort med stærke databeskyttelsesgarantier, som kunne forbedre koordineringen af de sociale sikringsordninger i EU og den enkeltes bevidsthed herom; der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 22. oktober 2020 om beskæftigelses- og socialpolitik i euroområdet 2020 opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag til et digitalt EU-socialsikringsnummer efter en ordentlig, faktabaseret konsekvensanalyse; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 17. december 2020 om et stærkt socialt Europa for retfærdig omstilling endnu en gang opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag til et digitalt europæisk socialsikringsnummer (ESSN) og en potentiel kontrolmekanisme såsom et personligt arbejdskort og fastslog, at arbejdstagere og deres repræsentanter og tilsynsmyndigheder skal have ajourført adgang til oplysninger om deres arbejdsgivere og deres lønrettigheder samt arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder; der henviser til, at Parlamentet i sin beslutning af 20. maj 2021 om arbejdskraftens mobilitet inden for EU understregede, at indførelse af et digitalt system til udveksling af data mellem medlemsstaterne kunne fremme rimelig og fair fri bevægelighed for arbejdstagere såvel som sikre håndhævelse af de relevante EU-regler;

| K. | der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2018 af 24. oktober 2017 meddelte, at den havde til hensigt at indføre et ESSN med henblik på at bidrage til det overordnede mål om at sikre rimelige arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere, fremme sociale standarder for alle mobile borgere og sikre passende håndhævelse heraf; der henviser til, at Kommissionen har hørt interessenter og borgere om indførelsen af et ESSN mellem den 27. november 2017 og den 7. januar 2018; der henviser til, at Kommissionen i sin indledende konsekvensanalyse fra 2017 af et ESSN på lang sigt også overvejede muligheden for at udvide anvendelsen af et ESSN til andre politikområder end koordinering af den sociale sikring; der henviser til, at Kommissionen i sin årlige undersøgelse af byrden for 2019, som blev offentliggjort den 13. august 2020, bekræftede, at den arbejdede på et initiativ om et ESSN; der henviser til, at Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, i talen om Unionens tilstand den 16. september 2020 meddelte, at Kommissionen snart ville foreslå et troværdigt og sikkert europæisk e-identitetssystem; der henviser til, at Kommissionen i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder meddelte, at den ville indlede et pilotprojekt i 2021 for senest i 2023 at undersøge muligheden for at lancere et europæisk socialsikringspas (ESSP) på grundlag af initiativet om et europæisk e-ID; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen i sit arbejdsprogram for 2018 af 24. oktober 2017 meddelte, at den havde til hensigt at indføre et ESSN med henblik på at bidrage til det overordnede mål om at sikre rimelige arbejdsvilkår for mobile arbejdstagere, fremme sociale standarder for alle mobile borgere og sikre passende håndhævelse heraf; der henviser til, at Kommissionen har hørt interessenter og borgere om indførelsen af et ESSN mellem den 27. november 2017 og den 7. januar 2018; der henviser til, at Kommissionen i sin indledende konsekvensanalyse fra 2017 af et ESSN på lang sigt også overvejede muligheden for at udvide anvendelsen af et ESSN til andre politikområder end koordinering af den sociale sikring; der henviser til, at Kommissionen i sin årlige undersøgelse af byrden for 2019, som blev offentliggjort den 13. august 2020, bekræftede, at den arbejdede på et initiativ om et ESSN; der henviser til, at Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, i talen om Unionens tilstand den 16. september 2020 meddelte, at Kommissionen snart ville foreslå et troværdigt og sikkert europæisk e-identitetssystem; der henviser til, at Kommissionen i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder meddelte, at den ville indlede et pilotprojekt i 2021 for senest i 2023 at undersøge muligheden for at lancere et europæisk socialsikringspas (ESSP) på grundlag af initiativet om et europæisk e-ID;

| L. | der henviser til, at Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation anser ESSN for at være et værdifuldt instrument til bekæmpelse af svig og misbrug af sociale sikringsordninger; der henviser til, at Business Europe offentliggjorde et notat den 12. januar 2018, hvori det understreges, at ESSN har potentiale til at forbedre koordineringen af social sikring i EU og samtidig bidrage til at løse de problemer, der er forbundet med de forskellige nationale sociale sikringsordninger, eventuelle databeskyttelsesproblemer og yderligere administrative byrder; der henviser til, at arbejdsmarkedets parter i byggesektoren har opfordret til effektive digitale værktøjer til at sikre håndhævelsen af den gældende lovgivning, herunder en europæisk tilgang til personlige arbejdskort (27); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation anser ESSN for at være et værdifuldt instrument til bekæmpelse af svig og misbrug af sociale sikringsordninger; der henviser til, at Business Europe offentliggjorde et notat den 12. januar 2018, hvori det understreges, at ESSN har potentiale til at forbedre koordineringen af social sikring i EU og samtidig bidrage til at løse de problemer, der er forbundet med de forskellige nationale sociale sikringsordninger, eventuelle databeskyttelsesproblemer og yderligere administrative byrder; der henviser til, at arbejdsmarkedets parter i byggesektoren har opfordret til effektive digitale værktøjer til at sikre håndhævelsen af den gældende lovgivning, herunder en europæisk tilgang til personlige arbejdskort (27);

| M. | der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed (ELA) blev oprettet i juni 2019; der henviser til, at ESSN ikke indgår i ELA-forordningen; der henviser til, at ELA's mål er at sikre rimelig arbejdskraftmobilitet ved at bistå medlemsstaterne og Kommissionen i deres bestræbelser på effektiv anvendelse og håndhævelse af EU-lovgivningen om arbejdskraftens mobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed (ELA) blev oprettet i juni 2019; der henviser til, at ESSN ikke indgår i ELA-forordningen; der henviser til, at ELA's mål er at sikre rimelig arbejdskraftmobilitet ved at bistå medlemsstaterne og Kommissionen i deres bestræbelser på effektiv anvendelse og håndhævelse af EU-lovgivningen om arbejdskraftens mobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger;

| 1. | minder om, at Parlamentet flere gange siden 2014 har opfordret Kommissionen til at undersøge fordelene ved at fremsætte et lovgivningsforslag om et ESSN med henblik på at skabe et digitalt EU-instrument til koordinering af de sociale sikringsordninger og sikre en retfærdig arbejdskraftmobilitet for mobile arbejdstagere; udtrykker sin beklagelse over, at Kommissionen ikke har forelagt et forslag til et ESSN, selv om den har afgivet flere tilsagn herom; gentager sin opfordring til Kommissionen om at forklare, hvorfor det endnu ikke er sket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet det udkast til konsekvensanalyse af ESSN, der blev indgivet til Udvalget for Forskriftskontrol i 2017/2018, og udvalgets udtalelse herom; opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet eventuelle andre dokumenter, der har bidraget til Kommissionens beslutning om ikke at forelægge forslaget til et ESSN; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over Kommissionens tilsagn i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder om at indlede et pilotprojekt for at undersøge muligheden for at lancere et digitalt ESSP; glæder sig over lanceringen af pilotprojekter med henblik på at udforske digital løsninger og opfordrer Kommissionen til behørigt at informere Parlamentet om resultaterne og de eventuelle vanskeligheder, der vil kunne opstå i gennemførelsesfasen; understreger, at ESSP-pilotprojektet skal have et stærkt fokus på at sikre fair mobilitet; opfordrer Kommissionen til at øge sine ambitioner med hensyn til både indhold og timing og iværksætte en egentlig vurdering parallelt med pilotprojektet baseret på det hidtidige arbejde med henblik på at fremsætte et lovgivningsforslag om ESSP inden udgangen af 2022 for at sikre, at arbejdstagernes rettigheder kan overføres og spores så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig Kommissionens forslag om fastsættelse af en ramme for en europæisk digital identitet; opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet opdateret om udrulningen af e-ID; mener, at ESSP-initiativet, som skal forankres i e-ID-rammen, bør være obligatorisk for alle medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om den rolle, som tilflyttere har udfyldt under covid-19-pandemien, navnlig i en række grundlæggende sektorer, og om, at der er behov for snarest at sikre disse arbejdstagere ikke kun anstændige arbejdsforhold, men også samme vilkår for arbejde, der udføres på samme sted og af samme værdi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at indførelsen af et ESSP-initiativ bør sigte mod: at sikre effektiv identifikation, sporbarhed, aggregering og portabilitet af socialsikringsrettigheder, at forbedre håndhævelsen af EU's regler om anstændige arbejdsvilkår, arbejdskraftmobilitet og koordinering af de sociale sikringsordninger på arbejdsmarkedet på en retfærdig og effektiv måde for at sikre lige vilkår i EU, at gøre det muligt for de relevante nationale myndigheder som f.eks. arbejdstilsyn og socialsikringsmyndigheder og arbejdsmarkedets parter at verificere mobile arbejdstageres forsikringsstatus og bidrag i realtid, når de udfører eller er involveret i arbejdstilsyn og socialsikringstilsyn, bedre at forebygge urimelig praksis såsom misbrug og socialt bedrageri og derfor bidrage til at bekæmpe sort arbejde og manglende overholdelse af de lønfastsættelsesmekanismer, der er indført i værtslandet, og forpligtelserne vedrørende socialsikringsbidrag; understreger, at et ESSP også vil gøre det lettere for arbejdstagere at spore og kræve deres socialsikringsbidrag og -ydelser såsom pensionsrettigheder, hvilket vil gøre det lettere for dem at overføre dem; understreger, at et ESSP, der bygger på det europæiske e-ID, både bør omfatte et element af identifikation af mobile borgere og arbejdstagere og et element af kontrol i realtid af deres sociale sikringsydelser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at et ESSP-initiativ bør sigte mod at beskytte sociale rettigheder ved at lette oplysning og forbedre håndhævelsen af gældende regler om koordinering af de sociale sikringsordninger og arbejdskraftens mobilitet i grænseoverskridende situationer; mener, at Kommissionens forslag til et ESSP-initiativ er nødt til at skabe klare fordele for alle interessenter, der er involveret i mobilitetsprocessen, såsom mobile borgere og arbejdstagere, virksomheder, herunder SMV'er, arbejdsgivere og fagforeninger, samt nationale myndigheder såsom arbejdstilsyn og socialsikringsmyndigheder; er af den opfattelse, at et ESSP-initiativ bør sigte mod at forenkle samspillet og bringe disse interessenter tættere på hinanden i grænseoverskridende situationer med det formål at beskytte mobile borgere og arbejdstagere og deres rettigheder bedre og give alle disse interessenter klare oplysninger med henblik på at forbedre forudsigeligheden og sikre, at de administrative procedurer fungerer på en gnidningsløs og tidsbesparende måde; minder om, at et ESSP-initiativ skal være i overensstemmelse med nærhedsprincippet og således ikke må gribe ind i nationale sociale sikringsordninger eller deres forskellighed, men skal respektere traditionerne i de enkelte medlemsstater, nationale arbejdsmarkedsmodeller og arbejdsmarkedsparternes autonomi; understreger, at et ESSP-initiativ ikke må udgøre et krav for at kunne benytte sig af sin ret til fri bevægelighed, men skal tage sigte på at lette adgangen til information og på at forbedre håndhævelsen af gældende regler om koordinering af de sociale sikringsordninger og arbejdskraftens mobilitet i grænseoverskridende situationer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til i tæt samarbejde med ELA og efter en behørig vurdering at fremsætte et lovgivningsforslag om et ESSP med henblik på at give nationale myndigheder såsom arbejdstilsyn og socialsikringsmyndigheder og arbejdsmarkedets parter, når de udfører eller er involveret i arbejdstilsyn og sociale sikringsinspektioner, et instrument til effektivt i realtid at håndhæve national lovgivning og EU-lovgivning; mener, at et ESSP bør gøre det muligt i realtid at kontrollere arbejdstageres tjenestested, ansættelsessted, ansættelsesforhold og identitet såvel som standardiserede socialsikringsydelser, bestemmelser og attester i henhold til forordning (EF) nr. 883/2004; opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden for, at ESSP gør det muligt at kontrollere andre relevante oplysninger, uden at dette berører databeskyttelsesreglerne, og samtidig sikre ligebehandling; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at ESSP skal omfatte alle mobile EU-borgere og -arbejdstagere, herunder selvstændige, samt alle mobile tredjelandsstatsborgere, der er omfattet af EU's regler om mobilitet inden for EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at indførelsen af et ESSP bør omfatte et system til verifikation og overvågning i realtid af udvekslingen af oplysninger via krydshenvisninger mellem nationale databaser i nøje overensstemmelse med EU's regler om beskyttelse af personoplysninger med henblik på at være fuldt funktionsdygtigt og for at opretholde en høj grad af datapålidelighed og certificering af identifikatorer samt for at undgå fejl og svigagtig anvendelse; understreger, at oplysninger om social sikring og personoplysninger kun bør stilles til rådighed for den pågældende person og de berørte kompetente nationale myndigheder og ikke bør deles til andre formål end håndhævelse af EU's regler om koordinering af sociale sikringsordninger og arbejdskraftmobilitet inden for EU under streng overholdelse af databeskyttelsesreglerne; mener, at der i de medlemsstater, hvor arbejdsmarkedets parter udfører eller er involveret i arbejdstilsyn, skal sikres adgang til oplysninger om social sikring for arbejdstagere fra andre medlemsstater for arbejdsmarkedets parter uden at bringe overholdelsen af databeskyttelsesbestemmelserne i fare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over initiativerne i flere medlemsstater til at forbedre den effektive håndhævelse af EU-retten gennem anvendelse af nationale kort eller tilsvarende instrumenter på det arbejdsretlige område (28); understreger, at selv om disse nationale initiativer skaber bevidsthed om løn- og arbejdsvilkår for alle arbejdstagere og forbedrer håndhævelsen, kan de ikke lette udvekslingen af gyldige og nøjagtige oplysninger, herunder ansættelsesforhold og rettigheder på tværs af grænserne; opfordrer Kommissionen til at sikre, at ESSP-initiativet giver medlemsstaterne mulighed for at trække på de oplysninger, der stilles til rådighed som følge af de forbedrede identifikations- og kontrolmuligheder i forbindelse med nationale kort eller tilsvarende instrumenter på det arbejdsretlige område i lande, hvor disse initiativer findes; understreger, at integrationen af ESSP i de nationale kort eller tilsvarende instrumenter på det arbejdsretlige område ikke bør erstatte, men supplere denne nationale praksis og kun give de ansvarlige myndigheder de relevante oplysninger; tillægger, at dette ikke må skade de nationale arbejdsmarkedsparters uafhængighed og arbejdsvilkår som fastsat ved kollektive overenskomster i henhold til national lovgivning og praksis; mener, at ESSP og dets integration med nationale kort eller tilsvarende instrumenter på det arbejdsretlige område, hvor sådanne findes, kan vise sig at være grundlaget for den fremtidige håndhævelsesindsats på EU-plan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at alle arbejdstagere, arbejdsmarkedets parter og nationale arbejdstilsyn og socialsikringsmyndigheder bør have ajourført adgang til oplysninger om ansættelsesforhold, lønrettigheder og arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder i overensstemmelse med gældende kollektive overenskomster eller national lovgivning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at det personbårne dokument (PD) A1 er vigtigt, men at det i øjeblikket er det eneste instrument til kontrol af mobile arbejdstageres socialsikringsdækning; anerkender begrænsningerne og udfordringerne i forbindelse med PD A1-proceduren, navnlig med hensyn til arbejdsgiveres anvendelse af PD A1-attester afhængigt af graden af digitalisering af socialsikringssystemerne i medlemsstaterne samt de kompetente nationale myndigheders kontrol heraf i forbindelse med levering af tjenesteydelser i en anden medlemsstat, men også med henblik på at indhente nøjagtige oplysninger om antallet af og kendetegnene ved udstationerede arbejdstagere i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at forbedre verificeringsprocessen for PD A1-formularer og mener, at der skal udvikles hurtige procedurer mellem medlemsstaterne for at bekæmpe ulovligt erhvervede eller anvendte PD A1-attester; bemærker, at begrænsningerne og udfordringerne i tilknytning til PD A1 udgør en hindring for indhentning af nøjagtige oplysninger om antallet af og kendetegnene ved udstationerede arbejdstagere i EU; påpeger, at ESSP-initiativet ville give oplysninger om mobile arbejdstageres socialsikringsdækning i realtid på den dag, hvor arbejdstilsynet finder sted i værtsmedlemsstaten; opfordrer Kommissionen til at sikre, at ESSP-pilotprojektet fremmer socialsikringsdækning ved at forenkle procedurerne for anmodning, udstedelse og kontrol af PD A1 med henblik på bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mener, at ESSP bør bygge på og supplere det europæiske e-ID, det europæiske sygesikringskort (EHIC) og den elektroniske udveksling af oplysninger om social sikring (EESSI), herunder med henblik på at blive udvidet til andre områder inden for koordinering af social sikring og EU's arbejdsret; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at EESSI bliver fuldt funktionsdygtig så hurtigt som muligt, og til at gøre brug af de muligheder, som eksisterende EU-midler giver for at lette gennemførelsen af de nationale planer under genopretnings- og resiliensfaciliteten til fuldt ud at gennemføre EESSI og yderligere digitalisere den offentlige forvaltning, lette udvekslingen mellem sociale sikringsinstitutioner, fremskynde behandlingen af individuelle sager og forbedre ELA's og de relevante nationale kompetente myndigheders håndhævelseskapacitet; opfordrer Kommissionen til at tydeliggøre ELA's rolle i udformningen og gennemførelsen af ESSP; understreger, at øget digitalisering ikke må undergrave nationale beskyttelsesforanstaltninger, der allerede er indført for at bekæmpe socialt bedrageri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med arbejdsmarkedets parter og relevante nationale socialsikringsinstitutioner og arbejdstilsyn, når det drejer sig om udvikling og indførelse af et ESSP-initiativ, og dermed sikre fuld respekt for arbejdsmarkedets parters og de nationale arbejdsmarkedsmodellers uafhængighed; mener, at et ESSP med realtidsadgang til data vil give de nationale kompetente myndigheder og arbejdsmarkedets parter mulighed for at kontrollere socialsikringsdækningen på et hvilket som helst tidspunkt og dermed styrke arbejdstilsynet og støtte indsamlingen af dokumentation i forbindelse med fælles grænseoverskridende arbejdstilsyn (29); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 482 af 23.12.2016, s. 31.

(2)  EUT C 242 af 10.7.2018, s. 24.

(3)  EUT C 445 af 29.10.2021, s. 75.

(4)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 159.

(5)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 14.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0249.

(7)  EUT C 362 af 8.9.2021, s. 82.

(8)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-9-2021-001132-ASW_EN.html

(9)  EUT L 327 af 5.12.2008, s. 9.

(10)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 21.

(11)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

(12)  EUT L 284 af 30.10.2009, s. 1.

(13)  EFT L 18 af 21.1.1997, s. 1.

(14)  EUT L 173 af 9.7.2018, s. 16.

(15)  EUT L 159 af 28.5.2014, s. 11.

(16)  EUT L 249 af 31.7.2020, s. 49.

(17)  EUT L 249 af 31.7.2020, s. 1.

(18)  EUT L 249 af 31.7.2020, s. 17.

(19)  EUT L 186 af 11.7.2019, s. 105.

(20)  Dom af 14. maj 2019, Federación de Servicios de Comisiones Obreras (CCOO) mod Deutsche Bank SAE, sag C-55/18 — CCOO, EU:C:2019:402.

(21)  Europa-Kommissionen, Annual report on intra-EU labour mobility 2020, 8. januar 2021. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8369

(22)  Europa-Kommissionen, Evaluation of the scale of undeclared work in the European Union and its structural determinants, november 2017. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=19002&langId=en

(23)  Eurofound, Tackling labour shortages in EU Member States, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(24)  Europa-Kommissionen, Annual report on intra-EU labour mobility 2020, offentliggjort 8. januar 2021. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8369

(25)  Eurofound, Exploring the fraud contracting of work in the European Union, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, offentliggjort 21. november 2016.

(26)  European Platform tackling undeclared work, COVID 19: combating fraud in short-term financial support schemes, maj 2021. https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=24072&langId=en

(27)  EFBWW & FIEC-erklæring, EU construction social partners call for digital enforcement, offentliggjort 24. juni 2021. https://www.efbww.eu/news/eu-construction-social-partners-call-for-digital-enforcement/2657-a

(28)  EFBWW-FIEC Report, Social identity cards in the European construction industry, 2015.

(29)  Eurofound, Joint cross-border labour inspections and evidence gathered in their course, 2019.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/89 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/89

---

P9_TA(2021)0474

Multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 12. ministerkonference i Genève den 30. november-3. december 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 12. ministerkonference i Genève den 30. november-3. december 2021 (2021/2769(RSP))

(2022/C 224/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Marrakeshoverenskomsten af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO), |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakeshoverenskomsten af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO),

| — | der henviser til erklæringen fra WTO's ministerkonference i Doha af 14. november 2001 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra WTO's ministerkonference i Doha af 14. november 2001 (1),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om WTO, navnlig beslutning af 15. november 2017 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 11. ministerkonference (2), af 29. november 2018 med titlen »WTO: Vejen frem« (3) og af 28. november 2019 om krisen i WTO's appelinstans (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om WTO, navnlig beslutning af 15. november 2017 om multilaterale forhandlinger med henblik på WTO's 11. ministerkonference (2), af 29. november 2018 med titlen »WTO: Vejen frem« (3) og af 28. november 2019 om krisen i WTO's appelinstans (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om fremskyndelse af fremskridt og bekæmpelse af uligheder med henblik på at eliminere aids som en trussel mod folkesundheden senest i 2030 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 med titlen »Imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 med titlen »Imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande« (6),

| — | der henviser til det slutdokument, der blev vedtaget ved konsensus den 7. december 2018 under den årlige samling i Den Parlamentariske Konference om WTO i Genève (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til det slutdokument, der blev vedtaget ved konsensus den 7. december 2018 under den årlige samling i Den Parlamentariske Konference om WTO i Genève (7),

| — | der henviser til resultaterne af den 11. ministerkonference, som blev afholdt i Buenos Aires i december 2017, herunder en række af ministerafgørelser, men hvor det ikke var muligt at få vedtaget en ministererklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af den 11. ministerkonference, som blev afholdt i Buenos Aires i december 2017, herunder en række af ministerafgørelser, men hvor det ikke var muligt at få vedtaget en ministererklæring,

| — | der henviser til Buenos Aires-erklæringen om kvinder og handel af 12. december 2017, samt til de fælles erklæringer om elektronisk handel, investeringsfremme og om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MSMV'er), der blev vedtaget i Buenos Aires den 13. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Buenos Aires-erklæringen om kvinder og handel af 12. december 2017, samt til de fælles erklæringer om elektronisk handel, investeringsfremme og om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (MSMV'er), der blev vedtaget i Buenos Aires den 13. december 2017,

| — | der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Parisaftalen inden for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som trådte i kraft i november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen inden for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som trådte i kraft i november 2016,

| — | der henviser til den fælles erklæring om trepartsmødet mellem handelsministrene fra USA, Japan og Den Europæiske Union, som blev vedtaget den 14. januar 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om trepartsmødet mellem handelsministrene fra USA, Japan og Den Europæiske Union, som blev vedtaget den 14. januar 2020,

| — | der henviser til den ministerielle Bali-afgørelse af 7. december 2013 om offentlig oplagring af hensyn til fødevaresikkerheden, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ministerielle Bali-afgørelse af 7. december 2013 om offentlig oplagring af hensyn til fødevaresikkerheden,

| — | der henviser til Kommissionens idéoplæg af 18. september 2018 om modernisering af WTO, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens idéoplæg af 18. september 2018 om modernisering af WTO,

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse af handelspolitikken og dens bilag med titlen: »Reform af WTO: Mod et bæredygtigt og effektivt multilateralt handelssystem«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse af handelspolitikken og dens bilag med titlen: »Reform af WTO: Mod et bæredygtigt og effektivt multilateralt handelssystem«,

| — | der henviser til Ottawa-gruppens initiativ vedrørende handel og sundhed (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Ottawa-gruppens initiativ vedrørende handel og sundhed (8),

| — | der henviser til meddelelse fra EU til WTO's Almindelige Råd af 4. juni 2021 om hastende handelspolitiske skridt til imødegåelse af covid-19-krisen, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra EU til WTO's Almindelige Råd af 4. juni 2021 om hastende handelspolitiske skridt til imødegåelse af covid-19-krisen,

| — | der henviser til den sjette vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til den sjette vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om International Handel, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om International Handel,

| A. | der henviser til, at WTO blev oprettet med henblik på yderligere at liberalisere handelen med varer og tjenesteydelser, styrke multilateralismen og fremme et åbent, inklusivt, regelbaseret og ikke-diskriminerende multilateralt handelssystem; der henviser til, at handel er af afgørende betydning og et centralt instrument til at støtte og supplere bestræbelserne på at fremme bæredygtig vækst og forbedre levestandarden, sikre fuld beskæftigelse og en stor og støt stigende realindkomst i overensstemmelse med målet om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at WTO blev oprettet med henblik på yderligere at liberalisere handelen med varer og tjenesteydelser, styrke multilateralismen og fremme et åbent, inklusivt, regelbaseret og ikke-diskriminerende multilateralt handelssystem; der henviser til, at handel er af afgørende betydning og et centralt instrument til at støtte og supplere bestræbelserne på at fremme bæredygtig vækst og forbedre levestandarden, sikre fuld beskæftigelse og en stor og støt stigende realindkomst i overensstemmelse med målet om bæredygtig udvikling;

| B. | der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem i øjeblikket står over for en alvorlig krise, der truer organisationens grundlæggende funktioner, nemlig fastsættelse af de vigtigste regler og strukturer for international handel og effektiv tvistbilæggelse og håndhævelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det regelbaserede multilaterale handelssystem i øjeblikket står over for en alvorlig krise, der truer organisationens grundlæggende funktioner, nemlig fastsættelse af de vigtigste regler og strukturer for international handel og effektiv tvistbilæggelse og håndhævelse;

| C. | der henviser til, at WTO's appelinstans pr. 11. december 2019 ophørte med at fungere, hvilket førte til ophøret af et funktionelt, uafhængigt og upartisk appeltrin; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at WTO's appelinstans pr. 11. december 2019 ophørte med at fungere, hvilket førte til ophøret af et funktionelt, uafhængigt og upartisk appeltrin;

| D. | der henviser til, at WTO har et klart mandat under verdensmål 14.6 til at indlede forhandlinger om fiskeristøtte for at nå frem til en aftale, der forbyder visse former for fiskeristøtte, som bidrager til flådeoverkapacitet og overfiskning, med henblik på at fremme bæredygtig forvaltning af fiskeriressourcer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at WTO har et klart mandat under verdensmål 14.6 til at indlede forhandlinger om fiskeristøtte for at nå frem til en aftale, der forbyder visse former for fiskeristøtte, som bidrager til flådeoverkapacitet og overfiskning, med henblik på at fremme bæredygtig forvaltning af fiskeriressourcer;

| E. | der henviser til, at covid-19-pandemien har skabt unikke udfordringer for det multilaterale handelssystem, samtidig med at det afgørende spørgsmål om handel og sundhed er kommet på dagsordenen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at covid-19-pandemien har skabt unikke udfordringer for det multilaterale handelssystem, samtidig med at det afgørende spørgsmål om handel og sundhed er kommet på dagsordenen;

| F. | der henviser til, at handel og det multilaterale system til trods for utilslørede eller latente eksportrestriktioner generelt har spillet en positiv rolle i bekæmpelsen af pandemien; der henviser til, at pandemien også har afsløret svagheder og sårbarheder, navnlig i vigtige forsyningskæder; der henviser i denne forbindelse til, at WTO's overvågningsfunktion har vist sig at være nyttig med hensyn til at insistere på, at medlemmerne skal sikre gennemsigtighed i forbindelse med handel og handelsrelaterede foranstaltninger, der træffes i forbindelse med covid-19; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at handel og det multilaterale system til trods for utilslørede eller latente eksportrestriktioner generelt har spillet en positiv rolle i bekæmpelsen af pandemien; der henviser til, at pandemien også har afsløret svagheder og sårbarheder, navnlig i vigtige forsyningskæder; der henviser i denne forbindelse til, at WTO's overvågningsfunktion har vist sig at være nyttig med hensyn til at insistere på, at medlemmerne skal sikre gennemsigtighed i forbindelse med handel og handelsrelaterede foranstaltninger, der træffes i forbindelse med covid-19;

| G. | der henviser til, at den 12. WTO-ministerkonference (MC12) vil finde sted Genève, Schweitz, fra den 30. november til den 3. december 2021; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den 12. WTO-ministerkonference (MC12) vil finde sted Genève, Schweitz, fra den 30. november til den 3. december 2021;

