# Jurnalul Oficial C 275/18 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 275 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6518 iulie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 275

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6518 iulie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 567-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022 |
| 2022/C 275/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Turism și transporturi/Monitorizare (Aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2022/C 275/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Impactul COVID-19 asupra drepturilor fundamentale și a statului de drept în întreaga UE și viitorul democrației (aviz din proprie inițiativă) | 11 |
| 2022/C 275/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Provocările sociale ale ecologizării transportului maritim și fluvial (aviz din proprie inițiativă) | 18 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 567-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

2022/C 275/01

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Turism și transporturi/Monitorizare (Aviz din proprie inițiativă)

1

2022/C 275/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Impactul COVID-19 asupra drepturilor fundamentale și a statului de drept în întreaga UE și viitorul democrației (aviz din proprie inițiativă)

11

2022/C 275/03

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Provocările sociale ale ecologizării transportului maritim și fluvial (aviz din proprie inițiativă)

18

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 567-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022 |
| 2022/C 275/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de recomandare a Consiliului privind Pactul pentru cercetare și inovare în Europa [COM(2021) 407 final, 2021/0230 (NLE)] | 24 |
| 2022/C 275/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind misiunile europene [COM(2021) 609 final] | 30 |
| 2022/C 275/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații privind anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta [COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)] Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta [COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)] | 36 |
| 2022/C 275/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI [COM(2021) 251 final] | 40 |
| 2022/C 275/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE în ceea ce privește proporționalitatea, calitatea supravegherii, raportarea, măsurile referitoare la garanțiile pe termen lung, instrumentele macroprudențiale, riscurile legate de durabilitate, supravegherea la nivel de grup și supravegherea transfrontalieră [COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)] – propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția întreprinderilor de asigurare și de reasigurare și de modificare a Directivelor 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2009/138/CE și (UE) 2017/1132 și a Regulamentelor (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 648/2012 [COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)] | 45 |
| 2022/C 275/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă [COM(2021) 740 final] | 50 |
| 2022/C 275/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor de prezentare a HERA, Autoritatea Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară, următorul pas către realizarea uniunii europene a sănătății [COM(2021) 576 final] | 58 |
| 2022/C 275/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) [COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)] Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică [COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)] | 66 |
| 2022/C 275/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți [COM(2021) 573 final] | 73 |
| 2022/C 275/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei [COM(2021) 660 final] | 80 |
| 2022/C 275/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 [COM(2021) 706 final – 2021/0366 (COD)] | 88 |
| 2022/C 275/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 și (UE) 2020/1056 [COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)] | 95 |
| 2022/C 275/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate [COM(2021) 550 final] | 101 |
| 2022/C 275/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii [COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)] | 108 |
| 2022/C 275/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Uniunii, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (text codificat) [COM(2021) 769 final – 2021/0400(COD)] | 109 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 567-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

2022/C 275/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de recomandare a Consiliului privind Pactul pentru cercetare și inovare în Europa [COM(2021) 407 final, 2021/0230 (NLE)]

[COM(2021) 407 final, 2021/0230 (NLE)]

24

2022/C 275/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind misiunile europene [COM(2021) 609 final]

[COM(2021) 609 final]

30

2022/C 275/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații privind anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta [COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)] Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta [COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)]

[COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)]

[COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)]

36

2022/C 275/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI [COM(2021) 251 final]

[COM(2021) 251 final]

40

2022/C 275/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE în ceea ce privește proporționalitatea, calitatea supravegherii, raportarea, măsurile referitoare la garanțiile pe termen lung, instrumentele macroprudențiale, riscurile legate de durabilitate, supravegherea la nivel de grup și supravegherea transfrontalieră [COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)] – propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția întreprinderilor de asigurare și de reasigurare și de modificare a Directivelor 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2009/138/CE și (UE) 2017/1132 și a Regulamentelor (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 648/2012 [COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)]

[COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)]

[COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)]

45

2022/C 275/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă [COM(2021) 740 final]

[COM(2021) 740 final]

50

2022/C 275/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor de prezentare a HERA, Autoritatea Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară, următorul pas către realizarea uniunii europene a sănătății [COM(2021) 576 final]

[COM(2021) 576 final]

58

2022/C 275/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare) [COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)] Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică [COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)]

[COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)]

[COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)]

66

2022/C 275/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți [COM(2021) 573 final]

[COM(2021) 573 final]

73

2022/C 275/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei [COM(2021) 660 final]

[COM(2021) 660 final]

80

2022/C 275/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010 [COM(2021) 706 final – 2021/0366 (COD)]

[COM(2021) 706 final – 2021/0366 (COD)]

88

2022/C 275/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 și (UE) 2020/1056 [COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)]

[COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)]

95

2022/C 275/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate [COM(2021) 550 final]

[COM(2021) 550 final]

101

2022/C 275/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii [COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)]

[COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)]

108

2022/C 275/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Uniunii, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (text codificat) [COM(2021) 769 final – 2021/0400(COD)]

[COM(2021) 769 final – 2021/0400(COD)]

109

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 567-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Turism și transporturi/Monitorizare

(Aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 275/01)

| Raportor: | Panagiotis GKOFAS |
| --- | --- |

Raportor:

Panagiotis GKOFAS

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 3.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 185/2/7 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

3.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

185/2/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută eforturile comune extraordinare ale instituțiilor UE în 2021, reflectate în propunerile lor de politică și măsurile menite să ajute întreprinderile să se redreseze și să asigure locuri de muncă în sectoarele turismului, transporturilor și călătoriilor din Europa, care sunt ecosistemele cele mai afectate de pandemia de COVID-19 (1). Cu toate acestea, impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Trebuie depuse eforturi semnificative pentru a garanta că în lunile următoare continuă o abordare coordonată la nivelul UE, care să sprijine în mod clar IMM-urile din punctul de vedere al creditelor și al finanțării, să ofere informații privind vaccinarea și măsuri de siguranță pentru a garanta condiții sigure pentru turism, călătorii și transport și pentru a restabili treptat fluxurile turistice [prin punerea în aplicare a Sistemului european de indicatori turistici (ETIS) și a măsurilor de siguranță pentru sectorul turismului (2)]. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sectorul turistic nu va reveni la nivelul de dinainte de pandemie: interdependențele la nivel global, precum și tendințele de ecologizare și digitalizare din comportamentul consumatorilor vor determina apariția unor noi modele de afaceri. CESE consideră că măsurile pe termen scurt, mediu și lung necesare la nivelul UE și al statelor membre/regiunilor sunt următoarele: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Pe termen scurt:






  — | asigurarea faptului că planurile de redresare ale UE și ale statelor membre țin seama în mod corespunzător de sectorul hotelier și de alimentație publică (HORECA) și de microîntreprinderile din întreaga industrie turistică, în special de restaurante, pentru a le permite supraviețuirea; UE și guvernele naționale trebuie să sprijine pe deplin măsurile urgente de sprijin financiar, inițiativele de finanțare directă și Cadrul temporar privind ajutoarele de stat și după 2022; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

asigurarea faptului că planurile de redresare ale UE și ale statelor membre țin seama în mod corespunzător de sectorul hotelier și de alimentație publică (HORECA) și de microîntreprinderile din întreaga industrie turistică, în special de restaurante, pentru a le permite supraviețuirea; UE și guvernele naționale trebuie să sprijine pe deplin măsurile urgente de sprijin financiar, inițiativele de finanțare directă și Cadrul temporar privind ajutoarele de stat și după 2022;

| — | garantarea măsurilor de sprijin financiar pentru microîntreprinderi, în special pentru cele din sectorul HORECA, prin extinderea finanțării UE și a celei naționale atât timp cât este necesar și după decembrie 2022 și fără a subestima impactul pe care actuala criză de personal îl va avea asupra ritmului redresării; |
| --- | --- |

—

garantarea măsurilor de sprijin financiar pentru microîntreprinderi, în special pentru cele din sectorul HORECA, prin extinderea finanțării UE și a celei naționale atât timp cât este necesar și după decembrie 2022 și fără a subestima impactul pe care actuala criză de personal îl va avea asupra ritmului redresării;

| — | extinderea programului SURE pentru 2022 și amânarea tuturor obligațiilor fiscale față de autorități, inclusiv a celor generate în timpul pandemiei, în special pentru microîntreprinderile din sectorul HORECA; |
| --- | --- |

—

extinderea programului SURE pentru 2022 și amânarea tuturor obligațiilor fiscale față de autorități, inclusiv a celor generate în timpul pandemiei, în special pentru microîntreprinderile din sectorul HORECA;

| — | stabilirea unui buget specific pentru turism în cadrul financiar multianual (CFM) și îmbunătățirea condițiilor și proceduri armonizate de accesare a fondurilor în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR): de exemplu, digitalizarea și transformarea infrastructurii într-un mod mai sustenabil, aplicarea principiilor „a gândi mai întâi la scară mică” și „doar o singură dată”, incluzând în practică microîntreprinderile, cărora să li se aplice proceduri administrative simplificate, și introducerea unor proceduri de ofertare transparente pentru întreprinderile și pentru autoritățile locale din domeniul turismului (3); |
| --- | --- |

—

stabilirea unui buget specific pentru turism în cadrul financiar multianual (CFM) și îmbunătățirea condițiilor și proceduri armonizate de accesare a fondurilor în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență (PNRR): de exemplu, digitalizarea și transformarea infrastructurii într-un mod mai sustenabil, aplicarea principiilor „a gândi mai întâi la scară mică” și „doar o singură dată”, incluzând în practică microîntreprinderile, cărora să li se aplice proceduri administrative simplificate, și introducerea unor proceduri de ofertare transparente pentru întreprinderile și pentru autoritățile locale din domeniul turismului (3);

| — | punerea în aplicare a condițiilor prealabile pentru integrarea microîntreprinderilor din sectorul turismului și al transporturilor în sistemul bancar și sectorul financiar prin intermediul schemelor de garantare ale UE și BCE; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a condițiilor prealabile pentru integrarea microîntreprinderilor din sectorul turismului și al transporturilor în sistemul bancar și sectorul financiar prin intermediul schemelor de garantare ale UE și BCE;