| 1. | gentager sit fulde engagement i multilateralismens vedvarende værdi og understreger, at det er afgørende at have et multilateralt system til at forvalte handelen; opfordrer til en handelsdagsorden baseret på fair og regelbaseret handel til gavn for alle, hvilket bidrager til bæredygtig økonomisk vækst og velstand og dermed styrker fred og sikkerhed; understreger betydningen af verdensmålene, sociale rettigheder og miljø- og menneskerettigheder og af at sikre, at multilateralt aftalte og harmoniserede regler anvendes af alle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | advarer om, at WTO risikerer at miste sin legitimitet, hvis ikke alle medlemmer forpligter sig til et vellykket resultat af MC12; mener, at MC12 bør være det officielle udgangspunkt for at fremme og modernisere WTO med henblik på at sikre, at den kan spille en rolle i håndteringen af det 21. århundredes udfordringer, herunder spørgsmål som klimaændringer og bæredygtighed; opfordrer i lyset af genopretningen efter covid-19 indtrængende alle medlemmer til at intensivere bestræbelserne på at fokusere på nogle få håndgribelige resultater, der viser, at WTO kan tackle de aktuelle udfordringer; anmoder medlemmerne om som minimum at nå frem til en multilateral aftale om at forbyde støtte til ikkebæredygtigt fiskeri samt om pandemiberedskab, om en begrænset pakke om landbrug og om at påbegynde arbejdet mod en institutionel reform, herunder en proces, der ville føre til et fuldt fungerende tvistbilæggelsessystem senest ved MC13; advarer alle medlemmer om, at nogle medlemmer, hvis der ikke kommer væsentlige resultater på MC12, muligvis vil søge alternative fora for regulering, som kunne bringe det multilaterale handelssystems fremtid i fare; glæder sig over udnævnelsen af den nye generaldirektør i WTO, Ngozi Okonjo-Iweala, og bifalder hendes store engagement i multilateralismen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at det for WTO’s troværdighed som en multilateral institution er af afgørende betydning, at der opnås en aftale om skadelig fiskeristøtte, der effektivt udløser en øjeblikkelig og betydelig reduktion af visse former for fiskeristøtte, der bidrager til overkapacitet og overfiskning, og som fjerner støtte, der bidrager til ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri) med henblik for at sikre en bæredygtig udnyttelse af de marine ressourcer; understreger i denne forbindelse princippet om fælles, men differentieret ansvar i forhold til størrelsen af skadelig støtte, samtidig med at behovet for særlig og differentieret behandling i overensstemmelse med verdensmål 14.6 respekteres; påpeger, at mere end 39 mio. mennesker er direkte afhængige af fiskeri, mens mange flere er afhængige heraf i aftagerindustrier; mener, at en sådan aftale ikke kun er afgørende for WTO's troværdighed med hensyn til at indgå multilaterale aftaler, men også som en forudsætning for at vise den stærke forbindelse mellem det multilaterale handelssystem og verdensmålene for bæredygtig udvikling; understreger, hvor stor betydning det har, at EU for at øge sin troværdighed forklarer sit standpunkt og interne regler; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anerkender handelspolitikkens afgørende rolle under covid-19-pandemien; minder om sin beslutning af 10. juni 2021 med titlen »Imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande«; understreger i denne forbindelse behovet for i en ministererklæring i overensstemmelse med Trade & Health-initiativet at skitsere en grundlæggende aftale, der stræber efter at fjerne told på lægemidler og medicinske produkter og fjerne eksportrestriktioner, og som fastlægger discipliner for gennemsigtighed og globalt samarbejde i krisetider; mener, at en sådan aftale er af allerstørste betydning for at vise WTO's relevans; opfordrer til, at der nedsættes et nyt permanent udvalg for handel og sundhed på MC12, som skal bistå regeringer med gennemførelsen af eksisterende fritagelser og fleksibiliteter i international handelsret, og til, at der skabes et grundlag til en handelssøjle for forhandlingerne om en fremtidig international traktat om håndtering af pandemier; bemærker, at mange lande, navnlig udviklingslande, har betydelige problemer med at anvende TRIPS-fleksibiliteterne, navnlig art. 31a; minder om, at EU bør deltage aktivt i tekstbaserede forhandlinger om en midlertidig fritagelse fra TRIPS-aftalen; opfordrer i denne forbindelse EU til at støtte indrømmelsen af en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i TRIPS-aftalen for covid-19 med henblik på at forbedre rettidig global adgang til prismæssigt overkommelige covid-19-vacciner, -behandlinger og -diagnosticeringer ved at tackle globale produktionsbegrænsninger og forsyningsknaphed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer alle WTO-medlemmer til at overholde deres forpligtelser med hensyn til gennemsigtighed i forbindelse med alle landbrugssøjler samt til at blive enige om systematiske forbedringer som foreslået i EU's fællessponsorerede forslag til en ministeriel afgørelse om forbedringer af gennemsigtigheden i landbrug i dokumentet JOB/AG/213; understreger betydningen af at vedtage en arbejdsplan vedrørende handelsforvridende indenlandsk støtte, herunder en permanent løsning for offentlig oplagring som påbudt i den ministerielle Bali-erklæring med et obligatorisk anmeldelsessystem, der bygger på effektive foranstaltninger i form af teknisk bistand og kapacitetsopbygning for at sikre, at oplagringsprogrammer står i et rimeligt forhold til og er i overensstemmelse med målet om fødevaresikkerhed, og for at minimere handelsforvridninger og negative konsekvenser for andre medlemmers fødevaresikkerhed; understreger, at landbrugsaftalen skal tilpasses de aktuelle udfordringer og sikre mere retfærdige konkurrencevilkår ved at tage hensyn til produktionsmetoderne; støtter generaldirektør Okonjo-Iweala i hendes opfordring til, at der etableres en WTO-fødevaresikkerhedspakke; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at det nu haster med at gennemføre en gennemgribende reform af WTO i lyset af den alvorlige krise, som organisationen står over for, men også på grund af den langvarige mangel på fremskridt med Doha-udviklingsdagsordenen (DDA), og understreger, at de relevante spørgsmål i DDA bør forblive på dagsordenen; opfordrer WTO's medlemmer til grundigt at revidere flere aspekter af WTO, navnlig dets overvågnings-, forhandlings- og tvistbilæggelsesfunktioner, med henblik på at øge dets effektivitet, rummelighed, gennemsigtighed og legitimitet; opfordrer indtrængende alle WTO-medlemmer til at fokusere på en konstruktiv forandringsproces for at modernisere WTO og udstyre organisationen med værktøjer, der effektivt adresserer de handelsmæssige udfordringer i det enogtyvende århundrede, og til at etablere en institutionel mekanisme og en klar tidsplan for at videreføre reformdagsordenen på MC12 med henblik på at opnå konkrete resultater senest ved MC13; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bifalder bemærkningerne den 14. oktober 2021 fra den amerikanske ambassadør Tai om WTO, og navnlig den klare tilslutning til en reform af alle organisationens tre funktioner; forventer, at USA nu kommer med konkrete forslag til at komme videre herfra; opfordrer USA til at forpligte sig til at indlede en konstruktiv forhandlingsproces vedrørende reform af tvistbilæggelsessystemet på MC12, så et fuldt fungerende system kan være på plads senest ved MC13; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager dybt det dødvande, som WTO's appelinstans befinder sig i, og som fratager det globale handelssystem et tvistbilæggelsessystem, der kan håndhæves; advarer om, at WTO uden et fungerende appelorgan er tandløst, og at tendensen til at overtræde multilaterale aftaler kun vil stige; bemærker, at der i øjeblikket er blevet anmeldt mere end 15 appelsager uden mulighed for prøvelse; opfordrer indtrængende alle WTO-medlemmer til fuldt ud at engagere sig i og arbejde på løsninger for så hurtigt som muligt at genoprette et fuldt fungerende tostrenget tvistbilæggelsessystem med et fuldt fungerende og uafhængigt appelorgan; støtter kraftigt de seneste EU-initiativer med henblik på at indgå ordninger med vores vigtigste handelspartnere, der midlertidigt bevarer en fungerende tvistbilæggelsesproces blandt de WTO-medlemmer, der deltager heri; minder om, at en bindende, tostrenget og uafhængig proces fortsat bør være det centrale mål for EU's strategi; understreger, at en vellykket reform vil kræve, at der tages hensyn til alle involverede parters legitime bekymringer, og at der opnås enighed om en kompromisløsning; Opfordrer indtrængende de relevante interessenter til inden afslutningen af MC12 at nå til enighed om en dagsorden for yderligere arbejde på de mellemlange til langsigtede områder af en reform, hvoraf nogle skal være gennemført før den næste ministerielle konference (MC13); støtter Kommissionens seneste forslag om en reform af håndhævelsesforordningen med henblik på at sikre, at EU har de rette værktøjer til at håndhæve tredjelandes forpligtelser; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at samarbejde med alle WTO-medlemmer med henblik på at indlede en drøftelse på om indførelse af nye regler for at afhjælpe de nuværende huller i regelsættet for så vidt angår uretfærdige handelspraksisser, forfalskninger, markedsforvridende støtte, statsejede virksomheder og tvungen teknologioverførsel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er af den overbevisning, at den nuværende differentiering mellem udviklede lande og udviklingslande ikke afspejler den økonomiske virkelighed, og at dette kan være en hindring for fremskridt i Doharunden; opfordrer indtrængende de udviklede udviklingslande til at påtage sig deres del af ansvaret og yde bidrag, der svarer til deres udviklingsniveau; mener, at mekanismen for særlig og differentieret behandling bør tages op til fornyet overvejelse og revideres med behørig inddragelse af alle WTO-medlemmer for bedre at afspejle indekset for menneskelig udvikling, samtidig med at det beskytter det politiske råderum til at bekæmpe illoyal handel, og opfordrer derfor WTO's medlemmer til at revidere systemet; understreger imidlertid, at egenvurdering af udviklingsstatus som eneste kriterium kan føre til uretfærdig handel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | forventer, at WTO-reformen vil skabe en lettere vej til, at plurilaterale aftaler kan blive integreret i den multilaterale arkitektur for at sikre fremskridt på områder, der ikke er tilstrækkeligt modne for alle medlemmer; opfordrer alle medlemmer til at overveje, hvordan der kan udvikles et nyt system for tættere samarbejde som det, der anvendes i Den Europæiske Union, med klare regler om et minimum antal medlemmer, der bør deltage i et plurilateralt initiativ, og på det grundlag etablere en enkel mekanisme, der giver mulighed for at indarbejde de deraf følgende aftaler i WTO-strukturen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over og støtter det brede medlemskab, den ambitiøse forhandlingsdagsorden og de fremskridt, der er gjort hidtil i WTO's plurilaterale forhandlinger om e-handelsregler; opfordrer til, at der gøres en indsats for at afslutte forhandlingerne om overholdelse af WTO's regler; minder om sin holdning om, at en mulig aftale er nødt til at sikre markedsadgang for e-handelsrelaterede varer og tjenesteydelser i tredjelande samt beskyttelse af forbrugernes rettigheder og arbejdstagerrettigheder; understreger behovet for at lette virksomhedernes innovation og datastrømme i fuld overensstemmelse med EU-retten vedrørende privatlivets fred og beskyttelsen af personoplysninger; erkender den mulige retsusikkerhed, som virksomheder og forskere, der anvender personoplysninger, står over for, og den virkning, som dette kan have på innovationen; opfordrer til, at der hurtigst muligt iværksættes foranstaltninger til at øge retssikkerheden for interessenter, der er afhængige af dataanvendelse i forbindelse med forud godkendte procedurer for dataanvendelse samt for pseudonymisering og anonymisering; understreger, at WTO-medlemmerne bør give udtryk for deres fortsatte støtte til forhandlingerne og fastsætte en klar tidsplan for yderligere fremskridt; støtter, at WTO's moratorium for elektroniske overførsler gøres permanent; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at mulighederne for at fremme datastrømme med strategisk vigtige tredjelande hurtigst muligt undersøges; bemærker, at europæiske virksomheder, der opererer i visse tredjelande, i stigende grad støder på ubegrundede hindringer og digitale restriktioner; understreger med sigte herpå, at krav om lokalisering af data bør undgås, når det er relevant, at data skal være omfattet af EU's frihandelsaftaler, og at der skal gøres en større indsats for at træffe beslutninger om et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau med tredjelande; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at handelen på grund af juridiske krav stadig er afhængig af en betydelig mængde papirdokumenter, hvilket er dyrt, ineffektivt og udgør en risiko under globale kriser; understreger behovet for at undersøge brugen af elektroniske handelsdokumenter, som vil øge effektiviteten og sikkerheden og mindske miljøpåvirkningen; understreger behovet for at ændre den internationale lovgivning, så det bliver muligt at anvende elektroniske dokumenter i handelen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer til, at udvidelsen af informationsteknologioverenskomsten (ITA) uden ophold forlænges; anerkender, at ITA fremmer den globale digitalisering af fremstillingsindustrien og bør fortsætte med at udvikle sig til at omfatte et større udvalg af produkter; opfordrer til en større indsats for at fjerne toldsatser på handel med IKT-produkter; understreger de positive handelsmæssige virkninger af en udvidelse af den geografiske dækning til at omfatte flere lande; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at resultatet af MC12 bør tilvejebringe en handlingsbaseret dagsorden for handelspolitik til støtte for 2030-verdensmålene og Parisaftalen; opfordrer på det kraftigste medlemmerne af WTO til at overveje alle mulige foranstaltninger for at bidrage til at begrænse drivhusgasemissionerne i overensstemmelse med UNFCCC, til at styrke tilpasningen til Parisaftalen samt til at forstærke samarbejdet i WTO om de foranstaltninger, der træffes på nationalt plan, herunder indførelsen af grønne regnskabsstandardsklassificeringssystemer til at hjælpe den private og den offentlige sektor med at identificere bæredygtige økonomiske aktiviteter og betydeligt skadelige aktiviteter samt foranstaltninger, der tager fat om CO2-lækage; glæder sig over Kommissionens forslag til et initiativ vedrørende handel og klima; opfordrer Kommissionen til at forelægge konkrete forslag; understreger desuden behovet for at fremme diskussionen om varer og tjenesteydelser, der bidrager til at løse miljø- og klimaudfordringer; fremhæver behovet for at fremme forhandlingerne om aftalen om miljøvarer, der understøtter grønnere industrier og en anstændig arbejdscentreret tilgang til omstilling til klimavenlige teknologier; foreslår en bedre koordinering mellem WTO og andre internationale institutioner, såsom Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling og Den Internationale Valutafond, med henblik på at bekæmpe CO2-lækage; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bekræfter på ny forbindelserne mellem ligestilling og inkluderende udvikling og understreger, at styrkelse af kvinders status er nøglen til at udrydde fattigdom, og at det er afgørende for den økonomiske udvikling samtidig at fjerne hindringer for kvinders deltagelse i handelen og at imødegå de negative virkninger af de nuværende handelsregler for kvinder i deres mangeartede roller; opfordrer alle WTO-medlemmer til at undertegne Buenos Aires-erklæringen fra 2017 om handel og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status og dens 123 underskrivere til at opfylde deres forpligtelser; opfordrer indtrængende Kommissionen til at arbejde hen imod en stærk ministererklæring, der kan tjene som køreplan for gennemførelsen af Buenos Aires-erklæringen fra 2017; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort, og opfordrer til en endelig afslutning af de plurilaterale drøftelser om regulering af indenlandske tjenesteydelser, da dette ville være et vigtigt skridt fremad og et bevis på, at det er muligt at gøre fremskridt i en plurilateral sammenhæng inden for rammerne af WTO; |
| --- | --- |

18.

| 19. | forventer en ministererklæring, der vurderer de fremskridt, der er gjort med hensyn til plurilaterale forhandlinger om investeringsfremme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | glæder sig over fremskridtene med det fælles initiativ om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, som blev lanceret i Buenos Aires, og godkendelsen af pakken om mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i december 2020; anerkender, at covid-19-pandemien har haft en betydelig negativ indvirkning på mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, og udtrykker sin støtte til WTO's arbejdsprogram for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, der forankrer »tænk småt først«-princippet i WTO-reglerne; opfordrer alle WTO-medlemmer til at tilslutte sig dette initiativ; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at samarbejde med andre WTO-medlemmer for at sikre, at WTO aktivt bidrager til øget respekt for arbejdstagernes rettigheder på verdensplan, navnlig på grundlag af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) arbejdsstandarder, og til at fremsætte konkrete forslag; minder om betydningen af at udbrede bedste praksis om due diligence; glæder sig over USA's forslag om tvangsarbejde som led i en bredere bestræbelse på at medtage arbejdsstandarder i WTO og skabe lige vilkår på internationalt plan og understreger behovet for en aftale, der skaber lige vilkår på internationalt plan; anbefaler, at der nedsættes en arbejdsgruppe om arbejdstagerrettigheder som et første skridt til at fremme denne dagsorden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at gennemsigtighed er afgørende for at sikre et stabilt handels- og investeringsklima; mener, at det er vigtigt at øge gennemsigtigheden i kontrolprocedurerne ved at øge incitamenterne for WTO-medlemmerne til at overholde indberetningskravene ved at mindske deres kompleksitet og byrderne forbundet med dem og ved at tilvejebringe kapacitetsopbygning, samtidig med at bevidst undladelse af overholdelse bør modvirkes og anfægtes; opfordrer WTO's medlemmer til at overveje at styrke WTO-sekretariatets rolle i denne henseende; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at Parlamentet fortsat inddrages tæt i forberedelserne til MC12 og omgående opdateres og høres under ministerkonferencen i 2021; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer WTO's medlemmer til at sikre demokratisk legitimitet og gennemsigtighed ved at styrke WTO's og den parlamentariske konferences parlamentariske dimension; understreger betydningen af arbejdet på den fælles parlamentariske konference mellem Europa-Parlamentet og Den Interparlamentariske Union om WTO; understreger behovet for at sikre, at parlamentarikere har bedre adgang til handelsforhandlinger og inddrages i udformningen og gennemførelsen af WTO-beslutninger; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer WTO's medlemmer til at styrke udvekslingen med alle interessenter, herunder civilsamfundet og erhvervsorganisationer, samt til at intensivere samarbejdet med andre internationale organisationer såsom ILO og FN-systemet i bredere forstand; forventer, at ledere i højere grad kommunikerer om fordelene ved regelbaseret handel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | støtter bestræbelserne på at puste nyt liv i tiltrædelsesforhandlingerne med observatørlande, navnlig med Serbien, Kosovo og Bosnien-Hercegovina; opfordrer til en hurtig afslutning af forhandlingerne om de respektive udkast til arbejdsgrupperapporter; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til, at der uden ophold gøres større bestræbelser på at udvide medlemskabet af WTO's aftale om offentlige indkøb, især med Kina og andre vækstøkonomier; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer til en fornyet indsats for at harmonisere de ikke-præferentielle oprindelsesregler som fastsat i aftalen om oprindelsesregler; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer alle WTO-medlemmer til at ratificere bilag K til Verdenstoldorganisationens Kyotokonvention om at reducere toldbureaukratiet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og generaldirektøren for WTO. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Ministererklæringen fra Doha (WT/MIN(01)/DEC/1) af 14. november 2001.

(2)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 34.

(3)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 113.

(4)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 62.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0250.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0283.

(7)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/158345/outcome_document-final-e.pdf

(8)  WTO WT/GC/223 af 24. november 2020.

(9)  IPCC, 2021: Summary for Policymakers. In: »Climate Change 2021: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Sixth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC)«.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/95 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/95

---

P9_TA(2021)0480

Sikkerheden på lastbilparkeringspladser i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om sikkerheden ved parkeringspladser til lastbiler i EU (2021/2918(RSP))

(2022/C 224/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 4, 26, 67, 73, 87, 88 og 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4, 26, 67, 73, 87, 88 og 91 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1936 af 23. oktober 2019 om ændring af direktiv 2008/96/EF om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/96/EF af 19. november 2008 om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (1), som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1936 af 23. oktober 2019 om ændring af direktiv 2008/96/EF om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (3),

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 885/2013 af 15. maj 2013 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets ITS-direktiv (direktiv 2010/40/EU) hvad angår tilrådighedsstillelse af informationstjenester vedrørende sikrede parkeringsområder for lastbiler og erhvervskøretøjer (4). |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 885/2013 af 15. maj 2013 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets ITS-direktiv (direktiv 2010/40/EU) hvad angår tilrådighedsstillelse af informationstjenester vedrørende sikrede parkeringsområder for lastbiler og erhvervskøretøjer (4).

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 585/2014/EU af 15. maj 2014 om indførelse af det interoperable EU-dækkende eCall-system (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 585/2014/EU af 15. maj 2014 om indførelse af det interoperable EU-dækkende eCall-system (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 af 7. juli 2021 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014, særlig artikel 9, stk. 2, litra b), nr. vii) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1153 af 7. juli 2021 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014, særlig artikel 9, stk. 2, litra b), nr. vii) (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1054 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006, for så vidt angår minimumskravene for maksimal daglig og ugentlig køretid, minimumspauser samt daglig og ugentlig hviletid, og forordning (EU) nr. 165/2014 for så vidt angår lokalisering ved hjælp af takografer (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1054 af 15. juli 2020 om ændring af forordning (EF) nr. 561/2006, for så vidt angår minimumskravene for maksimal daglig og ugentlig køretid, minimumspauser samt daglig og ugentlig hviletid, og forordning (EU) nr. 165/2014 for så vidt angår lokalisering ved hjælp af takografer (8),

| — | der henviser til drøftelserne om andragende nr. 0549/2021 på mødet i Udvalget for Andragender den 15. juli 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne om andragende nr. 0549/2021 på mødet i Udvalget for Andragender den 15. juli 2021,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0549/2021, underskrevet af 22 735 personer, hvilket giver anledning til bekymring over parkeringsområder for lastbiler på EU's vejnet, og opfordrer til forebyggende foranstaltninger for at mindske risikoen for og omfanget af sikkerhedsproblemerne i parkeringsområder for lastbiler; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0549/2021, underskrevet af 22 735 personer, hvilket giver anledning til bekymring over parkeringsområder for lastbiler på EU's vejnet, og opfordrer til forebyggende foranstaltninger for at mindske risikoen for og omfanget af sikkerhedsproblemerne i parkeringsområder for lastbiler;

| B. | der henviser til, at organiserede kriminelle grupper ofte er involveret i tyveri af gods og ofte går efter produkter af høj værdi, såsom elektronik, tobak og farmaceutiske produkter, hvilket forårsager betydelige økonomiske tab (9), som beløb sig til ca. 52 mio. EUR mellem 2017 og 2019; der henviser til, at disse tal ikke er fuldstændige på grund af manglende indberetning og udveksling af relevante data om fragtforbrydelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at organiserede kriminelle grupper ofte er involveret i tyveri af gods og ofte går efter produkter af høj værdi, såsom elektronik, tobak og farmaceutiske produkter, hvilket forårsager betydelige økonomiske tab (9), som beløb sig til ca. 52 mio. EUR mellem 2017 og 2019; der henviser til, at disse tal ikke er fuldstændige på grund af manglende indberetning og udveksling af relevante data om fragtforbrydelser;

| C. | der henviser til, at disse kriminelle grupper bliver mere organiserede, anvender avanceret teknologi og i mange tilfælde angriber efter anmodning; der henviser til, at ifølge Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet fra 2021 synes anvendelsen af vold begået af kriminelle, der er involveret i grov og organiseret kriminalitet i EU, at have været stigende, og idet ofrene uden skelnen er blevet gjort til angrebsmål uanset deres arbejdsopgaver eller position, hvilket ofte har ført til, at uskyldige udenforstående har lidt skade; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at disse kriminelle grupper bliver mere organiserede, anvender avanceret teknologi og i mange tilfælde angriber efter anmodning; der henviser til, at ifølge Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet fra 2021 synes anvendelsen af vold begået af kriminelle, der er involveret i grov og organiseret kriminalitet i EU, at have været stigende, og idet ofrene uden skelnen er blevet gjort til angrebsmål uanset deres arbejdsopgaver eller position, hvilket ofte har ført til, at uskyldige udenforstående har lidt skade;

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Union bør bekæmpe kriminalitet og organiseret kriminalitet på EU's vejnet og fremme en effektiv varetransport på en sikker måde og uden yderligere omkostninger, fordi transporterne i alt for høj grad udsættes for angreb; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Union bør bekæmpe kriminalitet og organiseret kriminalitet på EU's vejnet og fremme en effektiv varetransport på en sikker måde og uden yderligere omkostninger, fordi transporterne i alt for høj grad udsættes for angreb;

| E. | der henviser til, at chauffører i international vejtransport tilbringer længere perioder væk fra deres hjem og familier, hvilket betyder, at en tryg, sikker og veludstyret parkeringsinfrastruktur i hele EU er af afgørende betydning for deres fysiske og mentale sundhed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at chauffører i international vejtransport tilbringer længere perioder væk fra deres hjem og familier, hvilket betyder, at en tryg, sikker og veludstyret parkeringsinfrastruktur i hele EU er af afgørende betydning for deres fysiske og mentale sundhed;

| F. | der henviser til, at arbejds-, hvile- og pauseperioder for internationale chauffører er underlagt strenge regler, der har til formål at skabe en sikker, effektiv og socialt ansvarlig vejtransportsektor i Den Europæiske Union; der henviser til, at det er både EU-institutionernes og medlemsstaternes ansvar at tilvejebringe en passende og EU-dækkende tilgængelig parkeringsinfrastruktur, der gør arbejds- og hviletidsregler forholdsmæssige og gennemførlige; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at arbejds-, hvile- og pauseperioder for internationale chauffører er underlagt strenge regler, der har til formål at skabe en sikker, effektiv og socialt ansvarlig vejtransportsektor i Den Europæiske Union; der henviser til, at det er både EU-institutionernes og medlemsstaternes ansvar at tilvejebringe en passende og EU-dækkende tilgængelig parkeringsinfrastruktur, der gør arbejds- og hviletidsregler forholdsmæssige og gennemførlige;

| G. | der henviser til, at dårlige hvileforhold og den høje risiko for kriminalitet og overfald er de væsentligste faktorer, der gør chaufførfaget så uattraktivt; der henviser til, at manglen på chauffører er et stadigt voksende problem, der truer det indre markeds effektive funktion, logistik og forsyningskæder og andre sektorer såsom fremstillings- og detailsektoren; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at dårlige hvileforhold og den høje risiko for kriminalitet og overfald er de væsentligste faktorer, der gør chaufførfaget så uattraktivt; der henviser til, at manglen på chauffører er et stadigt voksende problem, der truer det indre markeds effektive funktion, logistik og forsyningskæder og andre sektorer såsom fremstillings- og detailsektoren;

| 1. | minder om, at en undersøgelse fra Kommissionen fra 2019 påpeger, at der ifølge skøn mangler 100 000 parkeringspladser til overnatning for lastbiler i EU, mens denne mangel er endnu større, hvad angår certificerede sikre parkeringsområder (10); |
| --- | --- |

1.

| 2. | erklærer, at der er behov for sikre og trygge parkeringsområder for lastbiler for at sikre socialt retfærdige vilkår for erhvervschauffører, når de holder de obligatorisk hvilepauser; minder om, at vejtransportsektoren lider under en akut mangel på chauffører; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge tilgængeligheden af et tilstrækkeligt antal sikre og trygge parkeringsområder for lastbiler af høj kvalitet, samt at medlemsstaterne forholdsmæssigt kan anvende sanktioner; understreger behovet for at gribe ind i tilfælde af enhver form for uretfærdig behandling eller forskelsbehandling af EU's lastbilchauffører og transportvirksomheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager angrebene på transportvirksomheder på parkeringsområder for lastbiler, herunder dødbringende angreb, og minder om, at disse angreb ofte begås af velorganiserede og veludrustede bander, som nogle gange stjæler varer på bestilling og ofte bruger indtægterne fra disse lovovertrædelser til at finansiere andre former for grov kriminalitet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager, at episoder af denne art kan have et fremmedfjendsk eller racistisk aspekt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anerkender, at formueforbrydelser mod lastbiler i stigende grad er af grænseoverskridende karakter og udgør den største sikkerhedstrussel for lastbilchauffører; fremhæver, at der er behov for et styrket samarbejde for at bekæmpe denne form for kriminalitet korrekt og anmoder om en mere struktureret udveksling af oplysninger og operationel koordinering mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder med støtte fra Europol, herunder et styrket samarbejde med private parter såsom Transported Asset Protection Association (Foreningen for Beskyttelse af Transportaktiver) og European Secure Parking Organisation (Den Europæiske Organisation for Sikker Parkering); |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til systematisk at indberette forbrydelser til Europol for at sikre sammenhængende reaktioner gennem operationel og analytisk støtte og opfordrer Kommissionen til yderligere at styrke Europols kapacitet på dette område ved at øge dets ressourcer og personale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde til at øge antallet af tilgængelige parkeringspladser for lastbiler og til at forbedre deres kvalitet, sikkerhed og konnektivitet ved hjælp af lovgivningsmæssige initiativer, europæiske struktur- og investeringsfondsprogrammer, mekanismer til fremme af samarbejdet mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og andre tilgængelige instrumenter såsom finansieringsprogrammet for Connecting Europe-faciliteten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at etablere og udvikle politisamarbejde med deltagelse af alle medlemsstaters kompetente myndigheder med henblik på at forebygge, afsløre og efterforske strafbare handlinger på veje og på parkeringsområder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage mål og tilgange til at øge antallet af sikre og trygge parkeringsområder for lastbiler i de endelige partnerskabsaftaler om de europæiske struktur- og investeringsfonde og i programmerne for disse fonde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over nedsættelsen af Kommissionens ekspertgruppe om vejinfrastrukturens sikkerhed, som vil søge rådgivning og ekspertise fra medlemsstaterne og andre relevante interessenter om dette emne, herunder med henblik på udarbejdelse af ikkelovgivningsmæssige tiltag, samt nedsættelsen af gruppen på højt plan om trafiksikkerhed, som vil yde strategisk rådgivning og hyppig feedback; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde arbejdet på dette område og koordinere med medlemsstaterne med henblik på at opnå konkrete forbedringer for EU's lastbilchauffører; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger betydningen af at gennemføre projekter, der har til formål at fremme nationalt og internationalt samarbejde i kampen mod godstyveri, skabe et overblik over de igangværende procedurer og optimere sagsbehandlingen på operationelt plan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om betydningen af at sikre prioriteret finansiering til oprettelse og opgradering af sikre og trygge parkeringsområder for lastbiler i EU ved at gøre brug af alle tilgængelige EU- og medlemsstatsfinansieringsprogrammer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at påtage sig deres primære ansvar for at forbedre sikkerheden i parkeringsområder for lastbiler ved hjælp af veletablerede nationale trafiksikkerhedsstrategier og konkrete foranstaltninger, der er fastsat i handlingsplaner og gennemførelsesplaner, og som udgør grundlaget for en ægte EU-trafiksikkerhedskultur; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en fælles indsats for at forbedre servicekvaliteten på parkeringsområder for lastbiler, herunder ved at tilbyde grundlæggende økonomisk overkommelige faciliteter, og til at forbedre deres sikkerhed, samtidig med at det sikres, at uafhængige tredjeparter foretager revisioner på grundlag af fælles EU-standarder for alle sikrede parkeringsområder for lastbiler inden for systemet for at sikre, at infrastrukturen opfylder EU's sikkerhedsstandarder og f.eks. er i overensstemmelse med direktiv 2008/96/EF om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager, at der fortsat er divergerende fortolkninger med hensyn til parkeringssikkerhed, sikkerhedsstandarder og certificeringskrav, og understreger betydningen af at skabe en harmoniseret EU-standard med klare og utvetydige regler om sikkerheds- og komfortniveauer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at opfylde forpligtelserne i forordning (EU) 2020/1054 med hensyn til at indføre standarder og certificeringsprocedurer for sikre parkeringspladser til lastbiler i EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at EU-standarder for service- og sikkerhedsniveau for sikre og trygge parkeringsområder for lastbiler og procedurer for certificering af sådanne parkeringsområder skal gøres obligatoriske for at sikre og sikre en konsekvent definition af sikre parkeringsområder for lastbiler og en sammenhængende lovgivningsmæssig ramme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at dækningen og effektiviteten af beredskabstjenester og hurtige udrykningstjenester forbedres, og til, at der indføres varslingssystemer for underretning af de kompetente myndigheder på alle officielle sprog; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre et system med øjeblikkelig reaktion, når der begås en forbrydelse mod en chauffør eller en lastbil inden for deres nationale jurisdiktion, og til at undgå tilfælde, hvor en chauffør ikke modtager rettidig bistand fra nationale offentlige sikkerhedsmyndigheder, fordi forbrydelsen på grund af forbrydelsens mindre grove karakter, sproglige barrierer eller af andre grunde; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anmoder om, at der indføres regelmæssige sikkerheds-/politipatruljer på parkeringsområder, hvor der ikke løbende kan leveres sikkerhedstjenester, men hvor der er rapporteret om angreb på transportører; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver betydningen af at styrke dataindsamlingsmekanismer, informationsudveksling og analytisk støtte og opfordrer medlemsstaterne til at indføre effektive modeller for automatisk indsamling, behandling og deling af data med henblik på at forbedre politistyrkernes operationelle reaktionsevne i tilfælde af grænseoverskridende kriminalitet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | påpeger, at oplysninger om placeringen af sikre og trygge parkeringsområder for lastbiler bør formidles på en brugervenlig måde til chaufførerne og til hele logistikkæden via digitale værktøjer, og anmoder Kommissionen om at nå dette mål ved at skabe et grundlag for interoperable IKT-løsninger, der vil gøre det muligt for chaufførerne at finde og reservere plads på sikre parkeringsområder og planlægge deres rejser i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme eksisterende køretøjsmonterede sikkerhedssystemer og alle former for intelligente advarselsværktøjer og deres forbindelse til politi og beredskabstjenester; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger til revision af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 885/2013 og forordning (EU) nr. 1315/2013; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge og foreslå konkrete foranstaltninger til beskyttelse af ofre for forbrydelser begået på ubeskyttede parkeringsområder for lastbiler såsom adgang til lægehjælp, juridisk rådgivning, tolkning osv.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over beslutningen fra Udvalget for Andragender om at oprette en undersøgelsesmission for yderligere at undersøge de forhold, der er beskrevet i andragende nr. 0549/2021, for at give nye oplysninger om sikkerheden i parkeringsområder for lastbiler og for at vurdere udfordringerne på stedet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  EUT L 319 af 29.11.2008, s. 59.

(2)  EUT L 305 af 26.11.2019, s. 1.

(3)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1.

(4)  EUT L 247 af 18.9.2013, s. 1.

(5)  EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUT L 164 af 3.6.2014, s. 6.

(7)  EUT L 249 af 14.7.2021, s. 38.

(8)  EUT L 249 af 31.7.2020, s. 1.

(9)  Europols trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet for 2021: »The losses caused by cargo crime in the eight most affected Member States exceeded EUR 75 million in 2019 and have a significant impact on supply chains« (Tabene på grund af fragtkriminalitet i de otte mest berørte medlemsstater oversteg 75 millioner euro i 2019 og har alvorlig indvirkning på forsyningskæderne).