| — | îmbunătățirea coordonării în întreaga Europă, o mai bună armonizare a protocoalelor (favorabile IMM-urilor) în materie de sănătate și siguranță, facilitarea călătoriilor în țările din afara UE pentru cetățeni și pentru întreprinderile europene, menținerea frontierelor deschise, reducerea la minimum a restricțiilor pentru călători și creșterea numărului de strategii și planuri de coordonare între UE și guvernele naționale, pentru a restabili fluxurile turistice internaționale și investițiile străine directe; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea coordonării în întreaga Europă, o mai bună armonizare a protocoalelor (favorabile IMM-urilor) în materie de sănătate și siguranță, facilitarea călătoriilor în țările din afara UE pentru cetățeni și pentru întreprinderile europene, menținerea frontierelor deschise, reducerea la minimum a restricțiilor pentru călători și creșterea numărului de strategii și planuri de coordonare între UE și guvernele naționale, pentru a restabili fluxurile turistice internaționale și investițiile străine directe;

| — | încurajarea tuturor instituțiilor UE, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile și a organismelor academice și de cercetare să contribuie la organizarea unui „An al turismului durabil” în 2022 și la promovarea unei serii de expoziții și târguri ale UE dedicate turismului și transportului durabil pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

—

încurajarea tuturor instituțiilor UE, a partenerilor sociali, a organizațiilor societății civile și a organismelor academice și de cercetare să contribuie la organizarea unui „An al turismului durabil” în 2022 și la promovarea unei serii de expoziții și târguri ale UE dedicate turismului și transportului durabil pe piețele internaționale;

| — | introducerea unei componente vizând turismul în toate proiectele TEN-T (coridoarele europene de transport); |
| --- | --- |

—

introducerea unei componente vizând turismul în toate proiectele TEN-T (coridoarele europene de transport);

| — | introducerea unui sistem armonizat de cote reduse de TVA pentru întregul sector hotelier și turistic, care trebuie să fie favorabil IMM-urilor și să aibă proceduri specifice transparente, instrumente și proceduri de acces la finanțare (ghișeu unic, instrumente online, programe de înfrățire cu organizații reprezentative ale IMM-urilor) și o linie bugetară specifică, destinată în special microîntreprinderilor; |
| --- | --- |

—

introducerea unui sistem armonizat de cote reduse de TVA pentru întregul sector hotelier și turistic, care trebuie să fie favorabil IMM-urilor și să aibă proceduri specifice transparente, instrumente și proceduri de acces la finanțare (ghișeu unic, instrumente online, programe de înfrățire cu organizații reprezentative ale IMM-urilor) și o linie bugetară specifică, destinată în special microîntreprinderilor;

| — | instituirea unui ombudsman/unei autorități care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare ale UE și accesul la lichidități, în special pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici din sectorul turismului și al transporturilor, precum și cu alte sarcini specifice (4); |
| --- | --- |

—

instituirea unui ombudsman/unei autorități care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare ale UE și accesul la lichidități, în special pentru microîntreprinderi și întreprinderile mici din sectorul turismului și al transporturilor, precum și cu alte sarcini specifice (4);

| — | dezvoltarea unui mecanism al UE de monitorizare a acordării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unui mecanism al UE de monitorizare a acordării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027);

| 1.2.2. | Pe termen mediu:






  — | evitarea îndatorării excesive și a pierderii bonității întreprinderilor (5); |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

evitarea îndatorării excesive și a pierderii bonității întreprinderilor (5);

| — | autorizarea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare și impactul măsurilor de redresare, în special al celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor; |
| --- | --- |

—

autorizarea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare și impactul măsurilor de redresare, în special al celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor;

| — | monitorizarea PNRR, pentru a garanta includerea reformelor în domeniul turismului; |
| --- | --- |

—

monitorizarea PNRR, pentru a garanta includerea reformelor în domeniul turismului;

| — | crearea unui mecanism al UE de monitorizare a acordării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027); |
| --- | --- |

—

crearea unui mecanism al UE de monitorizare a acordării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027);

| — | instituirea unei linii bugetare specifice a UE pentru turism, care să reflecte atât importanța acestui ecosistem, cât și nevoile sale în perioada următoare crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

—

instituirea unei linii bugetare specifice a UE pentru turism, care să reflecte atât importanța acestui ecosistem, cât și nevoile sale în perioada următoare crizei provocate de pandemia de COVID-19;

| — | crearea unei puternice „Alianțe europene a turismului” pentru a pune în comun inițiativele și a optimiza finanțarea. CESE trebuie să joace un rol semnificativ în această alianță. |
| --- | --- |

—

crearea unei puternice „Alianțe europene a turismului” pentru a pune în comun inițiativele și a optimiza finanțarea. CESE trebuie să joace un rol semnificativ în această alianță.

| 1.2.3. | Pe termen lung:






  — | elaborarea unui plan strategic pe termen lung al UE în domeniul turismului: accelerarea tranziției către un model de afaceri rezilient și mai sustenabil, de exemplu prin includerea IMM-urilor în parteneriate public/privat; |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

—

elaborarea unui plan strategic pe termen lung al UE în domeniul turismului: accelerarea tranziției către un model de afaceri rezilient și mai sustenabil, de exemplu prin includerea IMM-urilor în parteneriate public/privat;

| — | prioritizarea educației și formării profesionale destinate IMM-urilor la nivel național/regional, consolidând în același timp programele de mobilitate în cadrul uceniciilor în sectoarele turismului și transporturilor, cu accent pe competențele digitale și cele în materie de sustenabilitate (6), în special în cazul destinațiilor noi și al zonelor îndepărtate; |
| --- | --- |