(10)  Kommissionens casestudie fra 2019 om sikker parkering af lastbiler, s. 24. Kan ses på: https://ec.europa.eu/transport/sites/default/files/2019-study-on-safe-and-secure-parking-places-for-trucks.pdf

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/99

---

P9_TA(2021)0481

Situationen i Somalia

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om situationen i Somalia (2021/2981(RSP))

(2022/C 224/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Somalia, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Somalia,

| — | der henviser til den fælles EU-Afrika-strategi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles EU-Afrika-strategi,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til Den Afrikanske Unions konvention om beskyttelse af og bistand til internt fordrevne i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Unions konvention om beskyttelse af og bistand til internt fordrevne i Afrika,

| — | der henviser til konventionen om barnets rettigheder fra 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om barnets rettigheder fra 1989,

| — | der henviser til det nationale vejledende program for Forbundsrepublikken Somalia for 2014-2020, der er aftalt mellem EU og Somalia, |
| --- | --- |

—

der henviser til det nationale vejledende program for Forbundsrepublikken Somalia for 2014-2020, der er aftalt mellem EU og Somalia,

| — | der henviser til erklæringen fra Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM) af 8. november 2017, hvori den meddelte sin intention om at indlede en gradvis tilbagetrækning af tropper fra Somalia i begyndelsen af december 2017 med henblik på en fuldstændig tilbagetrækning senest i 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Den Afrikanske Unions mission i Somalia (AMISOM) af 8. november 2017, hvori den meddelte sin intention om at indlede en gradvis tilbagetrækning af tropper fra Somalia i begyndelsen af december 2017 med henblik på en fuldstændig tilbagetrækning senest i 2020,

| — | der henviser til redegørelsen af 18. september 2021 fra den højtstående repræsentant, Josep Borrell, om den politiske situation i Somalia, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelsen af 18. september 2021 fra den højtstående repræsentant, Josep Borrell, om den politiske situation i Somalia,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2568 af 12. marts 2021 om situationen i Somalia, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2568 af 12. marts 2021 om situationen i Somalia,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den humanitære situation i Somalia bliver stadig værre med mange kriser, herunder politisk ustabilitet, terrorvirksomhed, fødevareusikkerhed, tørke, klimakrisen og covid-19, som truer stabiliteten og menneskers velfærd og eksistensgrundlag og forårsager massive fordrivelser i hele landet og regionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den humanitære situation i Somalia bliver stadig værre med mange kriser, herunder politisk ustabilitet, terrorvirksomhed, fødevareusikkerhed, tørke, klimakrisen og covid-19, som truer stabiliteten og menneskers velfærd og eksistensgrundlag og forårsager massive fordrivelser i hele landet og regionen;

| B. | der henviser til, at internationale bistandsorganisationer har advaret om, at Somalia er på randen af en humanitær katastrofe med anslået 5,9 millioner mennesker, der har behov for humanitær bistand, og over 2,7 millioner mennesker, der står over for katastrofal fødevareusikkerhed i hele landet, herunder mere end 800 000 børn under fem år, der er i fare for akut underernæring; der henviser til, at 2 millioner mennesker oplever alvorlig vandmangel; der henviser til, at FN har fastslået, at Somalia står over for det værste finansieringsunderskud i seks år; der henviser til, at humanitære partnere anslår, at 7,7 millioner somaliere vil have behov for humanitær bistand i 2022, og at omkring 1,2 millioner børn under fem år sandsynligvis vil blive akut underernæret i 2022, hvis ikke der ydes øjeblikkelig behandling; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at internationale bistandsorganisationer har advaret om, at Somalia er på randen af en humanitær katastrofe med anslået 5,9 millioner mennesker, der har behov for humanitær bistand, og over 2,7 millioner mennesker, der står over for katastrofal fødevareusikkerhed i hele landet, herunder mere end 800 000 børn under fem år, der er i fare for akut underernæring; der henviser til, at 2 millioner mennesker oplever alvorlig vandmangel; der henviser til, at FN har fastslået, at Somalia står over for det værste finansieringsunderskud i seks år; der henviser til, at humanitære partnere anslår, at 7,7 millioner somaliere vil have behov for humanitær bistand i 2022, og at omkring 1,2 millioner børn under fem år sandsynligvis vil blive akut underernæret i 2022, hvis ikke der ydes øjeblikkelig behandling;

| C. | der henviser til, at Somalia har været ude af stand til at reagere på covid-19-pandemien på grund af fraværet af et velfungerende sundhedssystem, mangel på respiratorer, lægemiddelforsyninger og personale; der henviser til, at Somalia i lighed med mange afrikanske lande har været ude af stand til at vaccinere sin befolkning på grund af mangel på vaccine, således at kun omkring 3 % af befolkningen er fuldt vaccineret; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Somalia har været ude af stand til at reagere på covid-19-pandemien på grund af fraværet af et velfungerende sundhedssystem, mangel på respiratorer, lægemiddelforsyninger og personale; der henviser til, at Somalia i lighed med mange afrikanske lande har været ude af stand til at vaccinere sin befolkning på grund af mangel på vaccine, således at kun omkring 3 % af befolkningen er fuldt vaccineret;

| D. | der henviser til, at uddannelsessektoren er blevet meget hårdt ramt af covid-19-pandemien, og at mange børn, herunder især dem, der bor på steder med internt fordrevne, er ude af stand til at fortsætte deres formelle uddannelse på grund af omstændigheder såsom, at deres forældre har mistet deres levebrød og reelle indtægtskilder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at uddannelsessektoren er blevet meget hårdt ramt af covid-19-pandemien, og at mange børn, herunder især dem, der bor på steder med internt fordrevne, er ude af stand til at fortsætte deres formelle uddannelse på grund af omstændigheder såsom, at deres forældre har mistet deres levebrød og reelle indtægtskilder;

| E. | der henviser til, at oprørsgrupper stadig er den største kilde til usikkerhed i landet, idet de gennemfører vilkårlige angreb på somaliere og er involveret i kidnapninger og tvangsrekruttering af børn til væbnede konflikter; der henviser til, at omkring 1 000 civile indtil videre er blevet dræbt eller såret under væbnede konflikter i 2021, og at al-Shabaab er ansvarlig for de fleste civile ofre; der henviser til, at militante grupper har øget antallet af angreb og målrettede drab på regeringsembedsmænd i et forsøg på at få valgprocessen i 2021 til at bryde sammen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at oprørsgrupper stadig er den største kilde til usikkerhed i landet, idet de gennemfører vilkårlige angreb på somaliere og er involveret i kidnapninger og tvangsrekruttering af børn til væbnede konflikter; der henviser til, at omkring 1 000 civile indtil videre er blevet dræbt eller såret under væbnede konflikter i 2021, og at al-Shabaab er ansvarlig for de fleste civile ofre; der henviser til, at militante grupper har øget antallet af angreb og målrettede drab på regeringsembedsmænd i et forsøg på at få valgprocessen i 2021 til at bryde sammen;

| F. | der henviser til, at sårbare grupper stadig er de vigtigste mål for overgreb og vold, herunder kvinder, børn, ældre, internt fordrevne, LGBTQ-personer og andre minoriteter; der henviser til, at seksuel og kønsbaseret vold samt konfliktrelateret vold stadig finder sted i stort omfang og straffrit, navnlig i konfliktområder; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sårbare grupper stadig er de vigtigste mål for overgreb og vold, herunder kvinder, børn, ældre, internt fordrevne, LGBTQ-personer og andre minoriteter; der henviser til, at seksuel og kønsbaseret vold samt konfliktrelateret vold stadig finder sted i stort omfang og straffrit, navnlig i konfliktområder;

| G. | der henviser til, at de grove overgreb på børn i Somalia fortsatte, idet mindst 1 087 børn blev dræbt eller lemlæstet i 2020 ifølge FN's generalsekretærs rapport fra 2021 om børn i væbnede konflikter; der henviser til, at al-Shabaab er den part, der rekrutterer flest børn, og at al-Shabaab, regeringens sikkerhedsstyrker, regionale sikkerhedsstyrker og klanmilitser tilsammen rekrutterede 1 716 børn sidste år; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de grove overgreb på børn i Somalia fortsatte, idet mindst 1 087 børn blev dræbt eller lemlæstet i 2020 ifølge FN's generalsekretærs rapport fra 2021 om børn i væbnede konflikter; der henviser til, at al-Shabaab er den part, der rekrutterer flest børn, og at al-Shabaab, regeringens sikkerhedsstyrker, regionale sikkerhedsstyrker og klanmilitser tilsammen rekrutterede 1 716 børn sidste år;

| H. | der henviser til, at Parlamentet i Mogadishu i august fremsatte et nyt lovforslag om »forbrydelser, der vedrører samleje«, som tillader børneægteskaber ved at definere et barn ud fra fysisk modenhed i stedet for alder og indeholder en ringe proceduremæssig beskyttelse af ofrene; der henviser til, at det nye lovforslag om forbrydelser, der vedrører samleje, tilsidesætter internationale og regionale menneskerettighedsforpligtelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Parlamentet i Mogadishu i august fremsatte et nyt lovforslag om »forbrydelser, der vedrører samleje«, som tillader børneægteskaber ved at definere et barn ud fra fysisk modenhed i stedet for alder og indeholder en ringe proceduremæssig beskyttelse af ofrene; der henviser til, at det nye lovforslag om forbrydelser, der vedrører samleje, tilsidesætter internationale og regionale menneskerettighedsforpligtelser;

| I. | der henviser til, at ytringsfriheden fortsat er stærkt begrænset, og at journalister og menneskerettighedsforkæmpere bliver truet, vilkårligt tilbageholdt og nægtet retssikkerhed og garantier for en retfærdig rettergang; der henviser til, at medieforetagender er blevet lukket af myndighederne på regionalt og føderalt niveau; der henviser til, at myndighederne sjældent efterforsker sager om drab eller angreb på journalister eller retsforfølger gerningsmændene; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ytringsfriheden fortsat er stærkt begrænset, og at journalister og menneskerettighedsforkæmpere bliver truet, vilkårligt tilbageholdt og nægtet retssikkerhed og garantier for en retfærdig rettergang; der henviser til, at medieforetagender er blevet lukket af myndighederne på regionalt og føderalt niveau; der henviser til, at myndighederne sjældent efterforsker sager om drab eller angreb på journalister eller retsforfølger gerningsmændene;

| J. | der henviser til, at Somalias føderale sikkerhedsstyrker og regionale myndigheder, navnlig i Puntland, såvel som al-Shabaab forud for valgprocessen har optrappet angrebene på journalister gennem intimidering, chikane og vilkårlige anholdelser; der henviser til, at uafhængige medier er et afgørende element i en retfærdig valgproces; der henviser til, at adskillige journalister er blevet myrdet i løbet af 2021, herunder den erfarne journalist Abdiaziz Mohamud Guled, direktør for Radio Mogadishu, som blev myrdet af al-Shabaab i Mogadishu den 20. november 2021; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Somalias føderale sikkerhedsstyrker og regionale myndigheder, navnlig i Puntland, såvel som al-Shabaab forud for valgprocessen har optrappet angrebene på journalister gennem intimidering, chikane og vilkårlige anholdelser; der henviser til, at uafhængige medier er et afgørende element i en retfærdig valgproces; der henviser til, at adskillige journalister er blevet myrdet i løbet af 2021, herunder den erfarne journalist Abdiaziz Mohamud Guled, direktør for Radio Mogadishu, som blev myrdet af al-Shabaab i Mogadishu den 20. november 2021;

| K. | der henviser til, at det anslås, at 2,9 millioner somaliere er internt fordrevet; der henviser til, at 55 000 mennesker i perioden august til oktober 2021 blev tvunget til at flygte fra deres hjem, idet 80 % af dem flygtede som følge af konflikter og 20 % som følge af klimarelaterede hændelser; der henviser til, at der er en række flygtningelejre i Kenya, og at de siden borgerkrigen i Somalia i 1991 har taget imod somaliske flygtninge og asylsøgere, herunder lejrene Kakuma og Dadaab med omkring 520 000 registrerede flygtninge og asylsøgere; der henviser til, at levevilkårene i lejrene er usikre, og at især kvinder, børn og LGBTQ-personer udsættes for tilbagevendende overgreb og vold; der henviser til, at FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og den kenyanske regering den 29. april 2021 nåede til enighed om en køreplan, der udsatte lukningen af lejrene Dadaab og Kakuma til den 30. juni 2022; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det anslås, at 2,9 millioner somaliere er internt fordrevet; der henviser til, at 55 000 mennesker i perioden august til oktober 2021 blev tvunget til at flygte fra deres hjem, idet 80 % af dem flygtede som følge af konflikter og 20 % som følge af klimarelaterede hændelser; der henviser til, at der er en række flygtningelejre i Kenya, og at de siden borgerkrigen i Somalia i 1991 har taget imod somaliske flygtninge og asylsøgere, herunder lejrene Kakuma og Dadaab med omkring 520 000 registrerede flygtninge og asylsøgere; der henviser til, at levevilkårene i lejrene er usikre, og at især kvinder, børn og LGBTQ-personer udsættes for tilbagevendende overgreb og vold; der henviser til, at FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og den kenyanske regering den 29. april 2021 nåede til enighed om en køreplan, der udsatte lukningen af lejrene Dadaab og Kakuma til den 30. juni 2022;

| L. | der henviser til, at Somalia stadig er et af de farligste afrikanske lande for fagforeningsfolk, som systematisk udsættes for vold og intimidering; der henviser til, at somaliske arbejdstagere til stadighed nægtes deres grundlæggende menneske- og arbejdstagerrettigheder, og at deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen jævnligt trues og aflønnes dårligt, herunder af udenlandske kontrahenter; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Somalia stadig er et af de farligste afrikanske lande for fagforeningsfolk, som systematisk udsættes for vold og intimidering; der henviser til, at somaliske arbejdstagere til stadighed nægtes deres grundlæggende menneske- og arbejdstagerrettigheder, og at deres sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen jævnligt trues og aflønnes dårligt, herunder af udenlandske kontrahenter;

| M. | der henviser til, at valgprocessen oprindeligt skulle have været afsluttet i oktober 2021 med præsidentvalget; der henviser til, at valgprocessen imidlertid løbende er blevet forsinket som følge af forsinkelser fra de føderale medlemsstaters side med at afholde valg af medlemmerne af de to kamre i Somalias føderale parlament, som derefter skulle vælge Somalias præsident; der henviser til, at jo længere valgprocessen forsinkes, desto flere midler vil blive kanaliseret væk fra vigtige nationale prioriteter, såsom at sætte ind over for de humanitære katastrofer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at valgprocessen oprindeligt skulle have været afsluttet i oktober 2021 med præsidentvalget; der henviser til, at valgprocessen imidlertid løbende er blevet forsinket som følge af forsinkelser fra de føderale medlemsstaters side med at afholde valg af medlemmerne af de to kamre i Somalias føderale parlament, som derefter skulle vælge Somalias præsident; der henviser til, at jo længere valgprocessen forsinkes, desto flere midler vil blive kanaliseret væk fra vigtige nationale prioriteter, såsom at sætte ind over for de humanitære katastrofer;

| N. | der henviser til, at klanernes delegerede skal udnævne i alt 275 parlamentsmedlemmer til underhuset, mens Somalias fem delstatsparlamenter allerede har valgt alle 54 senatorer til overhuset; der henviser til, at myndighederne har forpligtet sig til at afslutte valget til underhuset senest den 24. december 2021; der henviser til, at en troværdig fuldførelse af valgprocesserne vil være afgørende for Somalias sikkerhed og langsigtede udvikling; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at klanernes delegerede skal udnævne i alt 275 parlamentsmedlemmer til underhuset, mens Somalias fem delstatsparlamenter allerede har valgt alle 54 senatorer til overhuset; der henviser til, at myndighederne har forpligtet sig til at afslutte valget til underhuset senest den 24. december 2021; der henviser til, at en troværdig fuldførelse af valgprocesserne vil være afgørende for Somalias sikkerhed og langsigtede udvikling;

| O. | der henviser til, at 26 % af dem, der er valgt til overhuset, er kvinder, hvilket er en positiv udvikling på Somalias vej mod ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at der skal gøres en yderligere indsats for at overholde den aftalte kvote på 30 % for underhuset og for at opnå fuld inddragelse af kvinder i Somalias politiske, sociale og økonomiske beslutningstagning; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 26 % af dem, der er valgt til overhuset, er kvinder, hvilket er en positiv udvikling på Somalias vej mod ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at der skal gøres en yderligere indsats for at overholde den aftalte kvote på 30 % for underhuset og for at opnå fuld inddragelse af kvinder i Somalias politiske, sociale og økonomiske beslutningstagning;

| P. | der henviser til, at udenlandsk indblanding i de interne politiske processer og tilrettelæggelsen af valgene har hindret en rettidig afslutning af dem; der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd den 15. november 2021 vedtog resolution 2607 (2021), som forlænger våbenembargoen mod Somalia; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at udenlandsk indblanding i de interne politiske processer og tilrettelæggelsen af valgene har hindret en rettidig afslutning af dem; der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd den 15. november 2021 vedtog resolution 2607 (2021), som forlænger våbenembargoen mod Somalia;

| Q. | der henviser til, at AMISOM's FN-mandat udløber den 31. december 2021; der henviser til, at Somalias føderale regering og Den Afrikanske Union (AU) ikke har kunnet nå til enighed om en omstrukturering af en AU-ledet mission, som FN's Sikkerhedsråds resolution 2568 (2021) foreskriver; der henviser til, at EU gennem forskellige instrumenter har været den største finansielle bidragyder til AMISOM's og AU's aktiviteter i Somalia siden 2007; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at AMISOM's FN-mandat udløber den 31. december 2021; der henviser til, at Somalias føderale regering og Den Afrikanske Union (AU) ikke har kunnet nå til enighed om en omstrukturering af en AU-ledet mission, som FN's Sikkerhedsråds resolution 2568 (2021) foreskriver; der henviser til, at EU gennem forskellige instrumenter har været den største finansielle bidragyder til AMISOM's og AU's aktiviteter i Somalia siden 2007;

| R. | der henviser til, at Rådet i december 2020 forlængede mandaterne for sine tre missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) i Somalia, EU's kapacitetsopbyggende mission (EUCAP) Somalia, EU's uddannelsesmission (EUTM) Somalia og operation EU NAVFOR Atalanta frem til den 31. december 2022; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Rådet i december 2020 forlængede mandaterne for sine tre missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) i Somalia, EU's kapacitetsopbyggende mission (EUCAP) Somalia, EU's uddannelsesmission (EUTM) Somalia og operation EU NAVFOR Atalanta frem til den 31. december 2022;

| S. | der henviser til, at Somalia den 5. november 2021 erklærede AU's udsending, Simon Mulongo, for persona non grata og beordrede ham til at forlade landet inden for syv dage og beskyldte ham for at have deltaget i aktiviteter, der var uforenelige med AMISOM's mandat; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Somalia den 5. november 2021 erklærede AU's udsending, Simon Mulongo, for persona non grata og beordrede ham til at forlade landet inden for syv dage og beskyldte ham for at have deltaget i aktiviteter, der var uforenelige med AMISOM's mandat;

| T. | der henviser til, at EU har afsat 286 mio. EUR til Somalia under det nationale vejledende program for perioden 2014-2020 med fokus på at støtte retsstatsprincippet, sikkerhed, fødevaresikkerhed og uddannelse; der henviser til, at EU i 2021 har bevilget 45,3 mio. EUR i finansiering til humanitære projekter i Somalia, herunder 2,8 mio. EUR til støtte for den nationale udrulning af covid-19-vaccination, og til, at EU og dets medlemsstater tilsammen yder over 35 % af al humanitær bistand i Somalia; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EU har afsat 286 mio. EUR til Somalia under det nationale vejledende program for perioden 2014-2020 med fokus på at støtte retsstatsprincippet, sikkerhed, fødevaresikkerhed og uddannelse; der henviser til, at EU i 2021 har bevilget 45,3 mio. EUR i finansiering til humanitære projekter i Somalia, herunder 2,8 mio. EUR til støtte for den nationale udrulning af covid-19-vaccination, og til, at EU og dets medlemsstater tilsammen yder over 35 % af al humanitær bistand i Somalia;

| 1. | udtrykker sin dybe bekymring over den forværrede humanitære krise i Somalia; fordømmer alle krænkelser af og overgreb på menneskerettighederne og vilkårlige angreb rettet mod civile, humanitære hjælpearbejdere, journalister, valgtilforordnede og AMISOM begået af terrorgrupper, navnlig al-Shabaab; opfordrer alle parter, der er involveret i de forskellige konflikter i Somalia, til omgående at bringe krænkelserne af menneskerettighederne til ophør og til at tage konkrete skridt til at retsforfølge de ansvarlige gennem en retfærdig rettergang; opfordrer kraftigt til, at fjendtlighederne bringes til ophør, og at der så vidt muligt indledes en omfattende dialog for at tackle politiske forskelle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at varig fred og stabilitet kun kan opnås gennem social inklusion og god forvaltning baseret på demokrati- og retsstatsprincipper; opfordrer derfor Somalias ledere til at intensivere bestræbelserne på at afslutte landets valgproces og afslutte afholdelsen af inklusive og troværdige valg til underhuset inden udgangen af 2021, således at præsidentvalget kan afholdes så hurtigt som muligt; understreger, at valgprocessen skal fortsætte fredeligt i overensstemmelse med den tidligere vedtagne tidsplan af 27. maj 2021; opfordrer endvidere Somalias ledere til at udvise tilbageholdenhed og afstå fra enhver handling, der kan eskalere politiske spændinger eller volden, med henblik på at skabe stabilitet og afskære al-Shabaab fra muligheden for at opnå politisk indflydelse; opfordrer til fuld respekt for de grundlæggende rettigheder under valgkampen og valgperioderne, herunder retten til at deltage i fredelige forsamlinger og retten til fri bevægelighed, foreningsfrihed og ytringsfrihed; fordømmer enhver overdreven magtanvendelse fra regeringsstyrkernes side mod den politiske opposition eller mod demonstranter; advarer mod yderligere initiativer, der fører til en forlængelse af tidligere mandater uden bred støtte fra de somaliske interessenter, og modsætter sig alle parallelle processer eller delvise valg; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer EU, dets medlemsstater og internationale partnere til hurtigst muligt at øge den humanitære bistand i overensstemmelse med kravene og yde yderligere bistand til bekæmpelsen af covid-19-indsatsen, navnlig gennem deling af vacciner og levering af essentielle lægemidler og farmaceutiske produkter; understreger, at det internationale samfund skal hjælpe med at gøre, hvad der skal til for at få covid-19-pandemien under kontrol i Somalia og regionen, herunder gennem øget distribution af vacciner og øget kapacitet til fremstilling af vacciner; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer de somaliske myndigheder til at standse alle vilkårlige anholdelser og løslade alle personer, der udsættes for ulovlig og uberettiget tilbageholdelse, til at bekæmpe chikane og intimidering af civile fra sikkerhedsstyrkernes, politikernes og de lokale myndigheders side og til at sikre, at de ansvarlige drages til ansvar; insisterer på, at myndighederne standser henrettelser, der er beordret af militærdomstole, vedtager et moratorium og afskaffer dødsstraffen; opfordrer indtrængende den somaliske regering til at styrke retsstaten og etablere et uafhængigt og upartisk retssystem og sikre erstatning til ofrene for udenretslig og overdreven vold; opfordrer indtrængende de somaliske myndigheder til hurtigt at vedtage en politik, der beskytter civilbefolkningen, og det nationale terrorbekæmpelseslovforslag og til at sikre, at de er i fuld overensstemmelse med internationale menneskerettighedsnormer og -standarder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er meget bekymret over antallet af flygtninge og internt fordrevne i Somalia og deres trivsel; opfordrer EU og internationale partnere til at samarbejde med Somalias føderale regering om at levere beskyttelse, bistand og varige løsninger i overensstemmelse med internationale forpligtelser; glæder sig over Somalias føderale regerings ratificering af Den Afrikanske Unions konvention om beskyttelse af og bistand til internt fordrevne i Afrika og opfordrer Kommissionen til at bistå Somalia med at udvikle nationale retlige rammer og garantere sikkerheden for internt fordrevne og flygtninge med særligt fokus på de mest sårbare, såsom kvinder, børn og personer, der tilhører minoritetsgrupper, som er mest udsat for vold, misbrug og krænkelser; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er meget bekymret over de sociale og økonomiske skader, der forårsages af klimaændringer, herunder ekstreme vejrforhold og græshoppeplagen; glæder sig over Somalias tilsagn på FN's klimakonference i 2021 (COP26) om en retfærdig omstilling baseret på dialog mellem arbejdsmarkedets parter og prioritering af vedvarende energi med henblik på at dække Somalias energibehov; opfordrer til en hurtig indsats og en korrekt gennemførelse af handlingsplaner til forebyggelse eller afbødning af klimarelaterede katastrofer, såsom FN's Fødevare- og Landbrugsorganisations (FAO's) krisehandlingsplan mod ørkengræshopper; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager terrorgruppers angreb på humanitære hjælpearbejdere, ødelæggelsen af infrastruktur og omdirigeringen af bistand; minder om, at der i henhold til folkeretten skal sikres uhindret adgang til rettidig levering af humanitær bistand til nødstedte personer i hele Somalia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om sin stærke støtte til alle menneskerettighedsforkæmpere og miljøforkæmpere i Somalia og til deres arbejde; opfordrer EU-delegationen og medlemsstaternes repræsentationer i landet til at optrappe deres støtte til civilsamfundet i deres samarbejde med de somaliske myndigheder, til at anvende alle tilgængelige instrumenter til at øge deres støtte til menneskerettigheds- og miljøforkæmperes arbejde og, hvor det er relevant, til at lette udstedelsen af nødvisa og tilbyde et midlertidigt tilflugtssted i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anerkender den rolle, som AMISOM har spillet med hensyn til at bidrage til at skabe øget sikkerhed i lyset af den trussel, som al-Shabaab og oprørsgrupper udgør; udtrykker støtte til Somalias overgangsplan med hensyn til AMISOM's operationer og opfordrer til, at den gennemføres rettidigt; opfordrer de vigtigste somaliske sikkerhedsaktører til at nå til enighed om de strategiske mål, størrelsen og sammensætningen af en fremtidig AMISOM, der skal støtte sikkerhedsomstillingen i Somalia, med henblik på at gøre fremskridt med gennemførelsen af Somalias overgangsplan; opfordrer til, at den nationale sikkerhedsarkitektur styrkes for at beskytte befolkningen; opfordrer Somalias føderale regering, AMISOM og de allierede styrker til at sikre, at deres militære kampagner mod al-Shabaab gennemføres under streng overholdelse af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at de somaliske myndigheder bør have det primære ansvar for at garantere sikkerheden i deres land, men at de endnu ikke er i stand til at gøre det i kampen mod al-Shabaab og oprørsgrupper; minder om, at det i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2568 (2021) er vigtigt hurtigst muligt at udarbejde en plan for, hvordan Den Afrikanske Unions (AU's) tilstedeværelse kan omstruktureres efter 2021; minder i denne forbindelse om FN's, AU's og Somalias føderale regerings primære ansvar for at udarbejde en sådan plan med støtte fra internationale partnere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende alle udenlandske aktører til ikke at bringe de igangværende bestræbelser inden for statsopbygning og fredsopbygning i fare og samtidig fremme stabiliteten og bevare landets enhed; minder alle parter om den fortsatte våbenembargo, som FN's Sikkerhedsråd har vedtaget over for Somalia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over den øgede repræsentation af kvinder i parlamentsvalget og bemærker, at der stadig er behov for en større repræsentation; understreger den vigtige rolle, som kvinder spiller i konfliktløsning og fredsopbygning; opfordrer til fuld, lige og meningsfuld deltagelse og inddragelse af kvinder på alle niveauer i overensstemmelse med det somaliske kvindecharter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fordømmer den fortsatte seksuelle og kønsbaserede vold mod kvinder og piger i Somalia og opfordrer til fortsatte og samordnede nationale bestræbelser på at bekæmpe seksuel og kønsbaseret vold, herunder effektiv gennemførelse i national lovgivning og anvendelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 190 om vold og chikane på arbejdspladsen, som Somalia har ratificeret, ratificeringen af konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder og vedtagelsen af en progressiv lovgivning mod kvindelig kønslemlæstelse både på statsplan og føderalt plan; opfordrer indtrængende den somaliske regering til at træffe konkrete foranstaltninger til at forebygge seksuel vold mod kvinder og børn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer de somaliske myndigheder til at ophæve bestemmelserne i den ændrede medielov fra 2020, som i alvorlig grad begrænser mediefriheden og ytringsfriheden og ikke overholder de internationale standarder for ytringsfrihed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager de seneste angreb på journalister og mediefolk, som har en legitim rolle at spille i statsopbygningen og valgprocessen, og som bør være i stand til at udføre deres arbejde uden frygt eller intimidering; opfordrer de somaliske myndigheder til at gennemføre og afslutte efterforskningen af drabene på alle journalister i 2021, herunder drabene på Jamal Farah Adan, og til at retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende Somalias føderale regering og de føderale medlemsstater til straks at erklære et moratorium for anholdelse og fængsling af journalister under udførelsen af deres journalistiske opgaver, som foreslået af Journalister uden Grænser og det somaliske journalistforbund, og til at sætte en stopper for den fortsatte brug af Somalias gamle og forældede straffelov til at straffe journalister og begrænse mediefriheden og ytringsfriheden; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Somalias føderale regering, de føderale medlemsstater og det internationale samfund til at sikre, at udenlandske eller multinationale virksomheder, der opererer i Somalia, fuldt ud respekterer, værner om og anvender internationale menneskerettighedstraktater og andre retlige instrumenter, herunder Somalias foreløbige forfatning og lovgivning, samt FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne og de grundlæggende ILO-konventioner; understreger behovet for at gå efter al-Shabaabs finanser og forhindre ulovlig generering af indtægter, herunder fra råmaterialer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Den Afrikanske Union, præsidenten, premierministeren og parlamentet i Somalia, FN's generalsekretær, FN's Sikkerhedsråd, FN's Menneskerettighedsråd og Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU. |
| --- | --- |

18.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/104 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/104

---

P9_TA(2021)0482

Krænkelser af menneskerettighederne begået af private militær- og sikkerhedsvirksomheder, navnlig Wagnergruppen

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om krænkelser af menneskerettighederne begået af private militær- og sikkerhedsvirksomheder, navnlig Wagnergruppen (2021/2982(RSP))

(2022/C 224/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger og henstillinger, navnlig sin beslutning af 4. juli 2017 om private sikkerhedsfirmaer (1), sin beslutning af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejde mellem EU og Afrika i Sahelregionen, i Vestafrika og på Afrikas Horn (2), sin henstilling af 16. september 2021 om retningen for de politiske forbindelser mellem EU og Rusland (3) og sin beslutning af 5. juli 2018 om Somalia (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger og henstillinger, navnlig sin beslutning af 4. juli 2017 om private sikkerhedsfirmaer (1), sin beslutning af 16. september 2020 om sikkerhedssamarbejde mellem EU og Afrika i Sahelregionen, i Vestafrika og på Afrikas Horn (2), sin henstilling af 16. september 2021 om retningen for de politiske forbindelser mellem EU og Rusland (3) og sin beslutning af 5. juli 2018 om Somalia (4),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (5) (den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (5) (den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner),

| — | der henviser til Genèvekonventionerne fra 1949 og tillægsprotokollerne hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionerne fra 1949 og tillægsprotokollerne hertil,

| — | der henviser til Den Afrikanske Enhedsorganisations konvention fra 1977 om afskaffelse af lejesoldater i Afrika, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Enhedsorganisations konvention fra 1977 om afskaffelse af lejesoldater i Afrika,

| — | der henviser til den internationale konvention af 1989 mod rekruttering, anvendelse, finansiering og træning af lejesoldater, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention af 1989 mod rekruttering, anvendelse, finansiering og træning af lejesoldater,

| — | der henviser til Montreux-dokumentet om relevante internationale juridiske forpligtelser og god praksis for stater i forbindelse med anvendelse af private militær- og sikkerhedsvirksomheder under væbnet konflikt af 17. september 2008 (Montreux-dokumentet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Montreux-dokumentet om relevante internationale juridiske forpligtelser og god praksis for stater i forbindelse med anvendelse af private militær- og sikkerhedsvirksomheder under væbnet konflikt af 17. september 2008 (Montreux-dokumentet),

| — | der henviser til rapporten af 1. oktober 2021 fra den uafhængige undersøgelsesmission om Libyen, der blev oprettet af FN's Menneskerettighedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 1. oktober 2021 fra den uafhængige undersøgelsesmission om Libyen, der blev oprettet af FN's Menneskerettighedsråd,

| — | der henviser til erklæringerne fra FN's Menneskerettighedsråds eksperter af 31. marts 2021 om russiske undervisere og af 27. oktober 2021 om Wagner-gruppen i Den Centralafrikanske Republik, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra FN's Menneskerettighedsråds eksperter af 31. marts 2021 om russiske undervisere og af 27. oktober 2021 om Wagner-gruppen i Den Centralafrikanske Republik,

| — | der henviser til erklæringen fra den internationale konference om Libyen i Paris af 12. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den internationale konference om Libyen i Paris af 12. november 2021,

| — | der henviser til FN's retningslinjer for anvendelse af væbnede sikkerhedstjenester fra private sikkerhedsfirmaer, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's retningslinjer for anvendelse af væbnede sikkerhedstjenester fra private sikkerhedsfirmaer,