—

prioritizarea educației și formării profesionale destinate IMM-urilor la nivel național/regional, consolidând în același timp programele de mobilitate în cadrul uceniciilor în sectoarele turismului și transporturilor, cu accent pe competențele digitale și cele în materie de sustenabilitate (6), în special în cazul destinațiilor noi și al zonelor îndepărtate;

| — | formularea unor politici ale UE în domeniul turismului și al transporturilor în cadrul instrumentului „Next Generation”, care să poată asigura previzibilitatea și să construiască încrederea necesară unei redresări durabile; |
| --- | --- |

—

formularea unor politici ale UE în domeniul turismului și al transporturilor în cadrul instrumentului „Next Generation”, care să poată asigura previzibilitatea și să construiască încrederea necesară unei redresări durabile;

| — | dezvoltarea de noi forme de finanțare pentru microîntreprinderi, în special pentru întreprinderile din sectorul HORECA și cele conduse de femei, abordarea provocărilor contemporane (7) și redresarea în urma impactului pandemiei de COVID-19 și examinarea celor mai bune modalități de sprijinire a acestor întreprinderi, astfel cum au propus M.S. Regina Máxima din Țările de Jos și Parteneriatul global pentru incluziune financiară (GPFI) (8); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de noi forme de finanțare pentru microîntreprinderi, în special pentru întreprinderile din sectorul HORECA și cele conduse de femei, abordarea provocărilor contemporane (7) și redresarea în urma impactului pandemiei de COVID-19 și examinarea celor mai bune modalități de sprijinire a acestor întreprinderi, astfel cum au propus M.S. Regina Máxima din Țările de Jos și Parteneriatul global pentru incluziune financiară (GPFI) (8);

| 1.3. | CESE consideră că majoritatea recomandărilor formulate în avizul său din 18 septembrie 2020 pe tema „Turismul și transporturile în 2020 și ulterior” (9) sunt în continuare coerente și relevante și că nu au fost luate suficient în considerare de Comisia Europeană în planurile și consultările sale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE adresează instituțiilor UE/naționale/regionale, partenerilor sociali și organizațiilor societății civile în sens larg întrebarea dacă se angajează să relanseze investițiile pe termen lung, adoptând o abordare cuprinzătoare pentru a sprijini construirea unui cadru pentru economia albastră și a unei agende turistice comune pentru 2030-2050, pentru a identifica căi de finanțare adecvate și pentru a prelungi scadențele creditelor, deoarece după pandemie IMM-urile din turism nu vor înregistra fluxuri de numerar. În aceste condiții, este imposibil pentru ele să investească în economia albastră până când nu se redresează și își pot plăti datoriile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Este esențial să se introducă noi politici, care să aloce suficiente resurse financiare pentru a salva sectorul, și să se dezvolte o politică europeană pe termen lung în domeniul turismului durabil, inteligent și responsabil. În plus, CESE subliniază că este important să existe o linie în bugetul UE special dedicată turismului și să se asigure o guvernanță adecvată pentru punerea în aplicare de acțiuni strategice de politică, inclusiv crearea unei Agenții Europene pentru Turism, care să desfășoare următoarele activități:






  — | crearea unui spațiu european comun al datelor pentru a face disponibile mai multe date; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

crearea unui spațiu european comun al datelor pentru a face disponibile mai multe date;

| — | punerea în aplicare a unui program statistic european care să colecteze indicatori pentru a urmări în mod corespunzător politicile din domeniul turismului și să promoveze schimbul de bune practici și programe de formare din UE în domeniul turismului durabil (de exemplu, o academie europeană a turismului durabil pentru IMM-uri); |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unui program statistic european care să colecteze indicatori pentru a urmări în mod corespunzător politicile din domeniul turismului și să promoveze schimbul de bune practici și programe de formare din UE în domeniul turismului durabil (de exemplu, o academie europeană a turismului durabil pentru IMM-uri);

| — | relansarea colaborării internaționale a UE cu Organizația Mondială a Turismului a ONU (UNWTO), OCDE și Grupul de lucru pentru turism al G20, prin crearea unei academii de turism a UE, în special pentru IMM-uri, și a unor programe de „formare a formatorilor”, în conformitate cu standardele organizațiilor menționate anterior. |
| --- | --- |

—

relansarea colaborării internaționale a UE cu Organizația Mondială a Turismului a ONU (UNWTO), OCDE și Grupul de lucru pentru turism al G20, prin crearea unei academii de turism a UE, în special pentru IMM-uri, și a unor programe de „formare a formatorilor”, în conformitate cu standardele organizațiilor menționate anterior.

| 1.6. | CESE este în favoarea unei abordări politice mai cuprinzătoare și a găsirii unor soluții durabile pentru a proteja viitorul turismului și al transporturilor, pe baza următoarelor trei cerințe și oportunități principale:






  — | restabilirea încrederii și facilitarea redresării pentru a permite redeschiderea treptată a călătoriilor și conectivitatea comună a transporturilor în interiorul UE, precum și cu țările din afara UE; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

restabilirea încrederii și facilitarea redresării pentru a permite redeschiderea treptată a călătoriilor și conectivitatea comună a transporturilor în interiorul UE, precum și cu țările din afara UE;

| — | învățarea din experiența pandemiei și din practicile introduse, adoptarea unui set specific de indicatori (favorabili IMM-urilor) și armonizarea datelor privind atât impactul pandemiei asupra sectorului turismului și transporturilor, cât și tendințele legate de pandemie în acest sector la nivel european, regional și internațional; |
| --- | --- |