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne,

| — | der henviser til rapporter, pressemeddelelser og påståede skrivelser fra FN's arbejdsgruppe om anvendelsen af lejesoldater som et middel til at krænke menneskerettighederne og hindre udøvelsen af befolkningers ret til selvbestemmelse (FN's arbejdsgruppe om anvendelsen af lejesoldater), navnlig rapporterne af 24. marts 2021 og 27. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter, pressemeddelelser og påståede skrivelser fra FN's arbejdsgruppe om anvendelsen af lejesoldater som et middel til at krænke menneskerettighederne og hindre udøvelsen af befolkningers ret til selvbestemmelse (FN's arbejdsgruppe om anvendelsen af lejesoldater), navnlig rapporterne af 24. marts 2021 og 27. oktober 2021,

| — | der henviser til skrivelse af 25. juni 2021 fra ekspertpanelet vedrørende Den Centralafrikanske Republik, der blev forlænget i henhold til resolution 2536 (2020), til formanden for FN's Sikkerhedsråd, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 25. juni 2021 fra ekspertpanelet vedrørende Den Centralafrikanske Republik, der blev forlænget i henhold til resolution 2536 (2020), til formanden for FN's Sikkerhedsråd,

| — | der henviser til den åbne mellemstatslige arbejdsgruppe, der skal udarbejde indholdet af en international reguleringsramme uden at foregribe karakteren heraf vedrørende private militær- og sikkerhedsvirksomheders aktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den åbne mellemstatslige arbejdsgruppe, der skal udarbejde indholdet af en international reguleringsramme uden at foregribe karakteren heraf vedrørende private militær- og sikkerhedsvirksomheders aktiviteter,

| — | der henviser til den internationale adfærdskodeks for private udbydere af sikkerhedstjenester, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale adfærdskodeks for private udbydere af sikkerhedstjenester,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at private militær- og sikkerhedsselskaber (PMSC'er) er private forretningsenheder, der yder militær- og/eller sikkerhedstjenester, og som bl.a. kan omfatte væbnet bevogtning, vedligeholdelse og drift af våbensystemer, tilbageholdelse af fanger og rådgivning eller uddannelse af lokale styrker og sikkerhedspersonale; der henviser til, at statslige og ikkestatslige aktørers afhængighed af PMSC'er er steget betydeligt i konfliktområder i de seneste år; der henviser til, at der i konflikterne i det 21. århundrede begyndende med krigene i Afghanistan og Irak har været deltagelse af PMSC'er på alle niveauer, lige fra logistisk støtte til operationer med høj intensitet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at private militær- og sikkerhedsselskaber (PMSC'er) er private forretningsenheder, der yder militær- og/eller sikkerhedstjenester, og som bl.a. kan omfatte væbnet bevogtning, vedligeholdelse og drift af våbensystemer, tilbageholdelse af fanger og rådgivning eller uddannelse af lokale styrker og sikkerhedspersonale; der henviser til, at statslige og ikkestatslige aktørers afhængighed af PMSC'er er steget betydeligt i konfliktområder i de seneste år; der henviser til, at der i konflikterne i det 21. århundrede begyndende med krigene i Afghanistan og Irak har været deltagelse af PMSC'er på alle niveauer, lige fra logistisk støtte til operationer med høj intensitet;

| B. | der henviser til, at den nuværende lovgivningsmæssige situation i denne sektor omfatter en række usammenhængende regler, som varierer kolossalt mellem landene; der henviser til, at den uensartede nationale lovgivning og den selvregulering, som visse PMSC'er har indført, ikke er tilstrækkeligt til at forhindre misbrug, eftersom der mangler sanktionsmuligheder, og at dette kan have stor betydning for, hvordan PMSC'erne fungerer i multilaterale indsatser og konfliktramte regioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nuværende lovgivningsmæssige situation i denne sektor omfatter en række usammenhængende regler, som varierer kolossalt mellem landene; der henviser til, at den uensartede nationale lovgivning og den selvregulering, som visse PMSC'er har indført, ikke er tilstrækkeligt til at forhindre misbrug, eftersom der mangler sanktionsmuligheder, og at dette kan have stor betydning for, hvordan PMSC'erne fungerer i multilaterale indsatser og konfliktramte regioner;

| C. | der henviser til, at PMSC'er er bundet af folkeretten, når de deltager i fjendtligheder, navnlig som fastsat i Genèvekonventionerne, der er ratificeret af alle FN's medlemsstater; der henviser til, at de retlige bestemmelser i Genèvekonventionerne er anerkendt som folkeretlig sædvaneret; der henviser til, at artikel 47 i tillægsprotokol I til Genèvekonventionerne indeholder en definition af lejesoldater; der henviser til, at lejesoldater på dette grundlag defineres som civile og som sådan ikke må deltage i konflikter; der henviser til, at den internationale konvention mod rekruttering, anvendelse, finansiering og træning af lejesoldater forbyder lejesoldater; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at PMSC'er er bundet af folkeretten, når de deltager i fjendtligheder, navnlig som fastsat i Genèvekonventionerne, der er ratificeret af alle FN's medlemsstater; der henviser til, at de retlige bestemmelser i Genèvekonventionerne er anerkendt som folkeretlig sædvaneret; der henviser til, at artikel 47 i tillægsprotokol I til Genèvekonventionerne indeholder en definition af lejesoldater; der henviser til, at lejesoldater på dette grundlag defineres som civile og som sådan ikke må deltage i konflikter; der henviser til, at den internationale konvention mod rekruttering, anvendelse, finansiering og træning af lejesoldater forbyder lejesoldater;

| D. | der henviser til arbejdet med at regulere PMSC'er er i gang, navnlig i FN's åbne mellemstatslige arbejdsgruppe, der skal udarbejde indholdet af en international reguleringsramme uden at foregribe karakteren heraf vedrørende private militær- og sikkerhedsvirksomheders aktiviteter; der henviser til, at der er planer om at forelægge et udkast til en reguleringsramme for PMSC'er i april 2022; der henviser til, at EU blev valgt til Gruppen af Venner af formanden for Montreux-dokumentforummet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til arbejdet med at regulere PMSC'er er i gang, navnlig i FN's åbne mellemstatslige arbejdsgruppe, der skal udarbejde indholdet af en international reguleringsramme uden at foregribe karakteren heraf vedrørende private militær- og sikkerhedsvirksomheders aktiviteter; der henviser til, at der er planer om at forelægge et udkast til en reguleringsramme for PMSC'er i april 2022; der henviser til, at EU blev valgt til Gruppen af Venner af formanden for Montreux-dokumentforummet;

| E. | der henviser til, at utallige medlemmer af PMSC'er, der fungerer som lejesoldater, har begået grove menneskerettighedskrænkelser, herunder krigsforbrydelser, mod både soldater og civile i tidligere, nylige og igangværende konflikter; der henviser til, at de fleste af disse krænkelser er blevet begået med straffrihed og ikke har været genstand for retsforfølgelse eller domme; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at utallige medlemmer af PMSC'er, der fungerer som lejesoldater, har begået grove menneskerettighedskrænkelser, herunder krigsforbrydelser, mod både soldater og civile i tidligere, nylige og igangværende konflikter; der henviser til, at de fleste af disse krænkelser er blevet begået med straffrihed og ikke har været genstand for retsforfølgelse eller domme;

| F. | der henviser til, at visse lande, såsom Rusland, Tyrkiet og De Forenede Arabiske Emirater, er til stede i forskellige konflikt- eller postkonfliktområder rundt om i verden gennem PMSC'er; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at visse lande, såsom Rusland, Tyrkiet og De Forenede Arabiske Emirater, er til stede i forskellige konflikt- eller postkonfliktområder rundt om i verden gennem PMSC'er;

| G. | der henviser til, at Wagner-gruppen er et net af paramilitære grupper og virksomheder, der er blevet forbundet på grund af overlapninger i ejerskab og logistiknetværk; der henviser til, at Wagner-gruppen skiller sig ud fra andre PMSC'er på flere punkter, såsom dens rapporterede forbindelser til den russiske stats højeste niveauer, dens rapporterede tilstedeværelse i talrige stater, omfanget af dens aktiviteter med skønsmæssigt 10 000 ansatte og de grove krænkelser af menneskerettighederne, der er blevet dokumenteret og som den er blevet anklaget for; der henviser til, at den russiske lovgivning forbyder brugen af lejesoldater i henhold til straffelovens artikel 359, som giver Kreml mulighed for offentligt at tage afstand fra ulovlige handlinger begået af PMSC'er som f.eks. Wagner-gruppen, samtidig med at den skaber en række smuthuller, der gør det muligt at anvende PMSC'er som et vigtigt politisk og militært redskab i konflikter rundt om i verden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Wagner-gruppen er et net af paramilitære grupper og virksomheder, der er blevet forbundet på grund af overlapninger i ejerskab og logistiknetværk; der henviser til, at Wagner-gruppen skiller sig ud fra andre PMSC'er på flere punkter, såsom dens rapporterede forbindelser til den russiske stats højeste niveauer, dens rapporterede tilstedeværelse i talrige stater, omfanget af dens aktiviteter med skønsmæssigt 10 000 ansatte og de grove krænkelser af menneskerettighederne, der er blevet dokumenteret og som den er blevet anklaget for; der henviser til, at den russiske lovgivning forbyder brugen af lejesoldater i henhold til straffelovens artikel 359, som giver Kreml mulighed for offentligt at tage afstand fra ulovlige handlinger begået af PMSC'er som f.eks. Wagner-gruppen, samtidig med at den skaber en række smuthuller, der gør det muligt at anvende PMSC'er som et vigtigt politisk og militært redskab i konflikter rundt om i verden;

| H. | der henviser til, at dens forbindelser med de russiske myndigheder er blevet dokumenteret af uafhængige organisationer som Bellingcat gennem rapporter offentliggjort fra januar 2019 til november 2021; der henviser til, at Wagner-gruppen angiveligt er afhængig af Ruslands militære infrastruktur, deler en base med det russiske militær, transporteres af russiske militærfly og benytter militære sundhedsydelser; der henviser til, at den til dels finansieres gennem catering- og bygningskontrakter til en værdi af flere millioner dollar til de russiske væbnede styrker, der tildeles virksomheder med tilknytning til Jevgenij Prigozhin, som er en tæt allieret med den russiske præsident Vladimir Putin; der henviser til, at Ruslands militære efterretningstjeneste GRU, dets forsvarsministerium og dets konsulater er fuldt ud involveret i finansieringen, rekrutteringen, uddannelsen og beskyttelsen af Wagner-medarbejdere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dens forbindelser med de russiske myndigheder er blevet dokumenteret af uafhængige organisationer som Bellingcat gennem rapporter offentliggjort fra januar 2019 til november 2021; der henviser til, at Wagner-gruppen angiveligt er afhængig af Ruslands militære infrastruktur, deler en base med det russiske militær, transporteres af russiske militærfly og benytter militære sundhedsydelser; der henviser til, at den til dels finansieres gennem catering- og bygningskontrakter til en værdi af flere millioner dollar til de russiske væbnede styrker, der tildeles virksomheder med tilknytning til Jevgenij Prigozhin, som er en tæt allieret med den russiske præsident Vladimir Putin; der henviser til, at Ruslands militære efterretningstjeneste GRU, dets forsvarsministerium og dets konsulater er fuldt ud involveret i finansieringen, rekrutteringen, uddannelsen og beskyttelsen af Wagner-medarbejdere;

| I. | der henviser til, at EU har indført sanktioner mod Prigozhin for hans deltagelse i konflikten i Libyen; der henviser til, at adskillige virksomheder under hans kontrol ifølge det amerikanske finansministerium er underlagt amerikanske sanktioner for at støtte Ruslands paramilitære operationer, bevarelse af autoritære regimer og udnyttelse af naturressourcer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU har indført sanktioner mod Prigozhin for hans deltagelse i konflikten i Libyen; der henviser til, at adskillige virksomheder under hans kontrol ifølge det amerikanske finansministerium er underlagt amerikanske sanktioner for at støtte Ruslands paramilitære operationer, bevarelse af autoritære regimer og udnyttelse af naturressourcer;

| J. | der henviser til, at Kremls brug af PMSC'er bygger på Sovjetunionens lange historie med at drive stedfortræderstyrker i udlandet ved at sende tusindvis af militære specialister under dække af »rådgivere« til mange konflikter verden over, samtidig med at den officielt afviser Ruslands engagement; der henviser til, at præsident Putin den 11. april 2012 i sin tale til den russiske Duma erklærede, at en gruppe af private militære virksomheder ville være et effektivt redskab til at nå nationale mål uden direkte at inddrage den russiske stat; der henviser til, at Wagner-gruppens navn er ved at blive udfaset for at undgå offentlig kontrol og lægge afstand mellem den og Prigozhin og præsident Putin, og at gruppen erstattes af andre enheder under forskellige navne; der henviser til, at Kreml via denne konstruktion, og fordi Wagner-gruppen ikke har nogen juridisk status, forsøger at opretholde en tilforladelig benægtelse af de handlinger og forbrydelser, som gruppen har begået; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kremls brug af PMSC'er bygger på Sovjetunionens lange historie med at drive stedfortræderstyrker i udlandet ved at sende tusindvis af militære specialister under dække af »rådgivere« til mange konflikter verden over, samtidig med at den officielt afviser Ruslands engagement; der henviser til, at præsident Putin den 11. april 2012 i sin tale til den russiske Duma erklærede, at en gruppe af private militære virksomheder ville være et effektivt redskab til at nå nationale mål uden direkte at inddrage den russiske stat; der henviser til, at Wagner-gruppens navn er ved at blive udfaset for at undgå offentlig kontrol og lægge afstand mellem den og Prigozhin og præsident Putin, og at gruppen erstattes af andre enheder under forskellige navne; der henviser til, at Kreml via denne konstruktion, og fordi Wagner-gruppen ikke har nogen juridisk status, forsøger at opretholde en tilforladelig benægtelse af de handlinger og forbrydelser, som gruppen har begået;

| K. | der henviser til, at anvendelsen af PMSC'er såsom Wagner-gruppen, E.N.O.T Corp, the Cossacks og andre i forbindelse med Ruslands angreb på Ukraine kan have til formål at skjule militær indblanding, undgå tab blandt regulære militære tropper og derved skjule de menneskelige omkostninger ved militære aggressioner for den russiske offentlighed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at anvendelsen af PMSC'er såsom Wagner-gruppen, E.N.O.T Corp, the Cossacks og andre i forbindelse med Ruslands angreb på Ukraine kan have til formål at skjule militær indblanding, undgå tab blandt regulære militære tropper og derved skjule de menneskelige omkostninger ved militære aggressioner for den russiske offentlighed;

| L. | der henviser til, at Wagner-gruppen først blev opdaget i 2014, da den støttede prorussiske separatister og bistod det russiske militær i krigshandlingerne i Donbas-regionen i Ukraine og i den ulovlige invasion og annektering af Ukraines Krim-halvø; der henviser til, at den siden har været involveret i konflikter i Syrien, Sudan, Mozambique, Libyen, Den Centralafrikanske Republik og Venezuela; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Wagner-gruppen først blev opdaget i 2014, da den støttede prorussiske separatister og bistod det russiske militær i krigshandlingerne i Donbas-regionen i Ukraine og i den ulovlige invasion og annektering af Ukraines Krim-halvø; der henviser til, at den siden har været involveret i konflikter i Syrien, Sudan, Mozambique, Libyen, Den Centralafrikanske Republik og Venezuela;

| M. | der henviser til, at FN's eksperter fra FN's arbejdsgrupper om anvendelsen af lejesoldater, erhvervslivet og menneskerettighederne og om tvungne forsvindinger samt FN's særlige rapportører om tortur og om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser i Den Centralafrikanske Republik i fællesskab i oktober 2021 konkluderede, at Wagner-gruppen havde begået grove og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Den Centralafrikanske Republik, herunder summariske massehenrettelser, vilkårlige tilbageholdelser, seksuel vold, plyndringer, tvungne forsvindinger og tortur under afhøringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at FN's eksperter fra FN's arbejdsgrupper om anvendelsen af lejesoldater, erhvervslivet og menneskerettighederne og om tvungne forsvindinger samt FN's særlige rapportører om tortur og om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser i Den Centralafrikanske Republik i fællesskab i oktober 2021 konkluderede, at Wagner-gruppen havde begået grove og systematiske menneskerettighedskrænkelser i Den Centralafrikanske Republik, herunder summariske massehenrettelser, vilkårlige tilbageholdelser, seksuel vold, plyndringer, tvungne forsvindinger og tortur under afhøringer;

| N. | der henviser til, at Wagner-gruppen har været involveret i grådige overtagelser af vigtige ressourcer såsom minedrift og toldindtægter, hvilket har svækket udviklingslandene og frataget dem væsentlige offentlige ressourcer; der henviser til, at Wagner-gruppens Lobaye Invest-selskab efter undertegnelsen i 2018 af en militær aftale mellem Rusland og Den Centralafrikanske Republik fik tildelt rettigheder til udvinding af guld og diamanter på flere mineområder; der henviser til, at en rapport fra CNN fra juni 2021 afslørede, at russiske lejesoldater henrettede civile og udviste lokale i mineområderne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Wagner-gruppen har været involveret i grådige overtagelser af vigtige ressourcer såsom minedrift og toldindtægter, hvilket har svækket udviklingslandene og frataget dem væsentlige offentlige ressourcer; der henviser til, at Wagner-gruppens Lobaye Invest-selskab efter undertegnelsen i 2018 af en militær aftale mellem Rusland og Den Centralafrikanske Republik fik tildelt rettigheder til udvinding af guld og diamanter på flere mineområder; der henviser til, at en rapport fra CNN fra juni 2021 afslørede, at russiske lejesoldater henrettede civile og udviste lokale i mineområderne;

| O. | der henviser til, at Wagner-gruppen har været involveret i logistisk støtte og kamphandlinger i Libyen for at støtte Libyens oprørsgeneral Khalifa Haftar i hvert fald siden 2018; der henviser til, at Wagner-gruppen ifølge rapporten fra FN's undersøgelsesmission i Libyen fra oktober 2021 har været involveret i krigsforbrydelser, herunder summariske henrettelser af civile og tilbageholdte, slaveri, plantning af internationalt forbudte personelminer og drab eller lemlæstelse af civile, herunder børn, f.eks. i landsbyen al-Sbeaa syd for Tripoli; der henviser til, at rapporten dokumenterer adskillige og gentagne overtrædelser af FN's våbenembargo og Wagner-gruppens brug af russiske militærfragtfly; der henviser til, at støtte fra russiske lejesoldater og militære instruktører til radikale væbnede grupper har destabiliseret EU's sydlige nabolande yderligere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Wagner-gruppen har været involveret i logistisk støtte og kamphandlinger i Libyen for at støtte Libyens oprørsgeneral Khalifa Haftar i hvert fald siden 2018; der henviser til, at Wagner-gruppen ifølge rapporten fra FN's undersøgelsesmission i Libyen fra oktober 2021 har været involveret i krigsforbrydelser, herunder summariske henrettelser af civile og tilbageholdte, slaveri, plantning af internationalt forbudte personelminer og drab eller lemlæstelse af civile, herunder børn, f.eks. i landsbyen al-Sbeaa syd for Tripoli; der henviser til, at rapporten dokumenterer adskillige og gentagne overtrædelser af FN's våbenembargo og Wagner-gruppens brug af russiske militærfragtfly; der henviser til, at støtte fra russiske lejesoldater og militære instruktører til radikale væbnede grupper har destabiliseret EU's sydlige nabolande yderligere;

| P. | der henviser til, at de lande, der deltog i Pariskonferencen for Libyen den 12. november 2021, gav udtryk for deres modstand mod enhver udenlandsk indblanding i libyske anliggender og støttede gennemførelsen af handlingsplanen for tilbagetrækning af lejesoldater, udenlandske krigere og udenlandske styrker fra libysk territorium; der henviser til, at Tyrkiet i begyndelsen af november 2021 sendte omkring 150 yderligere syriske lejesoldater til Libyen ud over de 7 000 lejesoldater, der allerede var til stede i landet og var loyale over for Tyrkiet, på trods af lokale og internationale krav om at trække alle udenlandske styrker tilbage forud for parlaments- og præsidentvalget, der var berammet til den 24. december 2021; der henviser til, at det fremgår af den endelige rapport fra FN's ekspertpanel om Libyen i henhold til resolution 1973 (2011), der blev offentliggjort i september 2019, at det emiratarabiske selskab Black Shield Security Services rekrutterede sudanesiske statsborgere til at deltage i konflikten i Libyen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de lande, der deltog i Pariskonferencen for Libyen den 12. november 2021, gav udtryk for deres modstand mod enhver udenlandsk indblanding i libyske anliggender og støttede gennemførelsen af handlingsplanen for tilbagetrækning af lejesoldater, udenlandske krigere og udenlandske styrker fra libysk territorium; der henviser til, at Tyrkiet i begyndelsen af november 2021 sendte omkring 150 yderligere syriske lejesoldater til Libyen ud over de 7 000 lejesoldater, der allerede var til stede i landet og var loyale over for Tyrkiet, på trods af lokale og internationale krav om at trække alle udenlandske styrker tilbage forud for parlaments- og præsidentvalget, der var berammet til den 24. december 2021; der henviser til, at det fremgår af den endelige rapport fra FN's ekspertpanel om Libyen i henhold til resolution 1973 (2011), der blev offentliggjort i september 2019, at det emiratarabiske selskab Black Shield Security Services rekrutterede sudanesiske statsborgere til at deltage i konflikten i Libyen;

| Q. | der henviser til, at Wagner-agenter er blevet sendt til Syrien for at støtte det russiske militær i dets intervention for at redde Assad-regimet fra slutningen af 2015; der henviser til, at lejesoldater har begået og filmet grusomme forbrydelser mod den syriske befolkning såsom tortur, mord og overfald af civile nær Palmyra; der henviser til, at et privat syrisk luftfartsselskab, Cham Wings, har været involveret i transport af lejesoldater fra Rusland til Libyen og på det seneste i transporten af migranter til Minsk; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Wagner-agenter er blevet sendt til Syrien for at støtte det russiske militær i dets intervention for at redde Assad-regimet fra slutningen af 2015; der henviser til, at lejesoldater har begået og filmet grusomme forbrydelser mod den syriske befolkning såsom tortur, mord og overfald af civile nær Palmyra; der henviser til, at et privat syrisk luftfartsselskab, Cham Wings, har været involveret i transport af lejesoldater fra Rusland til Libyen og på det seneste i transporten af migranter til Minsk;

| R. | der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om anvendelsen af lejesoldater har berettet om, at Aserbajdsjan med hjælp fra Tyrkiet skulle have indsat syriske lejesoldater for at opretholde sine militære operationer i konfliktregionen Nagorno-Karabakh; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om anvendelsen af lejesoldater har berettet om, at Aserbajdsjan med hjælp fra Tyrkiet skulle have indsat syriske lejesoldater for at opretholde sine militære operationer i konfliktregionen Nagorno-Karabakh;

| S. | der henviser til, at tre prisvindende russiske journalister blev myrdet den 30. juli 2018 under efterforskningen af Wagner-gruppens mineaktiviteter i Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at dødsfaldet på den russiske journalist Maxim Borodin, som rapporterede om Wagner-aktiviteter i Syrien i marts 2018, ifølge Komitéen til Beskyttelse af Journalister var led i et mønster af journalister, der døde i Rusland, da de dækkede følsomme spørgsmål med potentielle konsekvenser for myndighederne; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at tre prisvindende russiske journalister blev myrdet den 30. juli 2018 under efterforskningen af Wagner-gruppens mineaktiviteter i Den Centralafrikanske Republik; der henviser til, at dødsfaldet på den russiske journalist Maxim Borodin, som rapporterede om Wagner-aktiviteter i Syrien i marts 2018, ifølge Komitéen til Beskyttelse af Journalister var led i et mønster af journalister, der døde i Rusland, da de dækkede følsomme spørgsmål med potentielle konsekvenser for myndighederne;

| T. | der henviser til, at næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Josep Borrell, den 15. november 2021 bekendtgjorde en konsensus blandt EU's udenrigsministre om at træffe restriktive foranstaltninger over for Wagner-gruppen i EU's kommende samling i Udenrigsrådet i december 2021; der henviser til, at han den 20. september 2021 advarede mod en eventuel inddragelse af Wagner-gruppen i Mali; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at næstformand for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Josep Borrell, den 15. november 2021 bekendtgjorde en konsensus blandt EU's udenrigsministre om at træffe restriktive foranstaltninger over for Wagner-gruppen i EU's kommende samling i Udenrigsrådet i december 2021; der henviser til, at han den 20. september 2021 advarede mod en eventuel inddragelse af Wagner-gruppen i Mali;

| U. | der henviser til, at der rapporteres om en aftale mellem Wagner-gruppen og de maliske myndigheder, der omfatter udsendelse af 1 000 agenter til landet; der henviser til, at EU har udsendt missioner til Mali under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der rapporteres om en aftale mellem Wagner-gruppen og de maliske myndigheder, der omfatter udsendelse af 1 000 agenter til landet; der henviser til, at EU har udsendt missioner til Mali under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP);

| V. | der henviser til, at Rådet den 7. december 2020 vedtog forordning (EU) 2020/1998 om indførelse af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, som giver EU mulighed for at indføre målrettede restriktive foranstaltninger over for personer, enheder og organer, herunder statslige og ikkestatslige aktører, der er ansvarlige for, involveret i eller har tilknytning til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i hele verden; der henviser til, at det er vigtigt at fremhæve, at EU har et ansvar for at anvende denne forordning fuldt ud i tilfælde af menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Rådet den 7. december 2020 vedtog forordning (EU) 2020/1998 om indførelse af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, som giver EU mulighed for at indføre målrettede restriktive foranstaltninger over for personer, enheder og organer, herunder statslige og ikkestatslige aktører, der er ansvarlige for, involveret i eller har tilknytning til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i hele verden; der henviser til, at det er vigtigt at fremhæve, at EU har et ansvar for at anvende denne forordning fuldt ud i tilfælde af menneskerettighedskrænkelser;

| 1. | udtrykker sin dybeste bekymring over den brede vifte af krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret, som fortsat rapporteres i forbindelse med de stadig stigende aktiviteter i PMSC'er, og for hvilke ingen, i de fleste tilfælde, er blevet holdt ansvarlige; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste de frygtelige forbrydelser begået af Wagner-gruppen og dermed forbundne private militære enheder; understreger de stærke tegn på, at den russiske stat er ansvarlig for finansiering, uddannelse, ledelse og operativ ledelse af disse paramilitære grupper; understreger, at Wagner-gruppens aktiviteter tidsmæssigt og geografisk falder sammen med udbredelsen af Ruslands indflydelse i konfliktområder; udtrykker sin faste overbevisning om, at Wagner-gruppen og andre russiskledede sikkerhedsfirmaer bør behandles som repræsentative organisationer i den russiske stat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer de russiske myndigheder til at håndhæve den russiske straffelov, navnlig artikel 359, der forbyder »rekruttering, uddannelse, finansiering eller materiel levering af lejesoldater og deres anvendelse i en væbnet konflikt«; opfordrer i denne forbindelse de russiske myndigheder til også at forbyde statsdrevne virksomheder at få private militære virksomheder til at indgå i lejesoldataktiviteter, der er i strid med den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af at modvirke Wagner-gruppens og dens tilknyttede enheders strategi, navnlig ved at sløre dens identitet gennem anvendelse af forskellige navne for at undgå international kontrol; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer alle stater, der anvender Wagner-gruppens og tilknyttede enheders tjenester, navnlig Den Centralafrikanske Republik, til at afbryde alle forbindelser med gruppen og dens ansatte; opfordrer alle stater til at leve op til deres ansvar for håndhævelsen af folkeretten og til at efterforske de rapporterede menneskerettighedskrænkelser og retsforfølge de virksomheder, der er etableret på deres område, når de deltager i aktiviteter, der krænker folkeretten; støtter i denne forbindelse menneskerettighedsgruppernes og enkeltpersoners bestræbelser på at holde medlemmerne af Wagner-gruppen ansvarlige for forbrydelser begået i Ukraine, Syrien, Libyen og Den Centralafrikanske Republik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er dybt bekymret over tegn på, at Malis overgangsmyndighed har overvejet at anvende private militære virksomheder, navnlig Wagner-gruppen; opfordrer indtrængende Mali til ikke at gå i denne retning; er overbevist om, at inddragelsen af Wagner-gruppen ville stride mod målet om at bringe fred, sikkerhed og stabilitet tilbage til Mali og beskytte det maliske folk, som er EU's grundlæggende mål, gennem sine FSFP-missioner og de europæiske medlemsstater, der handler på anmodning af de maliske myndigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at EU's missioner og operationer ikke kan levere og opnå fred, sikkerhed og stabilitet i partnerlandene, når private sikkerhedsfirmaer, der anklages for grove krænkelser af menneskerettighederne, opererer samtidigt i samme land; peger på målrettede desinformationskampagner mod EU's missioner og operationer i Afrika, som Wagner-gruppen og dens tilknyttede enheder kunne være ansvarlige for som led i Ruslands moderne hybridkrigsførelse; opfordrer de relevante enheder i StratCom-taskforcen under Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at rapportere om disse desinformationskampagner; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at udnytte alle muligheder for at meddele de relevante lande de risici, der er forbundet med at slutte sig til eller samarbejde med Wagner-gruppen og tilknyttede enheder, og til at forbedre gruppens forfærdelige menneskerettighedssituation; opfordrer regeringerne til at sikre strenge bestemmelser om overholdelse af den humanitære folkeret, demokratisk kontrol og ansvarlighed i kontrakter med udenlandske PMSC'er om militær bistand og sikkerhedstjenester; tilskynder staterne til at være fuldt gennemsigtige med hensyn til indgåelse af kontrakter om militære støttetjenester, navnlig med hensyn til antallet af, opgaverne og kommandovejen for PMSC'er, der befinder sig på deres område, samt det udstyr, der anvendes til at opfylde deres kontrakter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en rapport om Wagner-gruppens aktiviteter for at få et klart overblik over deres forskellige krænkelser, hvilket vil bidrage til at sikre ansvarliggørelse for deres forskellige forbrydelser og bane vejen for retsforfølgelse af disse gerningsmænd ved internationale domstole; erklærer, at Parlamentet fortsat vil følge sagen tæt gennem en betænkning og eventuelle høringer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU's medlemsstater og deres allierede til at intensivere udvekslingen af efterretninger om Wagner-gruppen og dens tilknyttede enheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EU-midlerne under ingen omstændigheder kan anvendes af modtagerlandene til at finansiere private militære virksomheder med sådanne menneskerettighedsovertrædelser bag sig; opfordrer Kommissionen til at tage dette emne op i sin bilaterale dialog med alle relevante lande; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kræver, at lande, hvor EU's FSFP-missioner og -operationer gennemføres for at støtte statslig kapacitetsopbygning, ophæver deres kontrakter med PMSC'er, der krænker menneskerettighederne; anmoder Kommissionen om at foretage en kritisk gennemgang af EU's støtte til de regeringer og statslige institutioner, der er tilknyttet Wagnergruppen; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afholde sig fra at iværksætte nye samarbejdsprojekter, der yder direkte budgetstøtte til regeringer, der er involveret i Wagnergruppen; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at omdirigere denne budgetstøtte til civilsamfundsorganisationer og -projekter, der direkte kommer befolkningerne i disse lande til gode; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at EU og dets medlemsstater kun bør ty til private sikkerhedsfirmaer i konfliktområder for at beskytte deres lokaler eller garantere transportsikkerheden, og kun hvis de fuldt ud respekterer menneskerettighederne og den humanitære folkeret; understreger, at der ikke bør ske en eksternalisering til private sikkerhedsfirmaer af aktiviteter, som indebærer magtudøvelse og/eller aktiv deltagelse i fjendtligheder bortset fra i tilfælde af selvforsvar, og at PMSC'er under ingen omstændigheder må deltage i eller foretage afhøringer; tror fuldt og fast på, at sikkerhed og forsvar primært bør tilvejebringes af de offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at spørgsmålet om Wagner-gruppens og andre private militære virksomheders aktiviteter i Afrika drøftes grundigt på det kommende topmøde mellem EU og Afrika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | gentager opfordringen fra Pariskonferencen for Libyen af 12. november 2021 til alle udenlandske krigere, herunder lejesoldater, om at forlade libysk territorium; opfordrer indtrængende Rusland, Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater og alle andre stater til at efterkomme denne opfordring, til straks at ophøre med at sende lejesoldater til Libyen og til at trække dem, der i øjeblikket befinder sig i landet, tilbage; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at trække alle lejesoldater tilbage fra det østlige Ukraine og Krim; støtter de ukrainske myndigheders bestræbelser på at bringe medlemmer af Wagner-gruppen, der opererer på Krim og i Donbas, for en ukrainsk domstol og opfordrer Interpol til at arbejde tæt sammen i disse og andre lignende sager; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over erklæringen fra NF/HR om Rådets nært forestående vedtagelse af målrettede EU-sanktioner mod de relevante enkeltpersoner og enheder, der er tilknyttet Wagner-gruppen, samt enkeltpersoner og enheder, der samarbejder med dem, under anvendelse af eksisterende EU-sanktionsordninger såsom EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder; opfordrer til, at disse sanktioner omfatter rejseforbud og indefrysning af aktiver for Wagner-agenter; opfordrer partnerlandene, herunder Den Afrikanske Unions medlemsstater, til at vedtage lignende sanktioner; opfordrer EU til at forberede og vedtage restriktive foranstaltninger for andre PMSC'er, der krænker menneskerettighederne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer alle FN's medlemsstater til fuldt ud at ratificere og gennemføre tillægsprotokollerne til Genèvekonventionerne og til at styrke folkeretten med henblik på et effektivt forbud mod lejesoldater på grundlag af ånden i OAU's konvention fra 1977 om afskaffelse af lejesoldater i Afrika, den internationale konvention fra 1989 mod rekruttering, anvendelse, finansiering og uddannelse af lejesoldater og Montreux-dokumentet fra 2008; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at sikre, at der findes en klar og bindende reguleringsramme for PMSC'er, navnlig inden for rammerne af FN's åbne mellemstatslige arbejdsgruppe, navnlig i forbindelse med store projekter i tredjelande, hvor disse finansieres af EU-baserede investorer eller finansielle institutioner, og til at sikre, at sådanne projekter overvåges på en gennemsigtig måde; ser frem til, at udkastet til ramme rundsendes i april 2022; opfordrer til obligatoriske krav om rettidig omhu fra enheder, der indgår kontrakter med PMSC'er; |
| --- | --- |

19.

| 20. | støtter det arbejde, der udføres af FN's arbejdsgruppe; opfordrer stater, hvor der er rapporteret om alvorlige menneskerettighedskrænkelser begået af PMSC'er, til officielt at indbyde FN's arbejdsgruppe om brugen af lejesoldater til at gennemføre landebesøg som en hastesag; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at træffe resolutte foranstaltninger for at afhjælpe PMSC'ernes ansvarlighedskløft, herunder med hensyn til gennemsigtighedstilsyn og -overvågning; minder alle stater om deres forpligtelse til at sikre, at PMSC'er, som er under deres jurisdiktion eller opererer på deres område, respekterer menneskerettighederne; understreger behovet for at sikre retsmidler, herunder strafferetlige sanktioner, mod krænkelser af menneskerettigheder begået af PMSC'er; Kræver uhindret adgang til domstolsprøvelse og klageadgang for alle ofre for krænkelser, herunder overgreb begået af russiske lejesoldater; opfordrer EU til at tilskynde til og støtte indsatsen i nationale og internationale jurisdiktioner for at indlede straffesager med henblik på at holde PMSC'er ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser; opfordrer Rusland til med henblik herpå at samarbejde fuldt ud med FN, EU og lande, hvor Wagner-gruppen angiveligt har begået forbrydelser; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er af den opfattelse, at en styrkelse af EU-uddannelsesmissioner vil bidrage mere effektivt til en reform af sikkerhedssektoren i partnerlandene; er af den opfattelse, at en hurtig gennemførelse af den europæiske fredsfacilitet i fuld overensstemmelse med Rådets fælles holdning om våbeneksportkontrol (6), international menneskerettighedslovgivning, humanitær folkeret og effektive gennemsigtighedsbestemmelser, herunder en detaljeret liste over udstyr, der stilles til rådighed under faciliteten, vil øge EU's indflydelse på kapacitetsopbygning af partnerlandenes væbnede styrker og sikre, at de ikke anvender PMSC'er, som ikke deler vores værdier; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Den Russiske Føderations parlament. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 80.