—

învățarea din experiența pandemiei și din practicile introduse, adoptarea unui set specific de indicatori (favorabili IMM-urilor) și armonizarea datelor privind atât impactul pandemiei asupra sectorului turismului și transporturilor, cât și tendințele legate de pandemie în acest sector la nivel european, regional și internațional;

| — | prioritizarea unei agende de dezvoltare durabilă pentru a oferi orientări pe termen lung pentru viitorul turism european/internațional. |
| --- | --- |

—

prioritizarea unei agende de dezvoltare durabilă pentru a oferi orientări pe termen lung pentru viitorul turism european/internațional.

| 1.7. | CESE propune stabilirea unui „Grup operativ permanent al experților la nivel înalt privind lichiditatea și investițiile microîntreprinderilor și întreprinderilor mici”, fie la nivelul UE, fie la nivel național și acoperind și ecosistemele din sectorul turismului și al transporturilor, care ar putea facilita și sprijini punerea în aplicare a măsurilor de redresare și ar putea acționa ca un mecanism de monitorizare la nivelul UE, dispunând de datele independente și transparente necesare privind fluxurile de lichidități ale microîntreprinderilor și accesul acestora la fonduri. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE încurajează instituțiile UE, statele membre, regiunile și partenerii sociali de la nivelul UE/de la nivel național să regândească în profunzime măsurile, să pună în aplicare programe comune de calitate și instrumente de politică mai eficace în cadrul rescEU, precum și de reducere a riscurilor de dezastre, și să facă schimb de bune practici privind implicarea societății civile în gestionarea crizelor și prevenirea pierderilor umane și economice (10). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că, fără încrederea consumatorilor, sectorul turismului și al călătoriilor va rămâne în urma tendinței generale de revigorare economică. Un factor-cheie pentru recâștigarea încrederii este garantarea unei protecții solide a drepturilor consumatorilor în temeiul Directivei privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate (PTD) (11), a cărei revizuire ar trebui să se axeze pe eliminarea deficiențelor din legislația UE privind drepturile călătorilor – lucru demonstrat de pandemie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În ciuda faptului că legislația UE privind călătoriile le conferă călătorilor dreptul la o compensație financiară, numeroase state membre au pus în aplicare măsuri naționale de urgență intrând în contradicție directă cu acest drept, obligându-i pe consumatori să accepte vouchere și/sau prelungind termenele legale de plată a rambursării. Este esențial ca legislația UE să fie respectată și pusă în aplicare. Pandemia, care durează deja de aproape doi ani. a avut un impact financiar direct dezastruos și asupra întreprinderilor din domeniul turismului, în special asupra microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Prin urmare, CESE solicită Comisiei să analizeze fezabilitatea unei propuneri de adaptare a directivei astfel încât, în viitoare cazuri de forță majoră/dezastre naturale, cum ar fi pandemia, statele membre să instituie fonduri de garantare colectivă, pentru a se ține mai bine seama de interesele întreprinderilor din domeniul turismului, asigurând totodată pe deplin despăgubirea corespunzătoare a consumatorilor. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Introducere și observații generale

| 2.1. | Turismul UE și cel mondial nu vor reveni la nivelul de dinainte de pandemie. Impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Înainte de pandemia de COVID-19, turismul reprezenta, în mod direct sau indirect, aproape 10 % din PIB-ul UE și asigura în jur de 22,6 milioane de locuri de muncă, astfel încât UE era principala destinație turistică a lumii, cu 563 de milioane de sosiri internaționale și 30 % din profiturile globale în 2018. Cu 30 % dintre sosirile internaționale în 2018, UE era principala destinație turistică din lume. În UE-27 existau peste 600 000 de structuri de cazare turistică în 2018, iar rezervările de cazări peste noapte ajungeau la un total de 1 326 049 994 de nopți. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Potrivit estimărilor Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene, industriile din domeniul turismului asigurau peste 6 % din totalul locurilor de muncă din UE. În plus, turismul contribuie mult mai mult la ocuparea forței de muncă în unele regiuni și este deseori singura formă de angajare pentru lucrătorii slab calificați. De exemplu, în Creta (Grecia), în Jadranska Hrvatska (Croația), în Valle d’Aosta (Italia) și în Insulele Canare (Spania), turismul reprezintă peste 30 % din totalul forței de muncă ocupate la nivel regional. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | După diferitele valuri post-pandemice din 2020 și 2021, putem aprecia acum amploarea impactului pandemiei de COVID-19 asupra ocupării forței de muncă și consecințele sociale devastatoare din sectoarele turismului și transporturilor: absența turismului internațional, o cerere insuficientă și fragilă de bunuri/servicii în sectorul turismului (din cauza modelelor de consum și a modificărilor comportamentale din domeniul turismului în perioada pandemiei de COVID-19), numărul tot mai mare de falimente ale întreprinderilor și creșterea îndatorării (care nu se limitează la firmele din sectorul turismului), dificultăți în accesarea măsurilor de lichiditate și răspunsurile ineficace din partea administrațiilor publice. Alternanța restricțiilor și a măsurilor de relaxare, utilizarea necorespunzătoare a măsurilor restrictive bazate pe certificate sanitare și incapacitatea autorităților independente de a garanta drepturi coerente pentru turiști/călători și întreprinderi, complexitatea și deseori lipsa unor informații fiabile privind situația locală actuală în materie de sănătate și siguranță pentru turiști și complexitatea procedurilor pentru mobilitatea în interiorul frontierelor UE nu ajută la restabilirea mobilității transfrontaliere și la stimularea redresării economice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Merită menționat faptul că, potrivit raportului recent (12) al Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS), impactul pandemiei de COVID-19 asupra mai multor destinații turistice din Uniunea Europeană este „asimetric și extrem de localizat”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | După cum reiese din figurile 1 și 2 din raportul EPRS, contribuția turismului la ocuparea forței de muncă și la PIB s-a redus considerabil în perioada pandemiei. În Italia, de exemplu, contribuția turismului la PIB s-a înjumătățit în 2020 (comparativ cu 2019), scăzând de la 13,1 % la 7 %, și s-au pierdut 337 000 de locuri de muncă. Comparativ cu Statele Unite, mai multe state membre ale UE (de exemplu, Germania, Italia și Franța) au înregistrat o pierdere mai mare din punctul de vedere al PIB-ului, dar au suferit mai puțin din punctul de vedere al ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | La douăzeci și una de luni de la debutul pandemiei în Europa, ecosistemele globale din domeniul turismului și al transporturilor încă se confruntă cu o criză fără precedent (13). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | De asemenea, în UE, am asistat la „noi” modele de navetă și de cumpărături în zonele urbane, adaptate restricțiilor de deplasare impuse de guvern, precum intensificarea mersului pe jos, a mersului cu bicicleta, a călătoriilor cu mașina și a cumpărăturilor online, în detrimentul transportului în comun. În numeroase țări din UE, ca urmare a restricțiilor impuse în contextul pandemiei de COVID-19, persoanele în vârstă, în special, nu au putut contribui la cererea de turism și transport sezonier. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Călătoriile cu trenul, cu navele de croazieră, cu navele de pasageri și cu avionul au avut de suferit, reflectând scăderea cu 70 % a cererii de turism internațional, ceea ce a generat pierderi de venituri și de locuri de muncă în ambele sectoare și în sectoarele conexe (industrie și comerț cu amănuntul). Deși impactul asupra transportului de mărfuri a fost, până în prezent, limitat, se preconizează că sectorul va intra în declin în anii următori, mai ales dacă economia se află în recesiune. Prin urmare, aceste sectoare ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în planurile de redresare ale UE și ale statelor membre. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pe lângă aceste fenomene, recentele incendii din sudul Europei și inundațiile din nordul Europei au arătat, de asemenea, pe lângă tragicele pierderi umane și economice, că politicile convenționale și mecanismul fragil rescEU existent nu oferă rezultatele preconizate și s-au dovedit a fi inadecvate pentru modelele de dezvoltare sustenabilă pe termen lung. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Pentru politicile UE în domeniul turismului și al transporturilor din cadrul instrumentului NextGenerationEU

| 3.1. | Este necesară o abordare de tipul „Next Generation”, mai armonizată și care să se bazeze pe opțiunile politice europene și naționale pentru reziliența pe termen scurt, mediu și lung și pentru redresarea deplină a turismului și a transporturilor. Principiile comune esențiale ar trebui să se afle în centrul unei noi agende politice, sociale și economice a UE, cu următoarele obiective:






  — | să restabilească încrederea în ecosistemele UE din domeniul turismului și al transporturilor (care sunt formate în principal din microîntreprinderi și lucrători independenți) în rândul lucrătorilor, al populației generale, al turiștilor/călătorilor și al investitorilor privați și publici de la nivelul UE/nivel global; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

să restabilească încrederea în ecosistemele UE din domeniul turismului și al transporturilor (care sunt formate în principal din microîntreprinderi și lucrători independenți) în rândul lucrătorilor, al populației generale, al turiștilor/călătorilor și al investitorilor privați și publici de la nivelul UE/nivel global;

| — | să contribuie la regândirea ecosistemelor UE din domeniul turismului și al industriei transporturilor, pentru a promova reziliența și redresarea către o „triplă tranziție” (în domeniul sănătății, în domeniul digital, tranziția verde); |
| --- | --- |

—

să contribuie la regândirea ecosistemelor UE din domeniul turismului și al industriei transporturilor, pentru a promova reziliența și redresarea către o „triplă tranziție” (în domeniul sănătății, în domeniul digital, tranziția verde);

| — | să readucă nivelurile cererii la cele de dinaintea pandemiei de COVID-19 și să promoveze noi investiții care sunt accesibile pentru IMM-uri în vederea unei creșteri sustenabile și pe termen lung în aceste sectoare și după perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

—

să readucă nivelurile cererii la cele de dinaintea pandemiei de COVID-19 și să promoveze noi investiții care sunt accesibile pentru IMM-uri în vederea unei creșteri sustenabile și pe termen lung în aceste sectoare și după perioada 2021-2027.