(2)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 24.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0383.

(4)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 113.

(5)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(6)  Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/111

---

P9_TA(2021)0483

Menneskerettighedssituationen i Cameroun

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om menneskerettighedssituationen i Cameroun (2021/2983(RSP))

(2022/C 224/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Cameroun, navnlig beslutningen af 18. april 2019 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Cameroun, navnlig beslutningen af 18. april 2019 (1),

| — | der henviser til situationsrapporten om Cameroun fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender af 5. november 2021 og EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2020 — Landerapport: Cameroun af 21. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til situationsrapporten om Cameroun fra FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender af 5. november 2021 og EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden 2020 — Landerapport: Cameroun af 21. juni 2021,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen AVS-EU (»Cotonouaftalen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen AVS-EU (»Cotonouaftalen«),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, der blev ratificeret af Cameroun i 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, der blev ratificeret af Cameroun i 1993,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra juni 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra juni 1981,

| — | der henviser til Republikken Camerouns forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Republikken Camerouns forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at de første fredelige protester fremmet af det engelsksprogede camerounske civilsamfundskonsortium mod den føderale regerings marginalisering af Camerouns engelsksprogede regioner i 2016 blev undertrykt med ekstrem vold fra de statslige myndigheders side, hvilket øgede støtten til separatisme og fremkomsten af flere separatistiske militser, der opfordrede til en ny statsdannelse, Ambazonia, og førte til en blodig militær konflikt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de første fredelige protester fremmet af det engelsksprogede camerounske civilsamfundskonsortium mod den føderale regerings marginalisering af Camerouns engelsksprogede regioner i 2016 blev undertrykt med ekstrem vold fra de statslige myndigheders side, hvilket øgede støtten til separatisme og fremkomsten af flere separatistiske militser, der opfordrede til en ny statsdannelse, Ambazonia, og førte til en blodig militær konflikt;

| B. | der henviser til, at dialog er en forudsætning for fred, og at præsident Paul Biyas regering konsekvent har afvist enhver direkte drøftelse med de separatistiske ledere fra de engelsksprogede regioner; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at dialog er en forudsætning for fred, og at præsident Paul Biyas regering konsekvent har afvist enhver direkte drøftelse med de separatistiske ledere fra de engelsksprogede regioner;

| C. | der henviser til, at Cameroun står over for en række samtidige politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, herunder trusler fra Boko Haram i dets nordligste region og et internt væbnet separatistoprør, som snart har stået på i fem år i dets engelsksprogede nordvestlige og sydvestlige regioner; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Cameroun står over for en række samtidige politiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, herunder trusler fra Boko Haram i dets nordligste region og et internt væbnet separatistoprør, som snart har stået på i fem år i dets engelsksprogede nordvestlige og sydvestlige regioner;

| D. | der henviser til, at engelsksprogede lærere og advokater i 2016 gennemførte fredelige strejker og demonstrationer i de nordvestlige og sydvestlige regioner for at give udtryk for deres modstand mod indførelsen af det franske retssystem og sprog ved deres domstole og i deres klasseværelser, hvilket udløste krisen; der henviser til, at den væbnede konflikt siden 2017 har kostet tusindvis af mennesker livet og ført til en regulær humanitær krise i Camerouns engelsksprogede regioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at engelsksprogede lærere og advokater i 2016 gennemførte fredelige strejker og demonstrationer i de nordvestlige og sydvestlige regioner for at give udtryk for deres modstand mod indførelsen af det franske retssystem og sprog ved deres domstole og i deres klasseværelser, hvilket udløste krisen; der henviser til, at den væbnede konflikt siden 2017 har kostet tusindvis af mennesker livet og ført til en regulær humanitær krise i Camerouns engelsksprogede regioner;

| E. | der henviser til, at mere end 3 000 civile og hundredvis af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne til dato har mistet livet; der henviser til, at den igangværende konflikt i Cameroun internt har fordrevet over 1 millioner mennesker; der henviser til, at over 2,2 millioner mennesker har behov for humanitær bistand, og at over 66 000 har søgt tilflugt i nabolandet Nigeria; der henviser til, at Cameroun huser mere end 447 000 flygtninge og asylansøgere; der henviser til, at denne krise har en afsmittende virkning på Camerouns vestlige regioner og kystregioner; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mere end 3 000 civile og hundredvis af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne til dato har mistet livet; der henviser til, at den igangværende konflikt i Cameroun internt har fordrevet over 1 millioner mennesker; der henviser til, at over 2,2 millioner mennesker har behov for humanitær bistand, og at over 66 000 har søgt tilflugt i nabolandet Nigeria; der henviser til, at Cameroun huser mere end 447 000 flygtninge og asylansøgere; der henviser til, at denne krise har en afsmittende virkning på Camerouns vestlige regioner og kystregioner;

| F. | der henviser til, at retsstatsprincippet ikke respekteres af staten Cameroun, idet uafhængige observatører, herunder Human Rights Watch og Amnesty International, tidligere har dokumenteret militære retssager, der var præget af alvorlige materielle og proceduremæssige mangler, hvor uskyldsformodningen, retten til et passende forsvar og dommernes og hele retsvæsenets uafhængighed i alvorlig grad var undergravet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at retsstatsprincippet ikke respekteres af staten Cameroun, idet uafhængige observatører, herunder Human Rights Watch og Amnesty International, tidligere har dokumenteret militære retssager, der var præget af alvorlige materielle og proceduremæssige mangler, hvor uskyldsformodningen, retten til et passende forsvar og dommernes og hele retsvæsenets uafhængighed i alvorlig grad var undergravet;

| G. | der henviser til, at sammenstødene mellem engelsksprogede separatistiske væbnede grupper og statslige sikkerhedsstyrker bliver stadig hyppigere og mere alvorlige; der henviser til, at leveringen af humanitær bistand også er blevet stærkt forstyrret i de berørte regioner på grund af ikkestatslige væbnede grupper og nedlukningsforanstaltninger, hvilket har medført stor fødevareusikkerhed i disse regioner og frataget titusindvis af mennesker adgang til livsvigtig sundhedspleje; der henviser til, at der kun blev indrømmet få undtagelser fra nedlukningsforanstaltningerne af humanitære grunde, og at leveringen af bistand derfor i væsentlig grad blev forstyrret; der henviser til, at FN-agenturer er blevet tvunget til at indstille deres humanitære aktiviteter på trods af de yderligere sårbarheder, som covid-19-pandemien har skabt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at sammenstødene mellem engelsksprogede separatistiske væbnede grupper og statslige sikkerhedsstyrker bliver stadig hyppigere og mere alvorlige; der henviser til, at leveringen af humanitær bistand også er blevet stærkt forstyrret i de berørte regioner på grund af ikkestatslige væbnede grupper og nedlukningsforanstaltninger, hvilket har medført stor fødevareusikkerhed i disse regioner og frataget titusindvis af mennesker adgang til livsvigtig sundhedspleje; der henviser til, at der kun blev indrømmet få undtagelser fra nedlukningsforanstaltningerne af humanitære grunde, og at leveringen af bistand derfor i væsentlig grad blev forstyrret; der henviser til, at FN-agenturer er blevet tvunget til at indstille deres humanitære aktiviteter på trods af de yderligere sårbarheder, som covid-19-pandemien har skabt;

| H. | der henviser til, at civile rammes hårdest af volden og konflikten mellem regeringen og separatiststyrkerne og udgør langt størstedelen af ofrene; der henviser til, at både regeringsstyrker og separatiststyrker konstant foretager gengældelsesaktioner mod hinanden, som bevidst er rettet mod civile og sårbare dele af befolkningen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at civile rammes hårdest af volden og konflikten mellem regeringen og separatiststyrkerne og udgør langt størstedelen af ofrene; der henviser til, at både regeringsstyrker og separatiststyrker konstant foretager gengældelsesaktioner mod hinanden, som bevidst er rettet mod civile og sårbare dele af befolkningen;

| I. | der henviser til, at Felix Agbor Nkongho, menneskerettighedsadvokat og fremtrædende forkæmper for det engelsksprogede mindretals rettigheder, som er fortaler for en fredelig løsning på krisen, ved flere lejligheder har modtaget dødstrusler fra de væbnede separatistiske grupper; der henviser til, at han ikke er den eneste person, der udsættes for angreb og chikane; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Felix Agbor Nkongho, menneskerettighedsadvokat og fremtrædende forkæmper for det engelsksprogede mindretals rettigheder, som er fortaler for en fredelig løsning på krisen, ved flere lejligheder har modtaget dødstrusler fra de væbnede separatistiske grupper; der henviser til, at han ikke er den eneste person, der udsættes for angreb og chikane;

| J. | der henviser til, at siden valget i 2018 har de politiske spændinger udviklet sig til hadefulde udtalelser på grundlag af etnicitet eller politisk overbevisning, som derefter forstærkes gennem sociale medieplatforme; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at siden valget i 2018 har de politiske spændinger udviklet sig til hadefulde udtalelser på grundlag af etnicitet eller politisk overbevisning, som derefter forstærkes gennem sociale medieplatforme;

| K. | der henviser til, at regeringsstyrker har foretaget udenretslige drab på civile, herunder på kvinder og børn, tortur og mishandling, begået seksuel vold, herunder voldtægt, kønsbaseret vold, ødelagt ejendom, herunder landsbyer, hjem, sundhedsfaciliteter og hospitaler, plyndret ejendom, og har anholdt og tilbageholdt borgere vilkårligt alt sammen som følge af fjendtligheder fra eller formodet samarbejde med separatisterne; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at regeringsstyrker har foretaget udenretslige drab på civile, herunder på kvinder og børn, tortur og mishandling, begået seksuel vold, herunder voldtægt, kønsbaseret vold, ødelagt ejendom, herunder landsbyer, hjem, sundhedsfaciliteter og hospitaler, plyndret ejendom, og har anholdt og tilbageholdt borgere vilkårligt alt sammen som følge af fjendtligheder fra eller formodet samarbejde med separatisterne;

| L. | der henviser til, at væbnede separatister i de første fem måneder af 2021 gennemførte mindst 27 angreb med improviserede eksplosive anordninger i 13 byer, mere end i alle krisens foregående år tilsammen; der henviser til, at de har voldtaget, dræbt, tortureret, voldeligt overfaldet, truet og kidnappet hundredvis af mennesker, herunder kvinder, humanitære hjælpearbejdere, lærere og børn, der formodes at have samarbejdet med militæret; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at væbnede separatister i de første fem måneder af 2021 gennemførte mindst 27 angreb med improviserede eksplosive anordninger i 13 byer, mere end i alle krisens foregående år tilsammen; der henviser til, at de har voldtaget, dræbt, tortureret, voldeligt overfaldet, truet og kidnappet hundredvis af mennesker, herunder kvinder, humanitære hjælpearbejdere, lærere og børn, der formodes at have samarbejdet med militæret;

| M. | der henviser til, at denne konflikt har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på børn, idet 700 000 elever er blevet frataget deres ret til uddannelse på grund af en tvungen boykot af skolerne i de engelsksprogede regioner; der henviser til, at børn i Cameroun pr. august 2021 udgør 28 % af alle overlevende efter kønsbaseret vold og står over for en øget risiko for rekruttering af børn, børnearbejde og børnemisbrug, idet over 50 % af alle børn i Cameroun angiveligt er blevet misbrugt; der henviser til, at ifølge FN's Befolkningsfond blev 38 % af kvinderne i Cameroun i alderen 20-24 år gift, inden de var fyldt 18 år, og 13 % blev gift, inden de var fyldt 15 år; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at denne konflikt har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på børn, idet 700 000 elever er blevet frataget deres ret til uddannelse på grund af en tvungen boykot af skolerne i de engelsksprogede regioner; der henviser til, at børn i Cameroun pr. august 2021 udgør 28 % af alle overlevende efter kønsbaseret vold og står over for en øget risiko for rekruttering af børn, børnearbejde og børnemisbrug, idet over 50 % af alle børn i Cameroun angiveligt er blevet misbrugt; der henviser til, at ifølge FN's Befolkningsfond blev 38 % af kvinderne i Cameroun i alderen 20-24 år gift, inden de var fyldt 18 år, og 13 % blev gift, inden de var fyldt 15 år;

| N. | der henviser til, at præsident Biya som følge af internationalt pres nedsatte en undersøgelseskommission vedrørende drabene i Ngarbuh, hvorefter regeringen indrømmede, at dets sikkerhedsstyrker bærer et vist ansvar, og bebudede anholdelsen af de involverede personer; der henviser til, at der imidlertid ikke foreligger yderligere oplysninger herom; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at præsident Biya som følge af internationalt pres nedsatte en undersøgelseskommission vedrørende drabene i Ngarbuh, hvorefter regeringen indrømmede, at dets sikkerhedsstyrker bærer et vist ansvar, og bebudede anholdelsen af de involverede personer; der henviser til, at der imidlertid ikke foreligger yderligere oplysninger herom;

| O. | der henviser til, at nedlukningen blev håndhævet strengt, herunder lukning af næsten alle skoler og læringscentre; der henviser til, at der blev begået vold mod enkeltpersoner, der nægtede at overholde nedlukningen, herunder børn og lærere; der henviser til, at skoler, universiteter og hospitaler blev angrebet, hvilket forværrede og forlængede krænkelserne af retten til adgang til uddannelse og førte til fratagelse af adgangen til afgørende sundhedspleje; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at nedlukningen blev håndhævet strengt, herunder lukning af næsten alle skoler og læringscentre; der henviser til, at der blev begået vold mod enkeltpersoner, der nægtede at overholde nedlukningen, herunder børn og lærere; der henviser til, at skoler, universiteter og hospitaler blev angrebet, hvilket forværrede og forlængede krænkelserne af retten til adgang til uddannelse og førte til fratagelse af adgangen til afgørende sundhedspleje;

| P. | der henviser til, at spændingerne er steget i landet siden præsidentvalget i 2018; der henviser til, at præsident Biya i september 2019 organiserede en national dialog med henblik på at løse konflikten mellem væbnede styrker og separatistiske oprørere i de engelsktalende regioner; der henviser til, at to år senere har gennemførelsen af foranstaltningerne kun givet få resultater; der henviser til, at forskellige forsøg i 2020 og 2021 på at løse krisen i Cameroun har slået fejl; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at spændingerne er steget i landet siden præsidentvalget i 2018; der henviser til, at præsident Biya i september 2019 organiserede en national dialog med henblik på at løse konflikten mellem væbnede styrker og separatistiske oprørere i de engelsktalende regioner; der henviser til, at to år senere har gennemførelsen af foranstaltningerne kun givet få resultater; der henviser til, at forskellige forsøg i 2020 og 2021 på at løse krisen i Cameroun har slået fejl;

| Q. | der henviser til, at præsidentdekreterne om overførslen af kompetencer og en gradvis overførsel af menneskelige og finansielle ressourcer til de decentrale myndigheder med henblik på den konkrete gennemførelse af decentraliseringsprocessen stadig ikke er undertegnet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at præsidentdekreterne om overførslen af kompetencer og en gradvis overførsel af menneskelige og finansielle ressourcer til de decentrale myndigheder med henblik på den konkrete gennemførelse af decentraliseringsprocessen stadig ikke er undertegnet;

| R. | der henviser til, at regeringen fortsat begrænser ytrings- og foreningsfriheden og i stigende grad er blevet intolerant over for politisk protest; der henviser til, at hundredvis af medlemmer af oppositionspartiet og oppositionstilhængere er blev arresteret efter demonstrationer, der opfordrede til en fredelig løsning på krisen i de engelsksprogede regioner; der henviser til, at den politiske opposition, demonstranter, journalister og civilsamfundet konstant pålægges begrænsninger; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at regeringen fortsat begrænser ytrings- og foreningsfriheden og i stigende grad er blevet intolerant over for politisk protest; der henviser til, at hundredvis af medlemmer af oppositionspartiet og oppositionstilhængere er blev arresteret efter demonstrationer, der opfordrede til en fredelig løsning på krisen i de engelsksprogede regioner; der henviser til, at den politiske opposition, demonstranter, journalister og civilsamfundet konstant pålægges begrænsninger;

| S. | der henviser til, at Camerouns straffelov straffer seksuelle forhold mellem personer af samme køn med op til fem års fængsel; der henviser til, at der er rapporteret om adskillige tilfælde af arrestation og chikane af LGBTQI-personer i de seneste år og måneder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Camerouns straffelov straffer seksuelle forhold mellem personer af samme køn med op til fem års fængsel; der henviser til, at der er rapporteret om adskillige tilfælde af arrestation og chikane af LGBTQI-personer i de seneste år og måneder;

| T. | der henviser til, at Cameroun står over for yderligere trusler fra Boko Haram og Den Islamiske Stat Vestafrika (ISWAP) i Far North-regionen; Der henviser til, at den væbnede islamistiske gruppe Boko Harams angreb omfattede daglige drab, bortførelser, tyverier og ødelæggelse af ejendom med alvorlige menneskerettighedskrænkelser og brud på folkeretten og den humanitære folkeret til følge; der henviser til, at der også deltog selvmordsbombere og børnesoldater i disse angreb; Der henviser til, at mindst 80 civile siden december 2020 er blevet dræbt af Boko Haram, og at over 340 000 mennesker i august 2021 var internt fordrevne; der henviser til, at Boko Harams leders, Abubakar Shekaus, formodede død i en konfrontation i Nigeria med udbryderfraktionen ISWAP, bidrog til at konsolidere ISWAP's magt og øgede usikkerheden i Camerouns Far North-region; der henviser til, at regeringsstyrkerne ikke er i stand til effektivt at beskytte den berørte befolkning; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Cameroun står over for yderligere trusler fra Boko Haram og Den Islamiske Stat Vestafrika (ISWAP) i Far North-regionen; Der henviser til, at den væbnede islamistiske gruppe Boko Harams angreb omfattede daglige drab, bortførelser, tyverier og ødelæggelse af ejendom med alvorlige menneskerettighedskrænkelser og brud på folkeretten og den humanitære folkeret til følge; der henviser til, at der også deltog selvmordsbombere og børnesoldater i disse angreb; Der henviser til, at mindst 80 civile siden december 2020 er blevet dræbt af Boko Haram, og at over 340 000 mennesker i august 2021 var internt fordrevne; der henviser til, at Boko Harams leders, Abubakar Shekaus, formodede død i en konfrontation i Nigeria med udbryderfraktionen ISWAP, bidrog til at konsolidere ISWAP's magt og øgede usikkerheden i Camerouns Far North-region; der henviser til, at regeringsstyrkerne ikke er i stand til effektivt at beskytte den berørte befolkning;

| 1. | er dybt bekymret over menneskerettighedssituationen i Cameroun; understreger borgernes ret til ytrings-, forsamlings- og foreningsfrihed; opfordrer til respekt for menneskerettighederne og opfordrer regeringen i Cameroun til at tage alle nødvendige skridt til at overholde sine forpligtelser til at beskytte disse rettigheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende både Camerouns regering og separatistgruppers politiske og militære ledere til at nå til enighed om en humanitær våbenhvile, og opfordrer konfliktens parter til at nå til enighed om tillidsskabende foranstaltninger såsom løsladelse af ikkevoldelige politiske fanger og ophævelse af skoleboykotter; opfordrer indtrængende præsident Biyas regering og de engelsktalende separatister til straks at genoptage fredsforhandlingerne; opfordrer indtrængende det internationale samfund, navnlig Den Afrikanske Union, Unionen af Centralafrikanske Stater og EU, til at bidrage til at lette dialogen ved at tilbyde mægling; understreger vigtigheden af regionalt samarbejde og opfordrer indtrængende regeringen til at arbejde tæt sammen med Den Afrikanske Union og Det Centralafrikanske Økonomiske Fællesskab; beklager, at begge parter i konflikten ikke har indledt og ikke er villige til at deltage i ægte meningsfulde fredsforhandlinger med henblik på at løse konflikten; er overbevist om, at politisk dialog, der føres i en ånd af kompromis, effektiv politisk deltagelse og inklusion — herunder af alle relevante interessenter — er den eneste farbare vej til varig fred; opfordrer både Camerouns regering og separatistgruppernes ledere til at gøre brug af de eksisterende mæglingstilbud fra tredjeparter til at indlede øjeblikkelige og direkte forhandlinger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer de krænkelser af menneskerettighederne, folkeretten og den humanitære folkeret, som parterne i den væbnede konflikt har begået, og understreger vigtigheden af kampen mod straffrihed; opfordrer de camerounske myndigheder til at sikre en uafhængig, effektiv, gennemsigtig og upartisk efterforskning og retsforfølgning af de alvorlige krænkelser og overgreb, som begås af både statslige og ikke-statslige aktører, i overensstemmelse med folkeretten og internationale standarder, for at sikre, at de personer, der bærer ansvaret for menneskerettighedskrænkelser, bliver stillet til ansvar og retsforfulgt ved en retfærdig rettergang med henblik på at sætte en stopper for straffrihed og sikre retsvæsenets uafhængighed, noget som er centrale elementer i retsstaten og udgør grundlaget for en velfungerende demokratisk stat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer den etiopiske regering til at undertegne og ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; opfordrer endvidere EU til at anvende den politiske indflydelse, som udviklingsbistand og andre bilaterale programmer giver, for at fremme menneskerettighederne i Cameroun; |
| --- | --- |

4.

| 5. | modsætter sig anvendelsen af militærdomstole til retssager mod civile; minder om de internationale forpligtelser for så vidt angår retfærdig rettergang, som Cameroun er bundet af, minder Cameroun om dets forpligtelse til at sikre alle borgeres ret til en retfærdig rettergang ved uafhængige domstole og minder om, at militærdomstole ikke bør have jurisdiktion over civilbefolkningen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer de camerounske myndigheder til at ophøre med at indstævne borgere for militærdomstole, med i forvejen fastsatte resultater og idømmelse af dødsstraf, hvilket er ulovligt i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; minder om, at dødsstraf ikke er blevet anvendt i Cameroun siden 1997, hvilket er en milepæl i landets vej mod fuldstændig afskaffelse af dødsstraf; gentager EU's stærke modstand mod dødsstraf, uanset forbrydelsens art og uden undtagelse; opfordrer Camerouns regering til at sikre, at den afskaffes; opfordrer Camerouns regering til at ratificere den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som handler om afskaffelse af dødsstraf; opfordrer indtrængende domstolene til at afstå fra at afsige sådanne domme og bekræfte, at de ikke vil anvende dødsstraf; |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager anvendelsen af vold, navnlig mod børn, og er især bekymret over krisens indvirkning på børn; opfordrer begge parter i konflikten til at ophøre med målrettet at gå efter civile og opfordrer indtrængende separatisterne til øjeblikkeligt at indstille angrebene på skoler, med omgående virkning at standse alle tvungne boykotter af uddannelse og gøre det muligt for alle elever og lærere at vende sikkert tilbage til skolerne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer de camerounske myndigheder til at beskytte alle kvinder i landet, navnlig i konfliktområderne, og til at fremme ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status ved at fremme kvinders og kvinderettighedsorganisationers deltagelse i det offentlige og politiske liv; opfordrer til at udvikle særlige EU-foranstaltninger til at styrke rettighederne for forskellige grupper af kvinder og navnlig have fokus på unge, migranter, kvinder med hiv, LGBTQI-personer og personer med handicap; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at decentraliseringsprocessen, set som et system til økonomisk, social og politisk styring, er et centralt instrument til at imødegå de mange udviklingsmæssige udfordringer, navnlig gennem øget ansvarlighed for lokale politikere og lokale forvaltninger over for engagerede borgere; glæder sig over EU's støtte til processen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer den overdrevne magtanvendelse og det overdrevne magtmisbrug over for politiske modstandere og fredelige demonstranter; beklager anvendelsen af nedlukningsforanstaltninger såsom udgangsforbud eller forbud mod offentlige forsamlinger under covid-19-pandemien til at indskrænke ytringsfriheden, pressefriheden og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger; udtrykker bekymring over ytrings- og pressefrihedssituationen i Cameroun; beklager den vilkårlige anholdelse og chikane af journalister og oppositionspolitikere og undertrykkelsen af politisk opposition; opfordrer Camerouns myndigheder til omgående og uden betingelser at løslade politiske modstandere, demonstranter og alle andre borgere, som er blevet vilkårligt anholdt og fængslet alene med politiske formål; fordømmer krænkelserne af grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer sociale medieplatforme til at samarbejde med regeringen, oppositionen og civilsamfundet for at sikre, at deres sider kontrolleres, og begrænse opildnende indhold, hadefuld tale og desinformation, som yderligere nedbryder relationerne mellem de forskellige grupper i samfundet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager, at over 40 000 personer blev forment adgang til fødevarehjælp på grund af usikkerhed og vejspærringer i de nordvestlige og sydvestlige regioner, de nylige angreb på sundhedsfaciliteter og sundhedspersonale og forbuddet mod humanitære aktiviteter under nedlukningen; fordømmer blokaden af humanitær bistand og angrebene mod humanitære hjælpearbejdere, herunder bortførelse og chikanering af og drab på sådanne i Camerouns nordvestlige og sydvestlige regioner, samt den tiltagende intimidering af uafhængige observatører og menneskerettighedsforkæmpere, navnlig kvinderetsforkæmpere, hvis indsats er vigtigere end nogensinde i betragtning af de alvorlige menneskerettighedskrænkelser, som begås af alle konfliktens parter; insisterer på, at alle konfliktens parter straks giver uhindret adgang for humanitær bistand; opfordrer Camerouns regering til at sikre, at humanitær bistand når ud til alle kriseramte regioner; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer FN og EU til fortsat at overvåge den humanitære situation og vurdere behovene; opfordrer det internationale samfund, herunder EU og dets medlemsstater, til akut humanitær støtte for herigennem effektivt at imødekomme og opfylde befolkningens umiddelbare behov; mener, at en undersøgelsesmission fra FN's Menneskerettighedsråd til Cameroun ville være hensigtsmæssig med henblik på at fastslå, i hvilket omfang den internationale menneskerettighedslovgivning og den humanitære folkeret er blevet krænket, og af hvem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | fordømmer Boko Harams terrorhandlinger i Cameroun; anerkender de camerounske myndigheders indsats for at bekæmpe gruppen; opfordrer det internationale samfund til at støtte alle bestræbelser på at bekæmpe den væbnede islamistiske gruppe; insisterer på, at kampen mod terrorisme kun kan blive effektiv, hvis vi adresserer årsagerne til og de specifikke problemer, der knytter sig til ulighed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, Camerouns regering og parlament samt medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 7.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 23. november 2021

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/115 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/115

---

P9_TA(2021)0456

Den fælles landbrugspolitik — støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne og finansieres gennem EGFL og ELFUL ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (COM(2018)0392 — C8-0248/2018 — 2018/0216(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0392), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0392),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0248/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 42 og 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0248/2018),

| — | der henviser til artikel 13 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 13 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til tiltrædelsesakten af 1979, særlig stk. 6 i den hertil knyttede protokol nr. 4 om bomuld, |
| --- | --- |

—

der henviser til tiltrædelsesakten af 1979, særlig stk. 6 i den hertil knyttede protokol nr. 4 om bomuld,

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den franske Nationalforsamling, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den franske Nationalforsamling, om, at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 25. oktober 2018 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Revisionsretten af 25. oktober 2018 (3),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. juli 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. juli 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0200/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Regionaludviklingsudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0200/2019),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender sin erklæring og den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 214.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 173.

(3)  EUT C 41 af 1.2.2019, s. 1.

(4)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 23. oktober 2020 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0287).

---

P9_TC1-COD(2018)0216

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2115.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets erklæring om Det Europæiske Råds rolle med hensyn til lovgivningsmæssige elementer i den fælles landbrugspolitik

Europa-Parlamentet beklager, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 21. juli 2020 traf beslutninger om lovgivningsmæssige elementer i den fælles landbrugspolitik, som skulle have været vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure i overensstemmelse med traktaterne. Europa-Parlamentet mener, at disse ensidige foregribende beslutninger er uacceptable, og at de gør indgreb i Europa-Parlamentets rettigheder som medlovgiver på lige fod med Rådet.

Europa-Parlamentet beklager, at Rådet derfor ikke var indstillet på at indlede meningsfulde forhandlinger med Europa-Parlamentet om disse elementer med den begrundelse, at de allerede var blevet besluttet af Det Europæiske Råd.

Europa-Parlamentet noterer sig navnlig, at Rådet ikke gik ind i meningsfulde forhandlinger om de bestemmelser om lofter og gradvis nedsættelse, der er fastsat i artikel 17, og om fleksibiliteten mellem tildelinger til direkte betalinger og ELFUL-tildelinger som fastsat i artikel 96, og mener, at resultatet af forhandlingerne om disse artikler er utilfredsstillende.

Europa-Parlamentet beklager dybt Rådets tilgang og mener, at den underminerer den almindelige lovgivningsprocedures korrekte funktion. Europa-Parlamentet understreger derfor, at dette ikke bør gentage sig i fremtidige forhandlinger inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om den sociale dimension i den fælles landbrugspolitik

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til via en undersøgelse, der skal gennemføres to år efter de første to års anvendelse af social konditionalitet i alle medlemsstater, at overvåge mekanismens indvirkning på arbejdstagernes vilkår og sanktionssystemets funktion og, hvor det er relevant, at fremsætte forslag til at styrke den fælles landbrugspolitiks sociale dimension.

Senest i 2025 vil Kommissionen vurdere muligheden for at medtage artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 492/2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed i bilag XX og om nødvendigt fremsætte forslag herom.

Erklæring fra Kommissionen om Belgiens mulighed for at forelægge to strategiske planer under den fælles landbrugspolitik

På baggrund af bestemmelserne i artikel 104 i forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, som medlovgiverne er nået til enighed om, og under hensyntagen til Belgiens særlige forfatningsmæssige rammer bekræfter Kommissionen, at den vil acceptere, at Belgien forelægger en strategisk plan for hver af sine relevante føderale enheder. Dette berører eller ændrer ikke Belgiens retlige forpligtelser i henhold til forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/118

---

P9_TA(2021)0457

Den Fælles landbrugspolitik: finansiering, forvaltning og overvågning ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013 (COM(2018)0393 — C8-0247/2018 — 2018/0217(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0393), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0393),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, og artikel 322, stk. 1, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0247/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, og artikel 322, stk. 1, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0247/2018),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 25. oktober 2018 fra Revisionsretten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 25. oktober 2018 fra Revisionsretten (1),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 fra Regionsudvalget (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 fra Regionsudvalget (3),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. juli 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. juli 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 40, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 40,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget og Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0199/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0199/2019),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender sin erklæring samt Parlamentets og Kommissionens fælles erklæring og Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 41 af 1.2.2019, s. 1.

(2)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 214.

(3)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 173.

(4)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 23. oktober 2020 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0288).

---

P9_TC1-COD(2018)0217

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1306/2013

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2116.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Europa-Parlamentet om gennemførelse af den fælles landbrugspolitik og åbenhed

Den nye retlige ramme for den fælles landbrugspolitik omfatter øget fleksibilitet for medlemsstaterne ved udformningen og gennemførelsen af nationale strategiske planer. Dette giver mulighed for en tilpasning til lokale behov, mens det fortsat sikres, at de endelige støttemodtagere overholder de generelle betingelser for støtteberettigelse. Den nye gennemførelsesmodel, der indfører en performancebaseret tilgang, omfatter også en betydelig overførsel af ansvar fra EU-niveau til nationale forvaltninger med hensyn til forvaltning af og kontrol med EU-landbrugsfondene.

Europa-Parlamentet mener, at den interinstitutionelle aftale, der er indgået mellem medlovgiverne, indeholder de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for at forebygge de risici, der er identificeret i forhold til en korrekt gennemførelse af medlemsstaternes nationale strategiske planer som godkendt af Kommissionen. Europa-Parlamentet vil nøje overvåge medlemsstaternes gennemførelse af nationale strategiske planer som godkendt af Kommissionen og vil fuldt ud udøve sin rolle som tilsynsførende med Kommissionens arbejde i henhold til traktaterne og som defineret i forordningerne om den fælles landbrugspolitik.

Europa-Parlamentet mener, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik sikrer en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser, herunder indsamling og offentliggørelse af data om grupper, der sikrer effektiv kontrol med interessekonflikter, uregelmæssigheder, spørgsmål om dobbeltfinansiering og kriminelt misbrug af midlerne. Med henblik på anvendelsen af et fælles dataudvindingsværktøj i medlemsstaterne glæder Europa-Parlamentet sig over tilsagnet om at behandle et forslag om obligatorisk anvendelse heraf i alle medlemsstater, når Kommissionens rapport, der skal være færdig senest i 2025, foreligger med en bedømmelse af værktøjets anvendelse og interoperabilitet.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Kommissionen om flerårig performanceovervågning inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik

Europa-Parlamentet og Kommissionen minder om, at i lyset af den nye gennemførelsesmodel og den performanceramme, der skal oprettes i den fælles landbrugspolitik for perioden 2023-2027, er de årlige performancerapporter, den årlige overvågning og den toårige performancegennemgang af væsentlig betydning for at opretholde ambitionerne i de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik.

I den forbindelse er Europa-Parlamentet og Kommissionen enige om, at det er nødvendigt, at Kommissionen hvert år aflægger rapport til Europa-Parlamentet i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om de fremskridt, der er gjort med hensyn til den årlige performanceovervågning.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om yderligere foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget mod svig og uregelmæssigheder ved at kræve en generel anvendelse af et fælles dataudvindingsværktøj inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik

Rådet og Europa-Parlamentet forpligter sig til at behandle et forslag om obligatorisk anvendelse af et dataudvindingsværktøj i medlemsstaterne, når Kommissionens rapport foreligger senest i 2025 med en bedømmelse af anvendelsen af det fælles dataudvindingsværktøj og dets interoperabilitet, med henblik på medlemsstaternes generelle anvendelse heraf.

Erklæring fra Kommissionen om certificeringsorganer inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik

Kommissionen noterer sig indsættelsen af en ny betragtning 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik vedrørende meddelelse af oplysninger om udpegede certificeringsorganer. Kommissionen modtager oplysninger fra medlemsstaterne om udpegelsen af offentlige og private certificeringsorganer, og den fører et ajourført register over disse organer til overvågningsformål. Kommissionen minder om sit tilsagn om hvert år at fremsende listen over de udpegede certificeringsorganer til Parlamentet.

Erklæring fra Kommissionen om frigørelser under ELFUL inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik

Kommissionen bekræfter, at hvis der er risiko for frigørelse af ELFUL-midler, skal de relevante tjenestegrene i Kommissionens sende et brev til medlemsstaternes myndigheder for at advare dem herom i god tid inden den gældende frist for automatisk frigørelse. Formålet med dette brev er at tilskynde til en øget udnyttelse af ELFUL-midlerne og sammen med medlemsstaterne undersøge, hvordan dette kan gøres.

Kommissionen bestræber sig på at undgå frigørelser, også når særlige omstændigheder gør sig gældende. I denne forbindelse vil de relevante regler som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik om afbrydelse af frigørelsesperioden i tilfælde af verserende retssager eller administrative prøvelser blive anvendt fuldt ud. Desuden vil reglen om ikke at anvende frigørelser i tilfælde, hvor budgetforpligtelserne ikke blev udnyttet på grund af force majeure, der i alvorlig grad påvirker gennemførelsen af de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, blive overholdt fuldt ud.

Erklæring fra Kommissionen om samling af beføjelser inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik

Kommissionen minder om sit tilsagn om at overholde den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. I henhold til nævnte aftales punkt 31 kan beføjelser samles på betingelse af, at Kommissionen fremsætter objektive begrundelser, der er baseret på en materiel forbindelse mellem to eller flere beføjelser i en enkelt lovgivningsmæssig retsakt. Høringer i forbindelse med udarbejdelse af delegerede retsakter tjener også til at angive, hvilke beføjelser der anses for at være materielt forbundet.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/122 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/122

---

P9_TA(2021)0458

Den fælles landbrugspolitik — ændring af forordningen om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og andre forordninger ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter, (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder og (EU) nr. 229/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet til fordel for de mindre øer i Det Ægæiske Hav (COM(2018)0394 — C8-0246/2018 — 2018/0218(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0394),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, artikel 114, artikel 118, stk. 1, og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0246/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, artikel 114, artikel 118, stk. 1, og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0246/2018),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. juli 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 23. juli 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser og holdninger i form af ændringsforslag fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A8-0198/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser og holdninger i form af ændringsforslag fra Udviklingsudvalget, Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Regionaludviklingsudvalget (A8-0198/2019),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender de fælles erklæringer fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og den fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 214.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 173.

(3)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 23. oktober 2020 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0289).

---

P9_TC1-COD(2018)0218

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2117.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING (1)

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om proaktivt engagement på multilateralt niveau i forbindelse med anvendelsen af EU's sundheds- og miljøstandarder på importerede landbrugsprodukter

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen anerkender behovet for at tilstræbe større sammenhæng mellem de sundheds- og miljøstandarder, der gælder for landbrugsprodukter i Den Europæiske Union, og dem, der gælder for importerede landbrugsprodukter, i overensstemmelse med internationale handelsregler. For at tackle spørgsmål om bæredygtig udvikling, navnlig klimaændringer og tab af biodiversitet, som er af global betydning, og for at matche borgernes forventninger om mere bæredygtige fødevarer af højere kvalitet har Den Europæiske Union løbende hævet disse standarder i mange år. Den europæiske grønne pagt og dens sektorstrategier, herunder Kommissionens meddelelse »En jord til bord-strategi«, tilstræber at nå dette mål og vil resultere i en yderligere forhøjelse af disse standarder, der anvendes i EU, herunder, hvor det er relevant, for importerede produkter.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen anerkender behovet for proaktivt at engagere sig på multilateralt niveau for at øge ambitionerne om internationale miljømål, når internationale handelsregler håndhæves og forbedres. Som anført i Kommissionens meddelelse om gennemgang af handelspolitikken er det også hensigtsmæssigt, at Den Europæiske Union under visse omstændigheder som defineret i WTO-reglerne kræver, at importerede landbrugsprodukter opfylder visse produktionskrav for at sikre effektiviteten af de sundheds-, dyrevelfærds- og miljøstandarder, der gælder for landbrugsprodukter i Den Europæiske Union, og bidrage til den fulde gennemførelse af meddelelserne om den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien. I betragtning af dets markeds betydning for den internationale handel kan Den Europæiske Union udnytte sin løftestangskapacitet til at hæve sundheds- og miljøstandarderne globalt og dermed bidrage til at nå internationale miljømål som f.eks. målene fra Parisaftalen.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen glæder sig over den bredere tilgang, der blev foreslået i meddelelsen om gennemgang af handelspolitikken, med hensyn til behovet for et større engagement på multilateralt niveau for at tackle centrale spørgsmål såsom strategiske lagre, navnlig fordi fødevarer er en nødvendighedsvare. En forbedring af den globale fødevaresikkerhed indebærer, at ustabiliteten på landbrugsmarkederne mindskes gennem mere samarbejde på multilateralt niveau, der rækker ud over at mindske markedsforvridninger, som er en nødvendig, men ikke tilstrækkelig faktor til stabilisering af de internationale markeder.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om bestemmelserne i den fælles markedsordning for landbrugsprodukter vedrørende sukkersektoren i EU

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen noterer sig de vanskeligheder, som sukkersektoren står over for efter afskaffelsen af sukkerkvoterne i oktober 2017, og som er kendetegnet ved ustabilitet på de internationale markeder, stagnerende forbrug og faldende sukkerroe- og sukkerproduktion. Denne situation vækker uro i sukkersektoren i EU.

Sektorens nuværende situation og dens tilpasningsstrategier vil blive vurderet grundigt inden for rammerne af en undersøgelse, der skal foreligge i efteråret 2021. Undersøgelsen vil analysere de europæiske og nationale politiske instrumenter, der er til rådighed for sukkersektoren, den private sektors og de offentlige institutioners respektive roller i forbindelse med håndteringen af de største risici, der påvirker sektoren, og identificere mulige strategier til forbedring af den europæiske sukkersektors modstandsdygtighed.

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vil overveje enhver relevant fremtidig politik i lyset af de vigtigste resultater og konklusioner, der forelægges i forbindelse med denne undersøgelse. En sådan fremtidig politik kunne omfatte alle relevante lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer vedrørende markeds- og krisestyringsværktøjer, markedsgennemsigtighed i sukkerforsyningskæden, kontraktforhold mellem avlere og sukkerproducenter, international handel og udviklingen af bioøkonomien.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af EU's sundheds- og miljøstandarder på importerede landbrugsprodukter

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til senest i juni 2022 at forelægge en rapport med en vurdering af begrundelsen for og den juridiske gennemførlighed af at anvende EU's sundheds- og miljøstandarder (herunder dyrevelfærdsstandarder samt processer og produktionsmetoder) på importerede landbrugsprodukter og landbrugsfødevarer og identificere konkrete initiativer til at sikre en bedre sammenhæng i deres anvendelse i overensstemmelse med WTO-reglerne. Rapporten bør dække alle relevante offentlige politikområder, herunder — men ikke begrænset til — den fælles landbrugspolitik, sundheds- og fødevaresikkerhedspolitikken, miljøpolitikken og den fælles handelspolitik.

Erklæring fra Kommissionen om revideringen af importtolerancer og Codex-maksimalgrænseværdier (CXL'er)

Kommissionen vil fortsat sikre, at importtolerancerne og Codex-maksimalgrænseværdierne (CXL'er) efter en grundig vurdering af de foreliggende videnskabelige oplysninger vedrørende aktivstoffer, der er adgang til inden for rammerne af procedurerne i forordning (EF) nr. 1107/2009 eller procedurerne i forordning (EF) nr. 396/2005 og i overensstemmelse med WTO-reglerne, vurderes og gennemgås for aktivstoffer, der ikke eller ikke længere er godkendt i EU, således at restkoncentrationer i fødevarer eller foder ikke udgør nogen risiko for forbrugerne. Ud over de aspekter vedrørende sundhed og god landbrugspraksis, der i øjeblikket behandles, vil Kommissionen i overensstemmelse med WTO-reglerne også tage hensyn til miljøspørgsmål af global karakter ved vurderingen af ansøgninger om importtolerancer eller ved revideringen af importtolerancer for aktivstoffer, der ikke længere er godkendt i EU. Kommissionens forelæggelse af forslaget til en retlig ramme for bæredygtige fødevaresystemer er et afgørende yderligere skridt hen imod fuld opfyldelse af dette mål i overensstemmelse med målene i den grønne pagt.

Erklæring fra Kommissionen om vins og aromatiserede vinprodukters ernærings- og ingrediensmærkning

Kommissionen mener, at produkter med et alkoholindhold på 1,2 % vol. eller derunder fortsat bør reguleres ved mærkningsforordningen og forbeholder sig ret til at vende tilbage til de retlige rammer for mærkning af vin i forbindelse med det kommende initiativ om mærkning af alle alkoholholdige drikkevarer inden for rammerne af EU's kræfthandlingsplan.

Kommissionen mener også, at det nuværende kompromis om mærkning af vin og aromatiserede vinprodukter hvad angår ingredienslisten og næringsdeklarationen ikke kan anses for at skabe præcedens for fremtidige lovgivningsmæssige forslag og forhandlinger og forbeholder sig ret til at bringe mærkningskravene for alle vine i overensstemmelse med EU's kræfthandlingsplan.

---

(1)  Teknisk fodnote: Den fælles erklæring om proaktivt engagement på multilateralt niveau i forbindelse med anvendelsen af EU's sundheds- og miljøstandarder på importerede landbrugsprodukter, som angivet i ændringsforslag 283, indeholdt et yderligere andet afsnit (om importtolerancer for pesticider). Indsættelsen af dette afsnit i ændringsforslaget skyldtes en skrivefejl. Indholdet at dette afsnit er allerede dækket af Kommissionens ensidige erklæring om revideringen af importtolerancer og Codex-maksimalgrænseværdier (CXL'er). Dette afsnit vil derfor ikke blive inkluderet i den fælles erklæring, som skal offentliggøres i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, og det forekommer ikke i teksten vedtaget af Parlamentet.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/126 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/126

---

P9_TA(2021)0459

Insolvensbehandling: erstatning af bilag A og B til forordningen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om erstatning af bilag A og B til forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling (COM(2021)0231 — C9-0178/2021 — 2021/0118(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0231), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0231),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 81 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 81 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0178/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0293/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0293/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0118

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling for at erstatte dens bilag A og B

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2260.)

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/127

---

P9_TA(2021)0460

Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under FFR for 2021-2027 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2018/1091 for så vidt angår Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under den finansielle ramme for 2021-2027 (COM(2021)0477 — C9-0346/2021 — 2021/0270(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0477), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0477),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0346/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 338, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0346/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0310/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A9-0310/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0270

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2018/1091 for så vidt angår Unionens bidrag til integrerede landbrugsstatistikker under Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2269.)

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/128

---

P9_TA(2021)0461

Sammensatte og forsikringsbaserede investeringsprodukter til detailinvestorer (PRIIP'er): dokumenter med central information. Forlængelse af overgangsordningen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter (COM(2021)0397 — C9-0326/2021 — 2021/0215(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0397), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0397),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0326/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0326/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0297/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0297/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0215

Europa-Parlamentets holdning som vedtaget ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2259.)

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/129

---

P9_TA(2021)0462

Institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter): anvendelse af dokumenter med central information ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår administrationsselskabers anvendelse af dokumenter med central information vedrørende institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (COM(2021)0399 — C9-0327/2021 — 2021/0219(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 224/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0399), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0399),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0327/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0327/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. oktober 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 5. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0301/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0301/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0219

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår anvendelsen af dokumenter med central information af administrationsselskaber for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2021/2261.)

---

Onsdag den 24. november 2021

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/130

---

P9_TA(2021)0465

Budgetproceduren 2022: fælles tekst

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2021 om Forligsudvalgets fælles udkast til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 som led i budgetproceduren (13911/2021 — C9-0428/2021 — 2021/0227(BUD))

(2022/C 224/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæringer hertil (13911/2021 — C9-0428/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæringer hertil (13911/2021 — C9-0428/2021),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Kommissionen den 9. juli 2021 (COM(2021)0300), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Kommissionen den 9. juli 2021 (COM(2021)0300),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Rådet den 6. september 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 10. september 2021 (11352/2021 — C9-0353/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, vedtaget af Rådet den 6. september 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 10. september 2021 (11352/2021 — C9-0353/2021),

| — | der henviser til ændringsskrivelse nr. 1/2022 til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, forelagt af Kommissionen den 12. oktober 2021 (COM(2021)0642), |
| --- | --- |

—

der henviser til ændringsskrivelse nr. 1/2022 til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022, forelagt af Kommissionen den 12. oktober 2021 (COM(2021)0642),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (1) og de vedtagne budgetændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 (1) og de vedtagne budgetændringer,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (4),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 95 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 95 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A9-0326/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A9-0326/2021),

| 1. | godkender det fælles udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bekræfter de fælles erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2022 er endeligt vedtaget, og at drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet, Kommissionen, de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0432.

(2)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(3)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(5)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

---

BILAG

ENDELIGT

Budget 2022 — Bestanddelene i de fælles konklusioner

Disse fælles konklusioner omfatter følgende dele:

| 1. | Budgettet for 2022 |
| --- | --- |

1.

Budgettet for 2022

| 2. | Budgettet for 2021 — Ændringsbudget nr. 5/2021 og nr. 6/2021 |
| --- | --- |

2.

Budgettet for 2021 — Ændringsbudget nr. 5/2021 og nr. 6/2021

| 3. | Erklæringer |
| --- | --- |

3.

Erklæringer

Oversigt

A.   Budgettet for 2022

Bestanddelene i de fælles konklusioner:

| — | Det samlede niveau af forpligtelsesbevillinger i 2022-budgettet er fastsat til 169 515,8 mio. EUR. Dette giver overordnet set en margen under FFR-lofterne for 2022 på i alt 1 167,8 mio. EUR i FB |
| --- | --- |

—

Det samlede niveau af forpligtelsesbevillinger i 2022-budgettet er fastsat til 169 515,8 mio. EUR. Dette giver overordnet set en margen under FFR-lofterne for 2022 på i alt 1 167,8 mio. EUR i FB

| — | Det samlede niveau af betalingsbevillinger i 2022-budgettet er fastsat til 170 603,3 mio. EUR. Dette giver overordnet set en margen under FFR-lofterne for 2022 på 1 695,8 mio. EUR i betalingsbevillinger. |
| --- | --- |

—

Det samlede niveau af betalingsbevillinger i 2022-budgettet er fastsat til 170 603,3 mio. EUR. Dette giver overordnet set en margen under FFR-lofterne for 2022 på 1 695,8 mio. EUR i betalingsbevillinger.

| — | Fleksibilitetsinstrumentet for 2022 anvendes for et beløb på 368,4 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger for udgiftsområde 6 Naboområder og verden.
  Kommissionen anslår, at betalingsbevillingerne for 2022 i forbindelse med anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet i 2019, 2020, 2021 og 2022 beløber sig til 467,2 mio. EUR. Den forventede betalingsplan for de relevante udestående beløb for disse år fremgår af nedenstående tabel:











  Fleksibilitetsinstrumentet — betalingsprofil (i mio. EUR) |
| --- | --- |
| År for anvendelsen | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | I alt |
| 2019 | 140,9 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 66,2 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 40,9 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 219,2 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 368,4 |
| I alt | 467,2 | 195,2 | 57,4 | 36,7 | 756,6 |

—

Fleksibilitetsinstrumentet for 2022 anvendes for et beløb på 368,4 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger for udgiftsområde 6 Naboområder og verden.

Kommissionen anslår, at betalingsbevillingerne for 2022 i forbindelse med anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet i 2019, 2020, 2021 og 2022 beløber sig til 467,2 mio. EUR. Den forventede betalingsplan for de relevante udestående beløb for disse år fremgår af nedenstående tabel:

Fleksibilitetsinstrumentet — betalingsprofil (i mio. EUR)

År for anvendelsen

2022

2023

2024

2025

I alt

2019

140,9

82,2

0,0

0,0

223,2

2020

66,2

39,9

0,0

0,0

106,1

2021

40,9

10,3

7,6

0,0

58,9

2022

219,2

62,7

49,8

36,7

368,4

I alt

467,2

195,2

57,4

36,7

756,6

B.   Budgettet for 2021

Forslag til ændringsbudget nr. 5/2021 godkendes som foreslået af Kommissionen.

Forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 godkendes som foreslået af Kommissionen.

1.   Budgettet for 2022

1.1.   »Færdigbehandlede« budgetposter

Medmindre andet er anført nedenfor i disse konklusioner, bekræftes alle budgetposter som foreslået af Kommissionen i budgetforslaget for 2022 som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022.

Desuden bekræftes alle budgetposter, der er ændret af Rådet og godkendt af Parlamentet under behandlingen, som ændret af Rådet.

Forligsudvalget er for de øvrige budgetposter blevet enige om de konklusioner, der fremgår af afsnit 1.2 til 1.7 nedenfor.

1.2.   Horisontale spørgsmål

Decentrale agenturer

EU's bidrag (i forpligtelses- og i betalingsbevillinger og antallet af stillinger) til alle decentrale organer er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget for 2022 som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022 med undtagelse af:

| — | Underudgiftsområde 2b






  — | Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust, budgetartikel 07 10 07), til hvilket der tildeles 5 yderligere stillinger og for hvilket forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 380 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året. |
| --- | --- | --- |

—

Underudgiftsområde 2b

—

Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust, budgetartikel 07 10 07), til hvilket der tildeles 5 yderligere stillinger og for hvilket forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 380 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året.

| — | Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO, budgetartikel 07 10 08), for hvilken forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 3 750 000 EUR i betragtning af, at ansættelsen af det yderligere personale, som Kommissionen foreslog i budgetforslaget for 2022 som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, i gennemsnit vil finde sted ved udgangen af første kvartal i stedet for midt i året. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO, budgetartikel 07 10 08), for hvilken forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 3 750 000 EUR i betragtning af, at ansættelsen af det yderligere personale, som Kommissionen foreslog i budgetforslaget for 2022 som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, i gennemsnit vil finde sted ved udgangen af første kvartal i stedet for midt i året.

| — | Under udgiftsområde 4:






  — | Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO, budgetartikel 10 10 01), til hvilket der tildeles 5 yderligere stillinger og for hvilket forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 380 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året. |
| --- | --- | --- |

—

Under udgiftsområde 4:

—

Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO, budgetartikel 10 10 01), til hvilket der tildeles 5 yderligere stillinger og for hvilket forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 380 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året.

| — | Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex, budgetartikel 11 10 01), for hvilket forpligtelses- og betalingsbevillingerne nedskæres med 65 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex, budgetartikel 11 10 01), for hvilket forpligtelses- og betalingsbevillingerne nedskæres med 65 000 000 EUR.

Forvaltningsorganer

EU's bidrag (i forpligtelses- og betalingsbevillinger og antallet af stillinger) til forvaltningsorganerne er fastsat på det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022.

Pilotprojekter/forberedende foranstaltninger

Der er opnået enighed om en omfattende pakke af 56 pilotprojekter/forberedende foranstaltninger til et samlet beløb på 89,5 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger som foreslået af Parlamentet.

Dette omfatter de planlagte foranstaltninger »hen imod oprettelsen af et europæisk diplomatisk akademi«, som vil blive gennemført af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten).

Denne pakke overholder de lofter for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, der er fastsat i finansforordningen.

1.3.   Udgiftsområder i den finansielle ramme — forpligtelsesbevillinger

Efter at have taget højde for ovennævnte konklusioner vedrørende »færdigbehandlede« budgetposter, organer og pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er Forligsudvalget nået til enighed om følgende:

Udgiftsområde 1 — Det indre marked, innovation og det digitale område

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, men med de justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget, og som fremgår af nedenstående tabel:

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 1.0.11 | Horisont Europa | 12 179 157 276 | 12 239 157 276 | 60 000 000 |
| 01 02 02 10 | Klyngen »Sundhed« | 571 730 809 | 606 730 809 | 35 000 000 |
| 01 02 02 40 | Klyngen »Det digitale område, industri og rummet« | 1 264 161 905 | 1 272 161 905 | 8 000 000 |
| 01 02 02 50 | Klyngen »Klima, energi og mobilitet« | 1 281 577 680 | 1 290 577 680 | 9 000 000 |
| 01 02 02 60 | Klyngen »Fødevarer, bioøkonomi, naturressourcer, landbrug og miljø« | 1 003 750 348 | 1 011 750 348 | 8 000 000 |
| 1.0.31 | Programmet for det indre marked | 583 544 000 | 613 544 000 | 30 000 000 |
| 03 02 02 | Forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne, navnlig SMV'ers, og støtte til deres adgang til markeder | 121 450 000 | 151 450 000 | 30 000 000 |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 40 937 500 |
| | I alt | | | 130 937 500 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

1.0.11

Horisont Europa

12 179 157 276

12 239 157 276

60 000 000

01 02 02 10

Klyngen »Sundhed«

571 730 809

606 730 809

35 000 000

01 02 02 40

Klyngen »Det digitale område, industri og rummet«

1 264 161 905

1 272 161 905

8 000 000

01 02 02 50

Klyngen »Klima, energi og mobilitet«

1 281 577 680

1 290 577 680

9 000 000

01 02 02 60

Klyngen »Fødevarer, bioøkonomi, naturressourcer, landbrug og miljø«

1 003 750 348

1 011 750 348

8 000 000

1.0.31

Programmet for det indre marked

583 544 000

613 544 000

30 000 000

03 02 02

Forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne, navnlig SMV'ers, og støtte til deres adgang til markeder

121 450 000

151 450 000

30 000 000

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

40 937 500

I alt

130 937 500

Fra forhøjelsen på 30,0 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til programmet for det indre marked (Forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne, navnlig SMV'er, og støtte til deres adgang til markeder, budgetartikel 03 02 02) skal der afsættes 10,0 mio. EUR til at yde forskellige former for støtte til turistsektoren.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for forpligtelsesbevillinger fastsættes til 21 775,1 mio. EUR, hvilket giver en margen på 102,9 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområde 1.

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3 (1), indvilliger Forligsudvalget i at genopføre forpligtelsesbevillingerne under budgetposterne for forskning med i alt 117,3 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger, dvs. en forhøjelse på 40,0 mio. EUR i forhold til det niveau, som Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022. Følgende budgetpost styrkes, og budgetanmærkningerne revideres i overensstemmelse hermed:

| | | (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| Budgetpost | Betegnelse | Forpligtelsesbevillinger |
| 01 02 02 10 | Klyngen »Sundhed« | 40 000 000 |
| I alt | | 40 000 000 |

(i EUR)

Budgetpost

Betegnelse

Forpligtelsesbevillinger

01 02 02 10

Klyngen »Sundhed«

40 000 000

I alt

40 000 000

Disse bevillinger udgør en del af det samlede beløb på op til 0,5 mia. EUR (i 2018-priser) for perioden 2021-2027 som aftalt inden for rammerne af FFR-aftalen. Det giver et rådighedsbeløb på op til 372,8 mio. EUR i 2018-priser for perioden 2023-2027.

Underudgiftsområde 2a — Økonomisk, social og territorial samhørighed

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, men med de justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget, og som fremgår af nedenstående tabel:

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 2 681 000 |
| | I alt | | | 2 681 000 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

2 681 000

I alt

2 681 000

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for forpligtelsesbevillinger fastsættes til 49 708,8 mio. EUR, hvilket giver en margen på 30,2 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområdet.

Underudgiftsområde 2b — Resiliens og værdier

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, men med de justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget, og som fremgår af nedenstående tabel:

I lyset af det nuværende rentemiljø og de seneste NGEU-finansieringstransaktioner kan bevillingerne til budgetpost 06 04 01 nedskæres med 244,7 mio. EUR, samtidig med at kapaciteten til at finansiere den del af NGEU, der ikke skal tilbagebetales, bevares fuldt ud i 2022. Sammenlignet med budgetforslaget vil yderligere 20 mio. EUR blive udskudt til 2027 for at udligne en tilsvarende fremrykning til EU4Health.

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 2.2.13 | Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund | 33 276 000 | 34 276 000 | 1 000 000 |
| 05 04 01 | Økonomisk støtte til fremme af den økonomiske udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund | 31 402 525 | 32 402 525 | 1 000 000 |
| 2.2.23 | Finansieringsomkostninger til EU-genopretningsinstrumentet (EURI) | 389 706 000 | 145 000 000 | - 244 706 000 |
| 06 04 01 | EU-genopretningsinstrumentet (EURI) — betaling af periodisk kuponrente og indløsning på forfaldsdatoen | 384 706 000 | 140 000 000 | - 244 706 000 |
| 2.2.24 | EU-civilbeskyttelsesmekanismen (rescEU) | 95 254 030 | 101 254 030 | 6 000 000 |
| 06 05 01 | EU-civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU) | 95 254 030 | 101 254 030 | 6 000 000 |
| 2.2.25 | EU4Health | 788 672 701 | 839 672 701 | 51 000 000 |
| 06 06 01 | EU4Health-programmet | 764 213 775 | 815 213 775 | 51 000 000 |
| 2.2.312 | Beskæftigelse og social innovation | 104 482 000 | 106 482 000 | 2 000 000 |
| 07 02 04 | ESF+ — indsatsområdet beskæftigelse og social innovation | 102 482 000 | 104 482 000 | 2 000 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 366 740 438 | 3 401 740 438 | 35 000 000 |
| 07 03 01 01 | Fremme læringsmobilitet for enkeltpersoner, samarbejde, inklusion, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet — indirekte forvaltning | 2 331 521 972 | 2 361 274 626 | 29 752 654 |
| 07 03 02 | Fremme ikke-formel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet | 346 973 114 | 351 400 945 | 4 427 831 |
| 07 03 03 | Fremme læringsmobilitet for idrætsledere og personale i idrætsorganisationer samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på idrætsområdet | 64 216 157 | 65 035 672 | 819 515 |
| 2.2.33 | Det europæiske solidaritetskorps (ESC) | 138 427 764 | 141 427 764 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Det europæiske solidaritetskorps | 131 710 226 | 134 710 226 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Et Kreativt Europa | 401 027 982 | 406 527 982 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultur | 125 597 589 | 131 097 589 | 5 500 000 |
| 2.2.352 | Borgere, ligestilling, rettigheder og værdier | 209 402 193 | 214 902 193 | 5 500 000 |
| 07 06 02 | Fremme borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv | 39 671 295 | 40 671 295 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 29 581 401 | 33 581 401 | 4 000 000 |
| 07 06 04 | Beskyttelse og fremme af Unionens værdier | 91 787 552 | 92 287 552 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Decentrale agenturer | 242 132 181 | 246 262 181 | 4 130 000 |
| 07 10 07 | Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) | 45 423 578 | 45 803 578 | 380 000 |
| 07 10 08 | Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) | 53 351 846 | 57 101 846 | 3 750 000 |
| 2.2.3SPEC | Prærogativer | 180 389 773 | 182 889 773 | 2 500 000 |
| 07 20 04 06 | Særlige kompetencer inden for det socialpolitiske område, herunder den sociale dialog | 23 020 900 | 25 520 900 | 2 500 000 |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 35 303 000 |
| | I alt | | | -93 773 000 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

2.2.13

Støtte til det tyrkisk-cypriotiske samfund

33 276 000

34 276 000

1 000 000

05 04 01

Økonomisk støtte til fremme af den økonomiske udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund

31 402 525

32 402 525

1 000 000

2.2.23

Finansieringsomkostninger til EU-genopretningsinstrumentet (EURI)

389 706 000

145 000 000

- 244 706 000

06 04 01

EU-genopretningsinstrumentet (EURI) — betaling af periodisk kuponrente og indløsning på forfaldsdatoen

384 706 000

140 000 000

- 244 706 000

2.2.24

EU-civilbeskyttelsesmekanismen (rescEU)

95 254 030

101 254 030

6 000 000

06 05 01

EU-civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU)

95 254 030

101 254 030

6 000 000

2.2.25

EU4Health

788 672 701

839 672 701

51 000 000

06 06 01

EU4Health-programmet

764 213 775

815 213 775

51 000 000

2.2.312

Beskæftigelse og social innovation

104 482 000

106 482 000

2 000 000

07 02 04

ESF+ — indsatsområdet beskæftigelse og social innovation

102 482 000

104 482 000

2 000 000

2.2.32

Erasmus+

3 366 740 438

3 401 740 438

35 000 000

07 03 01 01

Fremme læringsmobilitet for enkeltpersoner, samarbejde, inklusion, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet — indirekte forvaltning

2 331 521 972

2 361 274 626

29 752 654

07 03 02

Fremme ikke-formel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet

346 973 114

351 400 945

4 427 831

07 03 03

Fremme læringsmobilitet for idrætsledere og personale i idrætsorganisationer samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på idrætsområdet

64 216 157

65 035 672

819 515

2.2.33

Det europæiske solidaritetskorps (ESC)

138 427 764

141 427 764

3 000 000

07 04 01

Det europæiske solidaritetskorps

131 710 226

134 710 226

3 000 000

2.2.34

Et Kreativt Europa

401 027 982

406 527 982

5 500 000

07 05 01

Kultur

125 597 589

131 097 589

5 500 000

2.2.352

Borgere, ligestilling, rettigheder og værdier

209 402 193

214 902 193

5 500 000

07 06 02

Fremme borgernes engagement og deltagelse i Unionens demokratiske liv

39 671 295

40 671 295

1 000 000

07 06 03

Daphne

29 581 401

33 581 401

4 000 000

07 06 04

Beskyttelse og fremme af Unionens værdier

91 787 552

92 287 552

500 000

2.2.3DAG

Decentrale agenturer

242 132 181

246 262 181

4 130 000

07 10 07

Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust)

45 423 578

45 803 578

380 000

07 10 08

Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)

53 351 846

57 101 846

3 750 000

2.2.3SPEC

Prærogativer

180 389 773

182 889 773

2 500 000

07 20 04 06

Særlige kompetencer inden for det socialpolitiske område, herunder den sociale dialog

23 020 900

25 520 900

2 500 000

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

35 303 000

I alt

-93 773 000

Forhøjelsen på 3,0 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til Det Europæiske Solidaritetskorps (Det Europæiske Solidaritetskorps, budgetartikel 07 04 01) og 5,0 mio. EUR fra forhøjelsen på 35 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til Erasmus+ — med en samlet effekt på 8 mio. EUR — skal afsættes til forberedelse og gennemførelse af aktiviteter i overensstemmelse med det europæiske ungdomsår 2022.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for forpligtelsesbevillinger fastsættes til 6 330,2 mio. EUR, hvilket giver en margen på 130,8 mio. EUR under udgiftsloftet for underudgiftsområdet 2b.

Udgiftsområde 3 — Naturressourcer og miljø

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, men med de justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget, og som fremgår af nedenstående tabel:

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 3.2.21 | Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) | 708 045 484 | 755 545 484 | 47 500 000 |
| 09 02 01 | Natur og biodiversitet | 265 601 888 | 284 032 563 | 18 430 675 |
| 09 02 02 | Cirkulær økonomi og livskvalitet | 169 866 127 | 181 653 495 | 11 787 368 |
| 09 02 03 | Modvirkning af og tilpasning til klimaændringer | 120 050 994 | 128 381 585 | 8 330 591 |
| 09 02 04 | Omstilling til ren energi | 128 996 883 | 137 948 249 | 8 951 366 |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 9 611 500 |
| | I alt | | | 57 111 500 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

3.2.21

Programmet for miljø- og klimaindsatsen (LIFE)

708 045 484

755 545 484

47 500 000

09 02 01

Natur og biodiversitet

265 601 888

284 032 563

18 430 675

09 02 02

Cirkulær økonomi og livskvalitet

169 866 127

181 653 495

11 787 368

09 02 03

Modvirkning af og tilpasning til klimaændringer

120 050 994

128 381 585

8 330 591

09 02 04

Omstilling til ren energi

128 996 883

137 948 249

8 951 366

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

9 611 500

I alt

57 111 500

Som følge heraf fastsættes det aftalte niveau for forpligtelsesbevillinger til 56 235,4 mio. EUR, hvilket giver en margen på 283,6 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområde 3, heraf 270,1 mio. EUR under undermargenen for »markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger«.