| 3.2. | Recentul pachet legislativ al Comisiei Europene „Pregătiți pentru 55” face posibilă atingerea de către UE a obiectivelor de reducere la scara continentului a emisiilor de gaze cu efect de seră, așa cum au fost stabilite în Legea europeană a climei. Propunerile din acest pachet afectează, de asemenea, ecosistemele europene de transport și turism. Dacă aceste măsuri nu sunt concepute prin prisma unei politici adecvate, propunerile nu vor avea ca rezultat politici ale UE de tipul „Next Generation” în domeniul turismului și al transporturilor. Dimpotrivă, măsurile propuse ar putea duce la creșteri semnificative ale costurilor de reglementare pentru întreprinderile din UE, atât mari, cât și mici, și ar putea afecta competitivitatea acestora față de companiile de transport și turism din afara UE situate în apropierea frontierelor UE, punând astfel în pericol locurile de muncă din UE în aceste sectoare. Regiunile UE care depind în mare măsură de turism ar fi, prin urmare, deosebit de grav afectate. Prin urmare, o nouă abordare de tip „Next Generation” ar trebui să acorde atenție impactului acestui pachet legislativ din punct de vedere al costurilor pentru ecosistemele europene de transport și turism și să garanteze că competitivitatea lor (internațională) nu va avea de suferit. Numai astfel se poate garanta ocuparea forței de muncă și competitivitatea în Europa, evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și garanta succesul noii abordări „Next Generation”. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Un început bun: o nouă sensibilizare la nivelul UE

| 4.1. | Ar trebui garantată o flexibilitate deplină în utilizarea cadrului temporar privind ajutoarele de stat până la sfârșitul anului 2022, iar programul SURE, care are un rol important în combaterea șomajului, ar trebui să fie operațional pentru aceeași perioadă. Cu toate acestea, actorii sociali și organizațiile IMM-urilor ar trebui să fie implicați într-o măsură mai mare, astfel încât pachetul să răspundă așteptărilor în ceea ce privește impactul și eficacitatea. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Acestea fiind spuse, este în continuare urgent ca pentru schemele de lichidități, cele financiare și de recapitalizare disponibile pentru întreprinderile mici și IMM-urile din sectorul HORECA să se intervină la nivelul politicilor pentru extinderea acestor măsuri și programe până la sfârșitul perioadei 2022-2023. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Împreună, PNRR transmise și noul cadru financiar multianual (2021-2027) necesită un sistem consolidat și armonizat de metodologii comune și schimburi de practici în materie de politică (inclusiv semestrul european), pentru a garanta redresarea economică simetrică necesară la nivelul UE, concurența loială între actorii publici și privați, în special restaurantele și IMM-urile din sectorul HORECA, la nivel național/regional/local, convergența socială și incluziunea. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | PNRR vor stabili modalitatea de alocare și de cheltuire a fondurilor la termenele existente. În funcție de statul membru al UE, turismul se supune fie unor măsuri specifice sectorului, care vizează modernizarea acestuia, fie unor măsuri orizontale relevante pentru toate sectoarele. Din aceste motive, am elaborat un cadru pe termen scurt-mediu/lung, cu patru piloni principali în materie de politici, pe care ne vom baza concluzia și recomandările finale: |
| --- | --- |

4.4.

4.5.   PILONUL I: Lichiditate, redresarea ocupării forței de muncă și restabilirea încrederii întreprinderilor

| 4.5.1. | Întrucât nu există informații clare și actualizate cu privire la impactul preconizat al sprijinului financiar alocat prin programul de redresare al Comisiei Europene în cadrul Fondului european de investiții (FEI) asupra microîntreprinderilor și IMM-urilor, CESE își exprimă îngrijorarea și propune:






  — | instituirea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare, în special a celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor; |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

—

instituirea unui grup operativ care să supravegheze punerea în aplicare a măsurilor de redresare, în special a celor destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici din sectorul turismului și al transporturilor;

| — | monitorizarea PNRR pentru a se vedea dacă au fost incluse reforme legate de sectorul turistic; |
| --- | --- |

—

monitorizarea PNRR pentru a se vedea dacă au fost incluse reforme legate de sectorul turistic;

| — | crearea unui mecanism al UE de monitorizare a furnizării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027); |
| --- | --- |

—

crearea unui mecanism al UE de monitorizare a furnizării de sprijin microîntreprinderilor și IMM-urilor în contextul actualului cadru financiar multianual (2021-2027);

| — | stabilirea unei linii bugetare specifice a UE pentru turism, care să reflecte atât importanța, cât și nevoile acestui ecosistem în perioada următoare crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

—

stabilirea unei linii bugetare specifice a UE pentru turism, care să reflecte atât importanța, cât și nevoile acestui ecosistem în perioada următoare crizei provocate de pandemia de COVID-19;

| — | punerea în aplicare a unor sisteme de alertă timpurie și prin care să se acorde o a doua șansă întreprinderilor mici din turism și din sectorul transporturilor și a unui nou program în materie de solvabilitate, ușor de utilizat pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unor sisteme de alertă timpurie și prin care să se acorde o a doua șansă întreprinderilor mici din turism și din sectorul transporturilor și a unui nou program în materie de solvabilitate, ușor de utilizat pentru IMM-uri;

| — | aceste inițiative și propuneri diferite ar trebui reunite în cadrul unei „Alianțe europene a turismului”, care să permită o mai bună abordare țintită a problemelor, precum și a soluțiilor și a finanțării. CESE va contribui prin implicarea sa în discuțiile și lucrările acestei alianțe. |
| --- | --- |

—

aceste inițiative și propuneri diferite ar trebui reunite în cadrul unei „Alianțe europene a turismului”, care să permită o mai bună abordare țintită a problemelor, precum și a soluțiilor și a finanțării. CESE va contribui prin implicarea sa în discuțiile și lucrările acestei alianțe.