Udgiftsområde 4 — Migration og grænseforvaltning

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, men med de justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget, og som fremgår af nedenstående tabel:

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 4.0.11 | Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden | 1 099 455 000 | 1 119 455 000 | 20 000 000 |
| 10 02 01 | Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden | 1 096 455 000 | 1 116 455 000 | 20 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentrale agenturer | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 10 10 01 | Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 4.0.211 | Fonden for Integreret Grænseforvaltning — instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV) | 646 117 589 | 671 117 589 | 25 000 000 |
| 11 02 01 | Instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa | 644 117 589 | 669 117 589 | 25 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentrale agenturer | 1 073 823 593 | 1 008 823 593 | -65 000 000 |
| 11 10 01 | Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) | 757 793 708 | 692 793 708 | -65 000 000 |
| | I alt | | | -19 620 000 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

4.0.11

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden

1 099 455 000

1 119 455 000

20 000 000

10 02 01

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden

1 096 455 000

1 116 455 000

20 000 000

4.0.1DAG

Decentrale agenturer

153 281 205

153 661 205

380 000

10 10 01

Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO)

153 281 205

153 661 205

380 000

4.0.211

Fonden for Integreret Grænseforvaltning — instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV)

646 117 589

671 117 589

25 000 000

11 02 01

Instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa

644 117 589

669 117 589

25 000 000

4.0.2DAG

Decentrale agenturer

1 073 823 593

1 008 823 593

-65 000 000

11 10 01

Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex)

757 793 708

692 793 708

-65 000 000

I alt

-19 620 000

Forhøjelsen på 20 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, budgetartikel 10 02 01) skal afsættes til finansiering af genbosættelse af afghanske flygtninge.

Forhøjelsen på 25 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger til Fonden for Integreret Grænseforvaltning (IBMF) — instrumentet til grænseforvaltning og visa (IGFV) (instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa, budgetartikel 11 02 01) skal afsættes til håndtering af migrationskrisen ved grænsen til Belarus.

Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for forpligtelsesbevillinger fastsættes til 3 091,2 mio. EUR, hvilket giver en margen på 99,8 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområde 4.

Udgiftsområde 5 — Sikkerhed og forsvar

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget, som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022. Som følge heraf er der opnået enighed om, at niveauet for forpligtelsesbevillinger fastsættes til 1 785,3 mio. EUR, hvilket giver en margen på 82,7 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområde 5.

Udgiftsområde 6 — Naboområder og verden

Forpligtelsesbevillingerne er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, men med de justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget, og som fremgår af nedenstående tabel:

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 6.0.111 | Instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI — Et globalt Europa) | 12 526 647 047 | 12 716 647 047 | 190 000 000 |
| 14 02 01 10 | De sydlige nabolande | 1 604 861 026 | 1 629 861 026 | 25 000 000 |
| 14 02 01 11 | De østlige nabolande | 699 703 445 | 709 703 445 | 10 000 000 |
| 14 02 01 30 | Mellemøsten og Centralasien | 384 765 942 | 414 765 942 | 30 000 000 |
| 14 02 02 40 | Mennesker — globale udfordringer | 137 191 715 | 187 191 715 | 50 000 000 |
| 14 02 04 | Stødpude til nye udfordringer og prioriteter | 1 463 311 470 | 1 538 311 470 | 75 000 000 |
| 6.0.12 | Humanitær bistand (HUMA) | 1 595 059 463 | 1 806 059 463 | 211 000 000 |
| 14 03 01 | Humanitær bistand | 1 506 901 913 | 1 717 901 913 | 211 000 000 |
| | I alt | | | 401 000 000 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

6.0.111

Instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI — Et globalt Europa)

12 526 647 047

12 716 647 047

190 000 000

14 02 01 10

De sydlige nabolande

1 604 861 026

1 629 861 026

25 000 000

14 02 01 11

De østlige nabolande

699 703 445

709 703 445

10 000 000

14 02 01 30

Mellemøsten og Centralasien

384 765 942

414 765 942

30 000 000

14 02 02 40

Mennesker — globale udfordringer

137 191 715

187 191 715

50 000 000

14 02 04

Stødpude til nye udfordringer og prioriteter

1 463 311 470

1 538 311 470

75 000 000

6.0.12

Humanitær bistand (HUMA)

1 595 059 463

1 806 059 463

211 000 000

14 03 01

Humanitær bistand

1 506 901 913

1 717 901 913

211 000 000

I alt

401 000 000

Hvad angår instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — Et globalt Europa, skal forhøjelserne af forpligtelsesbevillingerne på 75 mio. EUR (stødpude til nye udfordringer og prioriteter, budgetartikel 14 02 04) og 50 mio. EUR (Mennesker — Globale udfordringer, budgetpost 14 02 02 40) afsættes til foranstaltninger til bekæmpelse af pandemien, herunder vacciner.

Som følge heraf er det aftalte niveau for forpligtelsesbevillinger fastsat til 17 170,4 mio. EUR, således at der ikke er nogen margen tilbage under udgiftsloftet for udgiftsområde 6, og Fleksibilitetsinstrumentet anvendes for 368,4 mio. EUR.

Udgiftsområde 7 — Europæisk offentlig forvaltning

Antallet af stillinger i institutionernes stillingsfortegnelser og de bevillinger, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022 godkendes af Forligsudvalget med følgende undtagelser:

| — | Sektionen vedrørende Europa-Parlamentet, for hvilken behandlingen er godkendt; |
| --- | --- |

—

Sektionen vedrørende Europa-Parlamentet, for hvilken behandlingen er godkendt;

| — | Sektionen for Rådet, for hvilken behandlingen er godkendt. |
| --- | --- |

—

Sektionen for Rådet, for hvilken behandlingen er godkendt.

| — | Sektionen for Den Europæiske Unions Domstol, til hvilken der tildeles 9 stillinger til stillingsfortegnelsen og for hvilken forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 684 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året. |
| --- | --- |

—

Sektionen for Den Europæiske Unions Domstol, til hvilken der tildeles 9 stillinger til stillingsfortegnelsen og for hvilken forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 684 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året.

| — | Sektionen for Den Europæiske Revisionsret, til hvilken der i relation til NGEU og frem til 2027 tildeles 13 stillinger til stillingsfortegnelsen og for hvilken forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 988 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året. |
| --- | --- |

—

Sektionen for Den Europæiske Revisionsret, til hvilken der i relation til NGEU og frem til 2027 tildeles 13 stillinger til stillingsfortegnelsen og for hvilken forpligtelses- og betalingsbevillingerne forhøjes med 988 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året.

| — | Sektionen for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), for hvilken i) personaleressourcerne forhøjes med 7 stillinger i stillingsfortegnelsen og 3 kontraktansatte, og niveauet for forpligtelses- og betalingsbevillinger forhøjes med 655 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året, ii) niveauet for forpligtelses- og betalingsbevillinger forhøjes med 990 500 EUR til gennemførelse af de planlagte foranstaltninger »hen imod oprettelsen af et europæisk diplomatisk akademi« som foreslået af Europa-Parlamentet under behandlingen, samt iii) niveauet for forpligtelses- og betalingsbevillinger forhøjes med 1,0 mio. EUR til budgetpost 2 2 1 4 »Kapaciteten for Strategisk Kommunikation«. |
| --- | --- |

—

Sektionen for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), for hvilken i) personaleressourcerne forhøjes med 7 stillinger i stillingsfortegnelsen og 3 kontraktansatte, og niveauet for forpligtelses- og betalingsbevillinger forhøjes med 655 000 EUR, idet der tages hensyn til, at ansættelserne i gennemsnit vil finde sted midt på året, ii) niveauet for forpligtelses- og betalingsbevillinger forhøjes med 990 500 EUR til gennemførelse af de planlagte foranstaltninger »hen imod oprettelsen af et europæisk diplomatisk akademi« som foreslået af Europa-Parlamentet under behandlingen, samt iii) niveauet for forpligtelses- og betalingsbevillinger forhøjes med 1,0 mio. EUR til budgetpost 2 2 1 4 »Kapaciteten for Strategisk Kommunikation«.

Tilpasningerne, som resulterer i en forhøjelse på 0,8 mio. EUR under udgiftsområde 7, beskrives nærmere i følgende tabeller:

Sektion 2 — Det Europæiske Råd og Rådet

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 1 1 0 0 | Grundløn | 265 982 044 | 265 970 746 | -11 298 |
| 1 1 0 2 | Vedtægtsbestemte rettigheder knyttet til den ansattes personlige forhold | 66 765 000 | 66 778 000 | 13 000 |
| 1 1 0 3 | Social sikring | 10 946 000 | 10 947 000 | 1 000 |
| 2 0 1 0 | Rengøring og vedligeholdelse | 18 635 000 | 18 335 000 | - 300 000 |
| 2 1 0 0 | Indkøb af EDB-hardware og -software | 14 385 716 | 12 285 716 | -2 100 000 |
| 2 1 0 1 | Eksterne tjenesteydelser med henblik på anvendelse og etablering af EDB-systemer | 27 839 685 | 27 509 685 | - 330 000 |
| 2 2 0 4 | Diverse udgifter til interne møder | 5 235 000 | 4 635 000 | - 600 000 |
| 2 2 1 3 | Information og offentlige arrangementer | 5 358 250 | 5 158 250 | - 200 000 |
| | I alt | | | -3 527 298 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

1 1 0 0

Grundløn

265 982 044

265 970 746

-11 298

1 1 0 2

Vedtægtsbestemte rettigheder knyttet til den ansattes personlige forhold

66 765 000

66 778 000

13 000

1 1 0 3

Social sikring

10 946 000

10 947 000

1 000

2 0 1 0

Rengøring og vedligeholdelse

18 635 000

18 335 000

- 300 000

2 1 0 0

Indkøb af EDB-hardware og -software

14 385 716

12 285 716

-2 100 000

2 1 0 1

Eksterne tjenesteydelser med henblik på anvendelse og etablering af EDB-systemer

27 839 685

27 509 685

- 330 000

2 2 0 4

Diverse udgifter til interne møder

5 235 000

4 635 000

- 600 000

2 2 1 3

Information og offentlige arrangementer

5 358 250

5 158 250

- 200 000

I alt

-3 527 298

Sektion 4 — Den Europæiske Unions Domstol

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 1 2 0 0 | Lønninger og godtgørelser | 287 078 950 | 287 762 950 | 684 000 |
| | I alt | | | 684 000 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

1 2 0 0

Lønninger og godtgørelser

287 078 950

287 762 950

684 000

I alt

684 000

Sektion 5 — Revisionsretten

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 1 2 0 0 | Lønninger og godtgørelser | 118 344 775 | 119 332 775 | 988 000 |
| | I alt | | | 988 000 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

1 2 0 0

Lønninger og godtgørelser

118 344 775

119 332 775

988 000

I alt

988 000

Sektion 10 — Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| 1 1 0 0 | Grundløn | 116 638 000 | 117 170 000 | 532 000 |
| 1 2 0 0 | Kontraktansatte | 18 671 800 | 18 794 800 | 123 000 |
| 2 2 1 4 | Kapaciteten for Strategisk Kommunikation | 4 000 000 | 5 000 000 | 1 000 000 |
| 2 2 5 0 | Pilotprojekt — Frem imod oprettelsen af et europæisk diplomatakademi | | 990 500 | 990 500 |
| | I alt | | | 2 645 500 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af forpligtelsesbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

1 1 0 0

Grundløn

116 638 000

117 170 000

532 000

1 2 0 0

Kontraktansatte

18 671 800

18 794 800

123 000

2 2 1 4

Kapaciteten for Strategisk Kommunikation

4 000 000

5 000 000

1 000 000

2 2 5 0

Pilotprojekt — Frem imod oprettelsen af et europæisk diplomatakademi

990 500

990 500

I alt

2 645 500

Som følge heraf fastsættes det aftalte niveau for forpligtelsesbevillinger til 10 620,1 mio. EUR, hvilket giver en margen på 437,9 mio. EUR under udgiftsloftet for udgiftsområde 7, heraf 240,1 mio. EUR under undermargenen for »institutionernes administrative udgifter«.

Tematiske særlige instrumenter EGF, solidaritets- og nødhjælpsreserven og brexittilpasningsreserven

Forpligtelsesbevillingerne under Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF), Solidaritets- og nødhjælpsreserven samt brexittilpasningsreserven er fastsat til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022.

1.4.   Betalingsbevillinger

Det overordnede niveau for betalingsbevillinger i 2022-budgettet fastsættes til det niveau, Kommissionen foreslog i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022 med følgende justeringer, der blev opnået enighed om i Forligsudvalget:

| 1. | Der tages hensyn til det niveau, der er opnået enighed om for forpligtelsesbevillinger til ikke-opdelte udgifter (udgiftsområde 1 til 6), for hvilke niveauet for betalingsbevillinger svarer til niveauet for forpligtelsesbevillinger. Dette finder anvendelse på nedskæringen af finansieringsomkostningerne for EU-genopretningsinstrumentet (NGEU) med - 244,7 mio. EUR. I betragtning af tilpasningen af Unionens bidrag til decentraliserede agenturer er den kombinerede effekt en nedskæring på - 305,2 mio. EUR; |
| --- | --- |

1.

Der tages hensyn til det niveau, der er opnået enighed om for forpligtelsesbevillinger til ikke-opdelte udgifter (udgiftsområde 1 til 6), for hvilke niveauet for betalingsbevillinger svarer til niveauet for forpligtelsesbevillinger. Dette finder anvendelse på nedskæringen af finansieringsomkostningerne for EU-genopretningsinstrumentet (NGEU) med - 244,7 mio. EUR. I betragtning af tilpasningen af Unionens bidrag til decentraliserede agenturer er den kombinerede effekt en nedskæring på - 305,2 mio. EUR;

| 2. | Tilpasningen under udgiftsområde 7 resulterer i en samlet forhøjelse på 0,8 mio. EUR. |
| --- | --- |

2.

Tilpasningen under udgiftsområde 7 resulterer i en samlet forhøjelse på 0,8 mio. EUR.

| 3. | Betalingsbevillingerne til alle nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som er foreslået af Parlamentet, er fastsat til 25 % af de hertil svarende forpligtelsesbevillinger eller på det af Parlamentet foreslåede niveau, hvis dette er lavere. I tilfælde af forlængelse af eksisterende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er niveauet for betalingsbevillinger det, der er fastsat i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, plus 25 % af de tilsvarende nye forpligtelsesbevillinger eller det af Parlamentet foreslåede niveau, hvis det er lavere. Den samlede effekt er en forhøjelse på 22,1 mio. EUR. |
| --- | --- |

3.

Betalingsbevillingerne til alle nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, som er foreslået af Parlamentet, er fastsat til 25 % af de hertil svarende forpligtelsesbevillinger eller på det af Parlamentet foreslåede niveau, hvis dette er lavere. I tilfælde af forlængelse af eksisterende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er niveauet for betalingsbevillinger det, der er fastsat i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, plus 25 % af de tilsvarende nye forpligtelsesbevillinger eller det af Parlamentet foreslåede niveau, hvis det er lavere. Den samlede effekt er en forhøjelse på 22,1 mio. EUR.

| 4. | Tilpasningerne af ikke-opdelte udgiftsposter, for hvilke den kombinerede effekt er en forhøjelse på 262,0 mio. EUR; |
| --- | --- |

4.

Tilpasningerne af ikke-opdelte udgiftsposter, for hvilke den kombinerede effekt er en forhøjelse på 262,0 mio. EUR;

Tilpasningerne, som resulterer i en nedskæring på 20,3 mio. EUR, beskrives nærmere i følgende tabel:

| Budgetpost/program | Betegnelse | Ændring af betalingsbevillinger (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2022 (inkl. ÆS 1) | Budgettet for 2022 | Forskel |
| Udgiftsområde 1 |
| 1.0.23 | Programmet for et digitalt Europa | 898 530 703 | 848 530 703 | -50 000 000 |
| 02 04 01 11 | Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed | 33 192 982 | 17 192 982 | -16 000 000 |
| 02 04 03 | Kunstig intelligens | 245 811 860 | 214 811 860 | -31 000 000 |
| 02 04 04 | Færdigheder | 52 000 000 | 49 000 000 | -3 000 000 |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 10 234 375 |
| | Udgiftsområde 1 i alt | | | -39 765 625 |
| Underudgiftsområde 2a |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 670 250 |
| | Underudgiftsområde 2a i alt | | | 670 250 |
| Underudgiftsområde 2b |
| 2.2.23 | Finansieringsomkostninger til EU-genopretningsinstrumentet | 389 706 000 | 145 000 000 | - 244 706 000 |
| 06 04 01 | EU-genopretningsinstrumentet — betaling af periodisk kuponrente og indløsning på forfaldsdatoen | 384 706 000 | 140 000 000 | - 244 706 000 |
| 2.2.24 | EU-civilbeskyttelsesmekanismen (rescEU) | 180 866 480 | 186 866 480 | 6 000 000 |
| 06 05 01 | EU-civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU) | 94 547 220 | 100 547 220 | 6 000 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 273 756 286 | 3 300 756 286 | 27 000 000 |
| 07 03 01 01 | Fremme læringsmobilitet for enkeltpersoner, samarbejde, inklusion, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet — indirekte forvaltning | 2 220 525 000 | 2 243 477 048 | 22 952 048 |
| 07 03 02 | Fremme ikke-formel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet | 310 000 000 | 313 415 755 | 3 415 755 |
| 07 03 03 | Fremme læringsmobilitet for idrætsledere og personale i idrætsorganisationer samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på idrætsområdet | 55 000 000 | 55 632 197 | 632 197 |
| 2.2.3DAG | Decentrale agenturer | 233 643 002 | 237 773 002 | 4 130 000 |
| 07 10 07 | Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) | 45 226 899 | 45 606 899 | 380 000 |
| 07 10 08 | Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) | 53 351 846 | 57 101 846 | 3 750 000 |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 8 825 750 |
| | Underudgiftsområde 2a i alt | | | - 198 750 250 |
| Udgiftsområde 3 |
| PPFF | Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger | | | 2 402 875 |
| | Udgiftsområde 3 i alt | | | 2 402 875 |
| Udgiftsområde 4 |
| 4.0.11 | Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden | 1 276 766 000 | 1 291 766 000 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden | 661 766 000 | 676 766 000 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentrale agenturer | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 10 10 01 | Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) | 153 281 205 | 153 661 205 | 380 000 |
| 4.0.211 | Fonden for Integreret Grænseforvaltning — instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV) | 490 891 340 | 510 891 340 | 20 000 000 |
| 11 02 01 | Instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa | 191 891 340 | 211 891 340 | 20 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentrale agenturer | 1 050 691 460 | 985 691 460 | -65 000 000 |
| 11 10 01 | Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) | 757 793 708 | 692 793 708 | -65 000 000 |
| | Udgiftsområde 4 i alt | | | -29 620 000 |
| Udgiftsområde 5 |
| Udgiftsområde 6 |
| 6.0.111 | Instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI — Et globalt Europa) | 7 858 721 595 | 7 891 721 595 | 33 000 000 |
| 14 02 04 | Stødpude til nye udfordringer og prioriteter | 1 000 000 000 | 1 033 000 000 | 33 000 000 |
| 6.0.12 | Humanitær bistand (HUMA) | 1 880 645 990 | 2 091 645 990 | 211 000 000 |
| 14 03 01 | Humanitær bistand | 1 797 851 440 | 2 008 851 440 | 211 000 000 |
| | Udgiftsområde 6 i alt | | | 244 000 000 |
| Udgiftsområde 7 |
| 7.2.2 | Det Europæiske Råd og Rådet | 615 000 854 | 611 473 556 | -3 527 298 |
| 7.2.4 | Den Europæiske Unions Domstol | 464 090 000 | 464 774 000 | 684 000 |
| 7.2.5 | Den Europæiske Revisionsret | 161 153 175 | 162 141 175 | 988 000 |
| 7.2.X | Tjenesten for EU's Optræden Udadtil | 775 069 920 | 777 715 420 | 2 645 500 |
| | Udgiftsområde 7 i alt | | | 790 202 |
| I ALT | | | -20 272 548 |

Budgetpost/program

Betegnelse

Ændring af betalingsbevillinger (i EUR)

BF 2022 (inkl. ÆS 1)

Budgettet for 2022

Forskel

Udgiftsområde 1

1.0.23

Programmet for et digitalt Europa

898 530 703

848 530 703

-50 000 000

02 04 01 11

Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed

33 192 982

17 192 982

-16 000 000

02 04 03

Kunstig intelligens

245 811 860

214 811 860

-31 000 000

02 04 04

Færdigheder

52 000 000

49 000 000

-3 000 000

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

10 234 375

Udgiftsområde 1 i alt

-39 765 625

Underudgiftsområde 2a

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

670 250

Underudgiftsområde 2a i alt

670 250

Underudgiftsområde 2b

2.2.23

Finansieringsomkostninger til EU-genopretningsinstrumentet

389 706 000

145 000 000

- 244 706 000

06 04 01

EU-genopretningsinstrumentet — betaling af periodisk kuponrente og indløsning på forfaldsdatoen

384 706 000

140 000 000

- 244 706 000

2.2.24

EU-civilbeskyttelsesmekanismen (rescEU)

180 866 480

186 866 480

6 000 000

06 05 01

EU-civilbeskyttelsesmekanisme (rescEU)

94 547 220

100 547 220

6 000 000

2.2.32

Erasmus+

3 273 756 286

3 300 756 286

27 000 000

07 03 01 01

Fremme læringsmobilitet for enkeltpersoner, samarbejde, inklusion, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet — indirekte forvaltning

2 220 525 000

2 243 477 048

22 952 048

07 03 02

Fremme ikke-formel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet

310 000 000

313 415 755

3 415 755

07 03 03

Fremme læringsmobilitet for idrætsledere og personale i idrætsorganisationer samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på idrætsområdet

55 000 000

55 632 197

632 197

2.2.3DAG

Decentrale agenturer

233 643 002

237 773 002

4 130 000

07 10 07

Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust)

45 226 899

45 606 899

380 000

07 10 08

Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)

53 351 846

57 101 846

3 750 000

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

8 825 750

Underudgiftsområde 2a i alt

- 198 750 250

Udgiftsområde 3

PPFF

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

2 402 875

Udgiftsområde 3 i alt

2 402 875

Udgiftsområde 4

4.0.11

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden

1 276 766 000

1 291 766 000

15 000 000

10 02 01

Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden

661 766 000

676 766 000

15 000 000

4.0.1DAG

Decentrale agenturer

153 281 205

153 661 205

380 000

10 10 01

Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO)

153 281 205

153 661 205

380 000

4.0.211

Fonden for Integreret Grænseforvaltning — instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV)

490 891 340

510 891 340

20 000 000

11 02 01

Instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa

191 891 340

211 891 340

20 000 000

4.0.2DAG

Decentrale agenturer

1 050 691 460

985 691 460

-65 000 000

11 10 01

Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex)

757 793 708

692 793 708

-65 000 000

Udgiftsområde 4 i alt

-29 620 000

Udgiftsområde 5

Udgiftsområde 6

6.0.111

Instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI — Et globalt Europa)

7 858 721 595

7 891 721 595

33 000 000

14 02 04

Stødpude til nye udfordringer og prioriteter

1 000 000 000

1 033 000 000

33 000 000

6.0.12

Humanitær bistand (HUMA)

1 880 645 990

2 091 645 990

211 000 000

14 03 01

Humanitær bistand

1 797 851 440

2 008 851 440

211 000 000

Udgiftsområde 6 i alt

244 000 000

Udgiftsområde 7

7.2.2

Det Europæiske Råd og Rådet

615 000 854

611 473 556

-3 527 298

7.2.4

Den Europæiske Unions Domstol

464 090 000

464 774 000

684 000

7.2.5

Den Europæiske Revisionsret

161 153 175

162 141 175

988 000

7.2.X

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

775 069 920

777 715 420

2 645 500

Udgiftsområde 7 i alt

790 202

I ALT

-20 272 548

Dette giver overordnet set et niveau for betalingsbevillinger på 170 603,3 mio. EUR, hvilket svarer til en nedskæring på 20,3 mio. EUR i forhold til budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022.

1.5.   Reserver

Der er ingen reserver ud over dem i budgetforslaget som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022.

1.6.   Budgetanmærkninger

Budgetanmærkningernes ordlyd svarer til ordlyden i budgetforslaget, som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, med følgende justeringer, der er blevet opnået enighed om i Forligsudvalget:

| — | Budgetposter, for hvilke Europa-Parlamentet i sin egen sektion har foretaget ændringer, godkendes uden ændringer: |
| --- | --- |

—

Budgetposter, for hvilke Europa-Parlamentet i sin egen sektion har foretaget ændringer, godkendes uden ændringer:

| — | Budgetposter, for hvilke de ændringer, som Europa-Parlamentet foretog, godkendes uden ændringer:

  Konto 07 10 01 Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound)

  Teksten ændres som følger:

  Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) leverer og udbreder vigtig viden om arbejdsrelaterede og sociale emner for at bidrage til fornuftige og evidensbaserede politikker på disse områder. Dets kerneaktivitet vedrører forskning i beskæftigelsesområder, arbejdsvilkår, forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og livskvalitet. Aktiviteter under Eurofound bidrager til følgende prioriteter: at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen og bekæmpe arbejdsløshed ved at skabe arbejdspladser, forbedre arbejdsmarkedets funktionsmåde og fremme integration
  og ligestilling mellem kønnene
  ; at forbedre arbejdsforholdene og gøre arbejde bæredygtigt gennem hele livet, udvikle arbejdsmarkedsrelationer for at sikre rimelige og produktive løsninger i en ændret politisk kontekst, forbedre levestandarderne og fremme den sociale samhørighed trods de økonomiske og sociale uligheder
  såsom den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen og den kønsbestemte lønforskel
  . |
| --- | --- |

—

Budgetposter, for hvilke de ændringer, som Europa-Parlamentet foretog, godkendes uden ændringer:

Konto 07 10 01 Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound)

Teksten ændres som følger:

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) leverer og udbreder vigtig viden om arbejdsrelaterede og sociale emner for at bidrage til fornuftige og evidensbaserede politikker på disse områder. Dets kerneaktivitet vedrører forskning i beskæftigelsesområder, arbejdsvilkår, forholdet mellem arbejdsmarkedets parter og livskvalitet. Aktiviteter under Eurofound bidrager til følgende prioriteter: at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen og bekæmpe arbejdsløshed ved at skabe arbejdspladser, forbedre arbejdsmarkedets funktionsmåde og fremme integration
  og ligestilling mellem kønnene
  ; at forbedre arbejdsforholdene og gøre arbejde bæredygtigt gennem hele livet, udvikle arbejdsmarkedsrelationer for at sikre rimelige og produktive løsninger i en ændret politisk kontekst, forbedre levestandarderne og fremme den sociale samhørighed trods de økonomiske og sociale uligheder
  såsom den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen og den kønsbestemte lønforskel
  .

| — | Budgetposter, for hvilke de i budgetforslaget foreslåede relevante budgetanmærkninger, som ændret ved ændringsskrivelsen, godkendes med følgende ændringer:






  — | Konto 01 02 02 53 — Klyngen »Klima, energi og mobilitet« — fællesforetagendet for Europas jernbaner |
| --- | --- | --- |

—

Budgetposter, for hvilke de i budgetforslaget foreslåede relevante budgetanmærkninger, som ændret ved ændringsskrivelsen, godkendes med følgende ændringer:

—

Konto 01 02 02 53 — Klyngen »Klima, energi og mobilitet« — fællesforetagendet for Europas jernbaner

Afsnittet ændres som følger:

Fællesforetagendet for Europas jernbaner skal bidrage til gennemførelsen af Horisont Europa, navnlig i forbindelse med klyngen »Klima, energi og mobilitet«. Det vil fremskynde udviklingen og udbredelsen af innovative teknologier (især digitale teknologier og automatisering), som kan tilvejebringe
  et mere attraktivt, brugervenligt, konkurrencedygtigt, økonomisk overkommeligt, vedligeholdelsesvenligt og effektivt europæisk jernbanesystem
  og opfylde målsætningerne i den europæiske grønne pagt ved f.eks. at flytte en væsentlig del af indlandsgodstransporten, hvoraf 75 % i dag sker ad vej, til jernbanetransport og transport ad indre vandveje.

| — | Konto 07 20 04 06 — Særlige kompetencer inden for det socialpolitiske område, herunder den sociale dialog |
| --- | --- |

—

Konto 07 20 04 06 — Særlige kompetencer inden for det socialpolitiske område, herunder den sociale dialog

Afsnittet ændres som følger:

| — | aktioner med henblik på forudgående konsultationsmøder mellem europæiske fagforeningsrepræsentanter, navnlig for at dække omkostninger for at lette deres meningsdannelse og harmonisere deres stillingtagen til udviklingen af Unionens
  politikker, navnlig efter covid-19-krisen
  . |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på forudgående konsultationsmøder mellem europæiske fagforeningsrepræsentanter, navnlig for at dække omkostninger for at lette deres meningsdannelse og harmonisere deres stillingtagen til udviklingen af Unionens
  politikker, navnlig efter covid-19-krisen
  .

| — | Konto 1 3 0 1, Sektion 10 Tjenesten for EU's Optræden Udadtil — Uddannelse |
| --- | --- |

—

Konto 1 3 0 1, Sektion 10 Tjenesten for EU's Optræden Udadtil — Uddannelse

Følgende tekst tilføjes:

Uddannelsesbudgettet bør klart vise og støtte betydningen af at fremme ligestilling mellem kønnene, kønssensitivitet og bekæmpelse af kønsskævheder, herunder en politik for bekæmpelse af chikane, på tværs af vores egne institutioner (herunder EU-Udenrigstjenestens hovedkvarter, EU-delegationer og FSFP-missioner og -operationer), også i forbindelse med udvælgelsesprocedurerne. Dette bør omfatte obligatoriske kurser og initiativer med særlig vægt på mellemlederes og toplederes ansvar på disse områder i overensstemmelse med bestemmelserne i ligestillingshandlingsplan III og det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene.

| — | I overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3, er Forligsudvalget nået til enighed om at genopføre forpligtelsesbevillingerne på budgetpost 01 02 02 10. Budgetanmærkningerne vil blive tilpasset i overensstemmelse hermed:







  Budgetpost | Betegnelse |
| --- | --- | --- |
| 01 02 02 10 | Følgende tekst tilføjes:



  I overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3, stilles der et beløb på 40 000 000  EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed for denne budgetpost efter de frigørelser, der blev foretaget i 2020 som følge af manglende eller ufuldstændig gennemførelse af forskningsprojekter. |

—

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3, er Forligsudvalget nået til enighed om at genopføre forpligtelsesbevillingerne på budgetpost 01 02 02 10. Budgetanmærkningerne vil blive tilpasset i overensstemmelse hermed:

Budgetpost

Betegnelse

01 02 02 10

Følgende tekst tilføjes:

I overensstemmelse med finansforordningens artikel 15, stk. 3, stilles der et beløb på 40 000 000  EUR i forpligtelsesbevillinger til rådighed for denne budgetpost efter de frigørelser, der blev foretaget i 2020 som følge af manglende eller ufuldstændig gennemførelse af forskningsprojekter.

Dette er under forudsætning af, at de af Europa-Parlamentet eller Rådet foretagne ændringer ikke kan ændre eller udvide anvendelsesområdet for et eksisterende retsgrundlag eller indskrænke institutionernes administrative autonomi, og at foranstaltningen kan dækkes af de disponible midler.

1.7.   Kontoplan

Der er opnået enighed om den budgetkontoplan, som Kommissionen har foreslået i budgetforslaget, som ændret ved ændringsskrivelse nr. 1/2022, idet der medtages nye pilotprojekter og forberedende foranstaltninger med undtagelse af det nye pilotprojekt »Monitoring the SDGs in the EU regions — Filling the data gaps«, som vil blive gennemført under FFR-udgiftsområde 1, budgetartikel PP 01 22 06, i stedet for under FFR-underudgiftsområde 2b).

2.   Budgettet for 2021

Forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 5/2021 godkendes som foreslået af Kommissionen.

Forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 6/2021 godkendes som foreslået af Kommissionen.

3.   Erklæringer

3.1.   Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om betalingsbevillinger

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til fortsat nøje og aktivt i løbet af året 2022 at overvåge gennemførelsen af programmerne inden for den nuværende og den foregående FFR (navnlig i underudgiftsområde 2a og udvikling af landdistrikter). Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer således Kommissionen til rettidigt at forelægge ajourførte taloplysninger om situationen og overslag over betalingsbevillinger for 2022 (under hensyntagen til medlemsstaternes forbedrede prognosenøjagtighed, hvor det er relevant). Hvis tallene viser, at de bevillinger, der er opført i budgettet for 2022, er utilstrækkelige til at dække behovene, vil Europa-Parlamentet og Rådet opfordre Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge en passende løsning, bl.a. et forslag til ændringsbudget, således at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigst muligt uden unødig forsinkelse kan træffe eventuelt nødvendige beslutninger om berettigede behov. Europa-Parlamentet og Rådet vil, hvis det er relevant, tage hensyn til, hvor hastende sagen er, og afkorte fristen på otte uger for en afgørelse, hvis det skønnes nødvendigt. Det samme gælder tilsvarende, hvis tallene viser, at de bevillinger, der er opført i budgettet for 2022, er højere end nødvendigt.

3.2.   Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om EU-genopretningsinstrumentets (EURI's) finansieringsomkostninger i 2022

Takket være de nuværende gunstige renteforhold og under hensyntagen til de hidtidige udstedelsesomkostninger i forbindelse med NGEU-finansieringstransaktioner i år kan de bevillinger, der er planlagt til finansieringsomkostninger i forbindelse med EU-genopretningsinstrumentet [budgetpost 06 04 01], reduceres, samtidig med at kapaciteten til at finansiere den ikketilbagebetalingspligtige komponent i NGEU bevares fuldt ud i 2022.

I artikel 5, stk. 2, i afgørelsen om egne indtægter fastsættes det, at »tilbagebetalinger af hovedstolen af midlerne indledes inden udgangen af FFR for perioden 2021-2027 med et mindstebeløb, for så vidt uudnyttede beløb til rentebetalinger, som forfalder i forbindelse med den i denne artikels stk. 1 omhandlede låntagning, tillader det, under behørig hensyntagen til proceduren i artikel 314 i TEUF.«

Desuden hedder det i betragtning 20 i afgørelsen om egne indtægter, at »beløb, som ikke er anvendt til rentebetalinger som planlagt, vil blive anvendt til førtidige tilbagebetalinger inden udgangen af FFR for 2021-2027 med et mindstebeløb og kan forhøjes over dette niveau, forudsat at der efter 2021 er indført nye egne indtægter efter proceduren i artikel 311, stk. 3, i TEUF.«

Da det ikke vil være muligt at tilbagebetale hovedstolen i 2022:

| — | Et beløb på 90 mio. EUR, hvoraf 70 mio. EUR allerede er medtaget i budgetforslaget, vil blive udskudt til 2027, hvor det kan anvendes til enten rentebetalinger eller førtidige tilbagebetalinger. Denne udskydelse opvejes af en tilsvarende fremrykning af EU4Health-programmet. |
| --- | --- |

—

Et beløb på 90 mio. EUR, hvoraf 70 mio. EUR allerede er medtaget i budgetforslaget, vil blive udskudt til 2027, hvor det kan anvendes til enten rentebetalinger eller førtidige tilbagebetalinger. Denne udskydelse opvejes af en tilsvarende fremrykning af EU4Health-programmet.

| — | Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser, er Europa-Parlamentet og Rådet enige om at forhøje de beløb, der er til rådighed på budgetpost 06 04 01, med 224,7 mio. EUR i perioden 2024-2027 på grundlag af et forslag fra Kommissionen og efter en vurdering af behovene og mulighederne for førtidige tilbagebetalinger ved at anvende disponible margener og ved at anvende det fælles margeninstrument under overholdelse af den finansielle programmering for programmerne under udgiftsområde 2b. |
| --- | --- |

—

Uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser, er Europa-Parlamentet og Rådet enige om at forhøje de beløb, der er til rådighed på budgetpost 06 04 01, med 224,7 mio. EUR i perioden 2024-2027 på grundlag af et forslag fra Kommissionen og efter en vurdering af behovene og mulighederne for førtidige tilbagebetalinger ved at anvende disponible margener og ved at anvende det fælles margeninstrument under overholdelse af den finansielle programmering for programmerne under udgiftsområde 2b.

Denne mekanisme sikrer, at det samlede beløb for EURI-posten i den oprindelige finansielle programmering for 2022 vil blive anvendt til rentebetalinger eller førtidige tilbagebetalinger under FFR for 2021-2027.

3.3.   Ensidig erklæring fra Kommissionen om budgetmæssig forsigtighed med hensyn til EURI-renteposten

Kommissionen minder om, at EURI-renteposten ([budgetpost 06 04 01]) tjener til betaling af finansierings- og likviditetsomkostninger i forbindelse med NGEU-lån, i det omfang de tilskrives EU-budgettet. Beløb, der ikke anvendes til rentebetalinger, skal anvendes til førtidige tilbagebetalinger af gælden i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, og betragtning 20 i afgørelsen om egne indtægter.

Stigningen i inflationen kræver øget budgetmæssig forsigtighed med hensyn til forvaltningen af EURI-renteposten i betragtning af muligheden for, at de nominelle rentesatser vil være højere end antaget i programmeringen af denne budgetpost.

Kommissionen vil derfor ved varetagelsen af sine opgaver i henhold til artikel 314, stk. 2, 5 og 8, i TEUF foreslå budgetforanstaltninger, der, hvis de vedtages, vil sikre, at det samlede beløb, der oprindeligt var planlagt til EURI-posten i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 [14 976 mio. EUR i løbende priser], anvendes fuldt ud til betaling af renteudgifter eller førtidige tilbagebetalinger.

Kommissionen vil hvert år i forbindelse med forelæggelsen af budgetforslaget rapportere om den kumulerede gennemførelse af EURI-budgetposten, udskudte beløb på EURI-posten og det beløb, der er afsat under det fælles margeninstrument til at nå dette mål.

3.4.   Ensidig erklæring fra Europa-Kommissionen om bekæmpelse af børnefattigdom inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond Plus

Bekæmpelse af børnefattigdom vil blive endnu vigtigere, navnlig i forbindelse med genopretningen efter covid-19-krisen, og der skal afsættes tilstrækkelige ressourcer hertil. Med henblik herpå pålægger forordning (EU) 2021/1057 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) medlemsstaterne at afsætte et passende beløb af deres delte ESF+-forvaltningsmidler til gennemførelsen af børnegarantien gennem målrettede foranstaltninger og strukturreformer til bekæmpelse af børnefattigdom. Der er fastsat en eksplicit minimumstildeling på 5 % for alle medlemsstater, der havde en gennemsnitssats, der lå over EU-gennemsnittet for børn under 18 år, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, i perioden mellem 2017 og 2019.

Forhandlingerne om programmerne for 2021-27 mellem Kommissionen og medlemsstaterne er stadig i gang, og de nøjagtige beløb, der skal programmeres til støtte for børnegarantien i alle medlemsstaterne, vil blive kendt, når denne proces er afsluttet.

I overensstemmelse med Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti {SWD (2021) 62 final} og på grundlag af rapporter fra medlemsstaternes børnegarantikoordinatorer og Udvalget for Social Beskyttelse vil Kommissionen regelmæssigt aflægge rapport om gennemførelsen af henstillingen om oprettelse af børnegarantien. Kommissionen vil også nøje overvåge gennemførelsen af denne henstilling i forbindelse med det europæiske semester. Kommissionen vil gerne understrege, at medlemsstaterne kan programmere finansiering til gennemførelse af børnegarantien ud over de minimumskrav, der er fastsat i ESF+-forordningen. De kan også anvende andre EU-ressourcer, såsom genopretnings- og resiliensfaciliteten og deres egne nationale finansiering.

3.5.   
  Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om hensigten om at stille flest mulige ressourcer til rådighed for naturkatastrofer under EUSF-delen af SEAR i 2022

De tre institutioner erkender, at det ekstraordinære omfang af naturkatastrofer, der indtraf i 2021, lægger pres på de disponible midler under Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF). EUSF finansieres udelukkende over solidaritets- og nødhjælpsreserven (SEAR) uden mulighed for at anvende andre finansieringskilder.

Forligsudvalget er nået til enighed om at øge den humanitære bistand under udgiftsområde 6 med 211 mio. EUR på 2022-budgettet. Det er derfor muligt at begrænse anvendelsen af SEAR-rammen til eksterne nødsituationer i perioden fra den 1. januar til den 31. august 2022 og dermed frigøre yderligere midler til EUSF den 1. september 2022 svarende til det beløb, der udgør styrkelsen af den humanitære bistand under udgiftsområde 6. Dette vil gøre det muligt at udvise størst mulig solidaritet med de medlemsstater, der er berørt af naturkatastrofer, samtidig med at EU-budgettets kapacitet til hurtigt at reagere på eksterne nødsituationer øges.

3.6.   
  Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om styrkelse af Revisionsrettens stillingsfortegnelse

Europa-Parlamentet og Rådet anerkender, at NGEU vil føre til en ekstra arbejdsbyrde for Revisionsretten, som ikke fuldt ud kan opvejes af omfordelinger inden for det eksisterende budget. De er derfor enige om en forhøjelse af Revisionsrettens stillingsfortegnelse med 20 stillinger i 2022.

Europa-Parlamentet og Rådet understreger den betydning, de tillægger Revisionsrettens arbejde, navnlig med hensyn til de finansielle revisioner og overensstemmelsesrevisioner, som Revisionsretten udfører med henblik på at varetage sin primære opgave, som er at efterprøve indtægternes og udgifternes lovlighed og formelle rigtighed, hvilket er uløseligt forbundet med forvaltningsrevisioner med henblik på at undersøge sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i forvaltningen af EU-budgettet som to sider af samme sag. En forsvarlig økonomisk forvaltning af budgettet er en hjørnesten i Unionens legitimitet.

I denne forbindelse er det efter Europa-Parlamentets og Rådets opfattelse afgørende, at Revisionsretten afsætter tilstrækkelige ressourcer til gennemførelsen af disse kerneaktiviteter.

Europa-Parlamentet og Rådet anerkender også generelt betydningen af de anbefalinger, som Revisionsretten fremsætter på grundlag af artikel 287, stk. 4, andet afsnit, i TEUF, men bemærker samtidig, at Domstolen har præciseret, at denne bestemmelse, »hvorved beretningerne oversendes til institutionerne og besvares af disse, nemlig [skal] bidrage til at forbedre Unionens finansielle forvaltning«.

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Revisionsretten til i arbejdsdokumenterne for fremtidige budgetår at medtage en oversigt over tildelingen af personale i det foregående år til aktiviteter i forbindelse med finansielle revisioner, overensstemmelsesrevisioner og forvaltningsrevisioner med henblik på det arbejde, der er baseret på artikel 287, stk. 4, i TEUF, og støttetjenester.

3.7.   
  Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om vurdering af udviklingen i pandemien i 2022

De tre institutioner forpligter sig til at vurdere udviklingen i pandemiindsatsen inden udgangen af juni 2022, navnlig med hensyn til internationale vaccinationer, og vil på dette grundlag overveje eventuelle nødvendige foranstaltninger som foreslået af Kommissionen.

3.8.   
  Ensidig erklæring fra Kommissionen om migration

I betragtning af de vedvarende behov, der forventes i de kommende år, bekræfter Kommissionen sin plan om at sikre, at den gennemsnitlige årlige finansiering til migration til de sydlige naboskabslande fra NDICI-GE's naboskabstildeling og om nødvendigt fra andre instrumenter forbliver på mindst det niveau, der er planlagt for 2022.

3.9.   
  Ensidig erklæring fra Kommissionen om udgiftsområde 7

Kommissionen minder om, at den finansielle programmering af udgiftsområde 7 er baseret på den antagelse, at institutionernes personale forbliver stabilt. Den bemærker, at 2022-budgettet ikke følger denne antagelse, og understreger, at fremtidige personaleforøgelser på baggrund af den stigende inflation vil kunne føre til et pres på udgiftsområde 7 i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/151 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/151

---

P9_TA(2021)0466

Forslag til ændringsbudget nr. 5/2021: Humanitær bistand til flygtninge i Tyrkiet

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2021 for regnskabsåret 2021 — Humanitær bistand til flygtninge i Tyrkiet (12444/2021 — C9-0380/2021 — 2021/0226(BUD))

(2022/C 224/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5/2021, som Kommissionen vedtog den 9. juli 2021 (COM(2021)0460), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5/2021, som Kommissionen vedtog den 9. juli 2021 (COM(2021)0460),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2021, vedtaget af Rådet den 5. oktober 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 14. oktober 2021 (12444/2021 — C9-0380/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2021, vedtaget af Rådet den 5. oktober 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 14. oktober 2021 (12444/2021 — C9-0380/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0327/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0327/2021),

| A. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 5/2021 er fortsat at yde bistand til de mest sårbare mennesker, der som følge af krisen i Syrien opholder sig som flygtninge i Tyrkiet, og at dette ændringsbudget udgør den første komponent i Kommissionens formelle forslag om fortsat finansiering til syriske flygtninge og værtssamfundene i Tyrkiet, Jordan, Libanon og andre dele af regionen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 5/2021 er fortsat at yde bistand til de mest sårbare mennesker, der som følge af krisen i Syrien opholder sig som flygtninge i Tyrkiet, og at dette ændringsbudget udgør den første komponent i Kommissionens formelle forslag om fortsat finansiering til syriske flygtninge og værtssamfundene i Tyrkiet, Jordan, Libanon og andre dele af regionen;

| B. | der henviser til, at Kommissionen anslår, at der er behov for 325 mio. EUR for at udvide dækningen af det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN-flagskibsprogrammet) — inden for hvilket der ydes månedlige kontantoverførsler til over 1,8 millioner flygtninge — fra marts 2022 til begyndelsen af 2023, hvor programmet skal overgå fra humanitær bistand til udviklingsbistand; der henviser til, at Kommissionen foreslår at dække dette beløb ved at anvende den resterende margen under udgiftsområde 6 i 2021, idet det resterende beløb skal finansieres over bevillingsrammen for humanitær bistand i 2021 og 2022; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen anslår, at der er behov for 325 mio. EUR for at udvide dækningen af det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN-flagskibsprogrammet) — inden for hvilket der ydes månedlige kontantoverførsler til over 1,8 millioner flygtninge — fra marts 2022 til begyndelsen af 2023, hvor programmet skal overgå fra humanitær bistand til udviklingsbistand; der henviser til, at Kommissionen foreslår at dække dette beløb ved at anvende den resterende margen under udgiftsområde 6 i 2021, idet det resterende beløb skal finansieres over bevillingsrammen for humanitær bistand i 2021 og 2022;

| C. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 5/2021 derfor tager sigte på at mobilisere 149,6 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger, og at der ikke anmodes om yderligere betalingsbevillinger i 2021; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 5/2021 derfor tager sigte på at mobilisere 149,6 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger, og at der ikke anmodes om yderligere betalingsbevillinger i 2021;

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 5/2021 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | påpeger, at loftet for udgiftsområde 6 synes at være for lavt til at kunne reagere på større kriser i Unionens nabolande og i verden lige fra det allerførste år af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027; er bekymret over, at den fortsatte støtte til flygtninge i Tyrkiet ikke indgik i forhandlingerne om den nuværende FFR eller NDICI-instrumentet for et globalt Europa; understreger, at Unionens budget under de nuværende omstændigheder ikke kan være den eneste kilde til finansiering af den fortsatte støtte til flygtninge; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at der inden for rammerne af forligsproceduren om Unionens almindelige budget for regnskabsåret 2022 bør opnås enighed om en omfattende aftale, der dækker Unionens finansiering af den fortsatte støtte til flygtninge i Tyrkiet og i regionen som helhed i 2021 og de efterfølgende år; |
| --- | --- |

3.

| 4. | godkender Rådets holdning om forslag til ændringsbudget nr. 5/2021; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 5/2021 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 17.3.2021.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/153 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/153

---

P9_TA(2021)0467

Ændringsbudget nr. 6/2021: Yderligere vaccinedoser til lav- og lavmellemindkomstlande, styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismen samt andre tilpasninger af udgifter og indtægter

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 6/2021 til det almindelige budget for 2021 — Yderligere vaccinedoser til lav- og lavmellemindkomstlande, styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismen samt andre tilpasninger af udgifter og indtægter (14038/2021 — C9-0425/2021 — 2021/0326(BUD))

(2022/C 224/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 6/2021, vedtaget af Kommissionen den 8. oktober 2021 (COM(2021)0955), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 6/2021, vedtaget af Kommissionen den 8. oktober 2021 (COM(2021)0955),

| — | der henviser til Forligsudvalgets erklæring om en fælles forståelse af indholdet af det almindelige budget for regnskabsåret 2022, som også omfatter vedtagelsen af forslag til ændringsbudget nr. 6/2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets erklæring om en fælles forståelse af indholdet af det almindelige budget for regnskabsåret 2022, som også omfatter vedtagelsen af forslag til ændringsbudget nr. 6/2021,

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 6/2021, vedtaget af Rådet den 23. november 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (14038/2021 — C9-0425/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 6/2021, vedtaget af Rådet den 23. november 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (14038/2021 — C9-0425/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0329/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0329/2021),

| A. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 er at tilvejebringe yderligere bevillinger til at fremskynde vaccinationskampagnerne på verdensplan, dække aktiveringer under EU-civilbeskyttelsesmekanismen og udgifter i forbindelse med eksterne fiskeriaftaler samt visse tilpasninger af udgifter og indtægter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 er at tilvejebringe yderligere bevillinger til at fremskynde vaccinationskampagnerne på verdensplan, dække aktiveringer under EU-civilbeskyttelsesmekanismen og udgifter i forbindelse med eksterne fiskeriaftaler samt visse tilpasninger af udgifter og indtægter;

| B. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 navnlig omfatter følgende elementer:






  — | styrkelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa med et beløb på 450 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger i forbindelse med den globale sundhedsmæssige indsats mod covid-19 med henblik på at donere 200 millioner covid-19-vaccinedoser til lav- og lavmellemindkomstlande inden midten af næste år |
| --- | --- | --- |

B.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 navnlig omfatter følgende elementer:

—

styrkelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa med et beløb på 450 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger i forbindelse med den globale sundhedsmæssige indsats mod covid-19 med henblik på at donere 200 millioner covid-19-vaccinedoser til lav- og lavmellemindkomstlande inden midten af næste år

| — | styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismen (EU-civilbeskyttelsesmekanismen/rescEU) med et beløb på 57,8 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger for at tilvejebringe yderligere midler til dækning af nye nødsituationer, herunder hjemtransportflyvninger fra Afghanistan, hjælp til Haiti efter det nylige jordskælv og igangværende operationer, herunder skovbrande, hvis omkostninger overstiger de disponible midler indtil årets udgang |
| --- | --- |

—

styrkelse af EU-civilbeskyttelsesmekanismen (EU-civilbeskyttelsesmekanismen/rescEU) med et beløb på 57,8 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger for at tilvejebringe yderligere midler til dækning af nye nødsituationer, herunder hjemtransportflyvninger fra Afghanistan, hjælp til Haiti efter det nylige jordskælv og igangværende operationer, herunder skovbrande, hvis omkostninger overstiger de disponible midler indtil årets udgang

| — | forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne til budgetposten for partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri med et beløb på 3,5 mio. EUR under hensyntagen til de ajourførte budgetbehov efter afslutningen af forhandlingerne om de nye protokoller med Cookøerne og Mauretanien |
| --- | --- |

—

forhøjelse af forpligtelsesbevillingerne til budgetposten for partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri med et beløb på 3,5 mio. EUR under hensyntagen til de ajourførte budgetbehov efter afslutningen af forhandlingerne om de nye protokoller med Cookøerne og Mauretanien

| — | tilpasning af budgetkontoplanen efter specifikke anmodninger fra medlemsstaterne om overførsel af midler i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2021/1060 (forordning om fælles bestemmelser) (6) |
| --- | --- |

—

tilpasning af budgetkontoplanen efter specifikke anmodninger fra medlemsstaterne om overførsel af midler i henhold til artikel 26 i forordning (EU) 2021/1060 (forordning om fælles bestemmelser) (6)

| — | ajourføring af budgettets indtægtsside for at tage hensyn til de reviderede overslag over egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald; |
| --- | --- |

—

ajourføring af budgettets indtægtsside for at tage hensyn til de reviderede overslag over egne indtægter baseret på ikkegenanvendt plastemballageaffald;

| C. | der henviser til, at nettovirkningen af forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 på udgifterne samlet set beløber sig til en stigning på 473,5 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger; der henviser til, at Kommissionen ikke anmoder om yderligere betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at nettovirkningen af forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 på udgifterne samlet set beløber sig til en stigning på 473,5 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger; der henviser til, at Kommissionen ikke anmoder om yderligere betalingsbevillinger;

| 1. | noterer sig forslag til ændringsbudget nr. 6/2021 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over forslaget om at sikre, at de supplerende 200 millioner covid-19-vaccinedoser, som Kommissionens formand gav tilsagn om i sin tale om Unionens tilstand, finansieres og hurtigst muligt leveres til lav- og mellemindkomstlande; bemærker, at fremskyndelsen af den globale vaccinationskampagne har været en kraftig anmodning fra Parlamentets side, ikke mindst i forbindelse med dets behandling af Unionens budget for regnskabsåret 2022; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 6/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 6/2021 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 93 af 17.3.2021, s. 1.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

---

Torsdag den 25. november 2021

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/155 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/155

---

P9_TA(2021)0471

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen — Ansøgning EGF/2021/001 ES/País Vasco metal — Spanien

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/001 ES/País Vasco metal (COM(2021)0618 — C9-0377/2021 — 2021/0316(BUD))

(2022/C 224/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0618 — C9-0377/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0618 — C9-0377/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/691 af 28. april 2021 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere (EGF) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1309/2013 (1) (»EGF-forordningen«),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3), særlig punkt 9,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0319/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0319/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked, og finansielle eller økonomiske kriser, samt overgangen til en lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har indført lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter til at yde supplerende støtte til arbejdstagere, som lider under følgerne af globaliseringen og teknologiske og miljømæssige forandringer såsom ændringer i verdenshandelsmønstrene, handelstvister, væsentlige ændringer i Unionens handelsforbindelser eller sammensætningen af det indre marked, og finansielle eller økonomiske kriser, samt overgangen til en lavemissionsøkonomi eller som følge af digitalisering eller automatisering;

| B. | der henviser til, at Spanien indgav ansøgning EGF/2021/001 ES/País Vasco metal om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 491 arbejdstagere i NUTS 2-regionen País Vasco (ES21) i Spanien inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 2. juni 2020 til den 2. december 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Spanien indgav ansøgning EGF/2021/001 ES/País Vasco metal om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af afskedigelsen af 491 arbejdstagere i NUTS 2-regionen País Vasco (ES21) i Spanien inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 2. juni 2020 til den 2. december 2020;

| C. | der henviser til, at ansøgningen vedrører i alt 491 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt, hvoraf 192 blev afskediget som led i kollektive afskedigelser, der blev anmeldt til myndighederne, i seks virksomheder (4); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen vedrører i alt 491 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt, hvoraf 192 blev afskediget som led i kollektive afskedigelser, der blev anmeldt til myndighederne, i seks virksomheder (4);

| D. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i EGF-forordningens artikel 4, stk. 2, litra b), som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en seksmåneders referenceperiode i virksomheder, der alle er aktive inden for samme økonomiske sektor, som defineret på hovedgruppeniveau i NACE rev. 2, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau i en medlemsstat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i EGF-forordningens artikel 4, stk. 2, litra b), som forudsætter aktivitetsophør for mindst 200 afskedigede arbejdstagere i løbet af en seksmåneders referenceperiode i virksomheder, der alle er aktive inden for samme økonomiske sektor, som defineret på hovedgruppeniveau i NACE rev. 2, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau i en medlemsstat;

| E. | der henviser til, at covid-19-pandemien, de strenge nedlukningsforanstaltninger, der blev gennemført i andet kvartal af 2020 i Spanien, og den deraf følgende mangel på forsyninger og råmaterialer har haft en negativ indvirkning på metalsektoren i landet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at covid-19-pandemien, de strenge nedlukningsforanstaltninger, der blev gennemført i andet kvartal af 2020 i Spanien, og den deraf følgende mangel på forsyninger og råmaterialer har haft en negativ indvirkning på metalsektoren i landet;

| F. | der henviser til, at i Baskerlandet tegner sektoren for forarbejdede metalprodukter sig for 27,4 % af bruttoværditilvæksten i industrien (5), mens gennemsnittet for EU-28 er på 18,8 % (6); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at i Baskerlandet tegner sektoren for forarbejdede metalprodukter sig for 27,4 % af bruttoværditilvæksten i industrien (5), mens gennemsnittet for EU-28 er på 18,8 % (6);

| G. | der henviser til, at produktionen i Spanien i 2020 (udsving fra år til år) faldt med mere end 50 % i 18 % af metalvirksomhederne, at omsætningen faldt med mere end 50 % i 16 % af virksomhederne, og at en tredjedel af metalvirksomhederne oplevede et fald på mellem 30 % og 50 % i både produktion og omsætning (7); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at produktionen i Spanien i 2020 (udsving fra år til år) faldt med mere end 50 % i 18 % af metalvirksomhederne, at omsætningen faldt med mere end 50 % i 16 % af virksomhederne, og at en tredjedel af metalvirksomhederne oplevede et fald på mellem 30 % og 50 % i både produktion og omsætning (7);

| H. | der henviser til, at Kommissionen i lyset af covid-19-pandemien og dens sociale og økonomiske konsekvenser styrkede og understregede EGF's rolle som et nødinstrument (8) og gjorde EGF-finansiering mulig i tilfælde, der er direkte forbundet med pandemien; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i lyset af covid-19-pandemien og dens sociale og økonomiske konsekvenser styrkede og understregede EGF's rolle som et nødinstrument (8) og gjorde EGF-finansiering mulig i tilfælde, der er direkte forbundet med pandemien;

| I. | der henviser til, at Spanien rapporterer om sin overholdelse af de henstillinger, der er fremsat i EU's kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer (9), og fremhæver centrale koncepter i den baskiske erhvervsuddannelsesplan, den baskiske beskæftigelsesstrategi og programmet for grønne job; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Spanien rapporterer om sin overholdelse af de henstillinger, der er fremsat i EU's kvalitetsramme for foregribelse af forandringer og omstruktureringer (9), og fremhæver centrale koncepter i den baskiske erhvervsuddannelsesplan, den baskiske beskæftigelsesstrategi og programmet for grønne job;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 2, litra b), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Spanien er berettiget til en økonomisk støtte på 1 214 607 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 85 % af de samlede udgifter på 1 428 950 EUR, herunder udgifter til individualiserede tilbud på 1 384 950 EUR og udgifter til at gennemføre EGF (10) på 44 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de spanske myndigheder indgav ansøgningen den 25. juni 2021, og at Kommissionen den 7. oktober 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 491 afskedigede arbejdstagere, hvis aktivitet er ophørt, hvoraf 192 blev afskediget som led i kollektive afskedigelser, der blev anmeldt til myndighederne, i seks virksomheder (11); noterer sig endvidere, at Spanien forventer, at 300 ud af de samlede støtteberettigede modtagere vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at afskedigelsernes sociale konsekvenser forventes at være betydelige for arbejdstagerne såvel som for hele Baskerlandet, hvor antallet af arbejdsløse steg med 25 % mellem marts og august 2020 (12), og hvor langtidsledigheden udgjorde 55,6 % af den samlede arbejdsløshed i maj 2021 (3,6 procentpoint højere end i januar 2021), og arbejdsløse med grunduddannelse eller mindre udgjorde 60,8 %; minder også om, at lønforskellen mellem mænd og kvinder er på 22,6 %, og at den midlertidige beskæftigelsesfrekvens er på 25,8 % i Baskerlandet, hvilket er 11,6 procentpoint over EU-gennemsnittet på 14,2 %; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at de fleste af de afskedigede arbejdstagere befinder sig i anden halvdel af deres erhvervskarriere og har et lavt kvalifikationsniveau; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at Spanien den 11. juni 2021 begyndte at yde individualiserede tilbud til de tiltænkte støttemodtagere, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 11. juni 2021 indtil 24 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at de individualiserede tilbud, der som følge af afgørelsen gives til arbejdstagere og selvstændige, omfatter følgende foranstaltninger: udredning af profil, erhvervsvejledning, hjælp til jobsøgning, støtte og/eller bidrag til virksomhedsetablering, omskoling, opkvalificering og oplæring på arbejdspladsen samt deltagelsesgodtgørelse; foranstaltningerne er planlagt således, at de er i overensstemmelse med den spanske strategi for den cirkulære økonomi, og uddannelsen bidrager til at sætte skub i den digitale omstilling i industrien; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig, at Spanien siden den 1. februar 2021 har afholdt de administrative udgifter, der er nødvendige for at gennemføre EGF, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsforanstaltninger derfor vil være berettigede til økonomisk EGF-støtte fra den 1. februar 2021 og indtil 31 måneder efter datoen for finansieringsafgørelsens ikrafttræden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet af Spanien i samråd med arbejdsmarkedets parter (13); minder om, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter blev sikret gennem deres repræsentation i Lanbides bestyrelse, som består af repræsentanter for regionalregeringen, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud vil bidrage til at udbrede de horisontale færdigheder, der kræves i den digitale tidsalder og i en ressourceeffektiv økonomi, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i EGF-forordningen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at de foreslåede tiltag udgør aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som hører under de støtteberettigede foranstaltninger, jf. artikel 7, stk. 1, i EGF-forordningen, og ikke erstatter passive socialsikringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at de spanske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-fonde eller -finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | noterer sig, at de spanske myndigheder har meddelt, at den økonomiske støtte vil blive forvaltet og kontrolleret af de samme organer, som forvalter og kontrollerer Den Europæiske Socialfond Plus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national ret eller kollektive overenskomster, eller nogen godtgørelser eller rettigheder for støttemodtagerne af EGF-bidrag med henblik på at sikre EGF-bidragets fulde additionalitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 153 af 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  Auxiliar Troquelería SL, Calderería del Oria, Matricería Deusto, Mecanizados de la Industria Vasca SLU, Taller Mecanizado Pablo López Lacalle SL og Tratamientos Superficiales Iontech SA.

(5)  https://es.statista.com/estadisticas/1220166/porcentaje-del-vab-total-en-espana-por-sector/.

(6)  https://www.eustat.eus/elementos/El-32-del-VAB-industrial-esta-generado-por-sectores-de-nivel-tecnologico-alto-o-medio-alto-en-2019/not0018911_c.html.

(7)  Report on the economic impact of COVID-19 on the metal sector. October 2020- https://atra.gal/files/noticias/Archivos_3680.pdf.

(8)  COM(2020)0442.

(9)  COM(2013)0882.

(10)  I henhold til artikel 7, stk. 5, i EGF-forordningen.

(11)  Auxiliar Troquelería SL, Calderería del Oria, Matricería Deusto, Mecanizados de la Industria Vasca SLU, Taller Mecanizado Pablo López Lacalle SL og Tratamientos Superficiales Iontech SA.

(12)  Avance de los datos del mercado laboral del año 2020 (data om arbejdsmarkedet for 2020).

(13)  Ansøgningen blev godkendt af Lanbide, den baskiske offentlige arbejdsformidling (arbejdsmarkedets parter er en del af bestyrelsen), den 2. juli 2021. Der blev også afholdt møder den 19. januar og den 2. februar 2021 med Federación Vizcaína de Empresas del Metal, (sammenslutningen af metalvirksomheder i Biscaya), Asociación de Empresas de Guipúzcoa — ADEGI (erhvervssammenslutningen i Guipúzcoa) og SEA-Empresas Alavesas (erhvervssammenslutninger i Alava).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for Afskedigede Arbejdstagere på baggrund af en ansøgning fra Spanien — EGF/2021/001 ES/País Vasco metal

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/2159.)

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/159 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/159

---

P9_TA(2021)0475

Filippinernes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Filippinernes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0359 — C9-0361/2021 — 2021/0178(NLE))

(Høring)

(2022/C 224/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0359), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0359),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0361/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0361/2021),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0300/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0300/2021),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Filippinernes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/160 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/160

---

P9_TA(2021)0476

Jamaicas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Jamaicas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0363 — C9-0334/2021 — 2021/0179(NLE))

(Høring)

(2022/C 224/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0363), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0363),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 4, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0334/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 4, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0334/2021),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0299/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0299/2021),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Jamaicas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/161 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/161

---

P9_TA(2021)0477

Bolivias tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Bolivias tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0369 — C9-0336/2021 — 2021/0183(NLE))

(Høring)

(2022/C 224/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0369), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0369),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0336/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0336/2021),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0307/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0307/2021),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Bolivias tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/162

---

P9_TA(2021)0478

Pakistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Pakistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0368 — C9-0335/2021 — 2021/0182(NLE))

(Høring)

(2022/C 224/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0368), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0368),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0335/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0335/2021),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0308/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0308/2021),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Pakistans tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 8.6.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 224/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 224/163

---

P9_TA(2021)0479

Tunesiens tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. november 2021 om forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af visse medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Tunesiens tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser (COM(2021)0371 — C9-0337/2021 — 2021/0198(NLE))

(Høring)

(2022/C 224/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0371), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (COM(2021)0371),

| — | der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38, stk. 4, i Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0337/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3 samt artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0337/2021),

| — | der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Domstolens udtalelse (1) om Den Europæiske Unions eksterne enekompetence med hensyn til accept af en tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale børnebortførelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82 og artikel 114, stk. 8,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0309/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A9-0309/2021),

| 1. | godkender bemyndigelsen af Den Europæiske Unions medlemsstater til i Den Europæiske Unions interesse at acceptere Tunesiens tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. oktober 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---