4.6.   PILONUL II: Rețele de date și de cunoștințe, pregătire, sănătate și siguranță, atenuarea riscurilor

| 4.6.1. | Turismul are impact asupra economiei, a mediului natural și construit, asupra populației locale din locurile vizitate și asupra vizitatorilor înșiși. Politicile privind un turism mai durabil și valorificarea potențialului acestuia de a contribui la atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă sunt îngreunate de lipsa statisticilor privind durabilitatea turismului. Dacă durabilitatea este o prioritate în sectorul turismului, și măsurarea ei trebuie să devină o prioritate. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Organizația Mondială a Turismului (OMT), în colaborare cu Divizia de Statistică a Națiunilor Unite, ajută țările și instituțiile cu rol de lider în domeniu să dezvolte un cadru statistic pentru măsurarea durabilității turismului. Agențiile internaționale subliniază necesitatea tot mai accentuată de a măsura durabilitatea turismului în toate dimensiunile sale – economică, socială și de mediu – iar UE ar putea contribui cu experiențele sale naționale și ar putea stabili standarde armonizate în acest sens. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   PILONUL III: Parcursuri de tranziție pe termen mediu/lung:

| 4.7.1. | Strategia industrială a UE trebuie să accelereze și mai mult tranziția verde și tranziția digitală și să sporească reziliența ecosistemelor industriale ale UE, în cadrul cărora microîntreprinderile și IMM-urile reprezintă o componentă esențială, în special în sectorul turismului și al transporturilor. Crearea în comun a unor „parcursuri de tranziție” pentru turism împreună cu organizațiile societății civile, partenerii sociali, toate autoritățile publice și autoritățile de reglementare ar trebui să fie însoțită de o abordare cuprinzătoare, necesară pentru compararea scenariilor sustenabile și pentru regândirea soluțiilor de politică în domeniul turismului, HORECA și al transporturilor la nivelul UE, precum și la nivel național și regional. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | PILONUL IV: Guvernanță și resurse: rolul organizațiilor societății civile în politicile din domeniul turismului și al transporturilor durabile în cadrul instrumentului NextGenerationEU (PNRR). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Comisia Europeană a stabilit șapte inițiative emblematice, pentru care încurajează statele membre ale UE să propună investiții și reforme. Mai multe dintre aceste inițiative emblematice, precum cele menționate mai jos, ar putea conduce la investiții în turism:






  — | renovarea: renovarea infrastructurii turistice pentru a-i îmbunătăți performanța energetică (clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero), accesibilitatea și gestionarea resurselor și dezvoltarea de modele de afaceri circulare (de exemplu, pentru gestionarea alimentelor și a deșeurilor) și investiții directe străine/din partea UE sustenabile; |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

renovarea: renovarea infrastructurii turistice pentru a-i îmbunătăți performanța energetică (clădiri al căror consum de energie este aproape egal cu zero), accesibilitatea și gestionarea resurselor și dezvoltarea de modele de afaceri circulare (de exemplu, pentru gestionarea alimentelor și a deșeurilor) și investiții directe străine/din partea UE sustenabile;

| — | reconversia și perfecționarea profesională: formarea antreprenorilor din domeniul turismului, în special a microîntreprinderilor, a lucrătorilor și a responsabililor de destinații, în sprijinul tranziției verzi și al celei digitale; |
| --- | --- |

—

reconversia și perfecționarea profesională: formarea antreprenorilor din domeniul turismului, în special a microîntreprinderilor, a lucrătorilor și a responsabililor de destinații, în sprijinul tranziției verzi și al celei digitale;

| — | modernizarea: sprijinirea digitalizării administrațiilor publice responsabile pentru politica din domeniul turismului și promovarea partajării de date între administrațiile publice, responsabilii de destinații și întreprinderi; |
| --- | --- |

—

modernizarea: sprijinirea digitalizării administrațiilor publice responsabile pentru politica din domeniul turismului și promovarea partajării de date între administrațiile publice, responsabilii de destinații și întreprinderi;

| — | reîncărcarea și alimentarea: investiții în mobilitatea curată și îmbunătățirea conectivității cu destinațiile turistice, în special cu principalele puncte de interes turistic (de exemplu, transport pe apă, autobuze, transport în comun); |
| --- | --- |

—

reîncărcarea și alimentarea: investiții în mobilitatea curată și îmbunătățirea conectivității cu destinațiile turistice, în special cu principalele puncte de interes turistic (de exemplu, transport pe apă, autobuze, transport în comun);

| — | introducerea unei componente specifice referitoare la turism în proiectele TEN-T (coridoarele europene de transport) va permite luarea în considerare a caracteristicilor acestuia. |
| --- | --- |

—

introducerea unei componente specifice referitoare la turism în proiectele TEN-T (coridoarele europene de transport) va permite luarea în considerare a caracteristicilor acestuia.

| 4.10. | Statele membre și instituțiile UE vor avea nevoie de un cadru solid de parteneriat cu partenerii europeni/naționali/regionali și sociali (dialog social). Organizațiile UE/naționale și organizațiile societății civile, precum și alte părți interesate vor fi invitate să joace un rol proactiv și cu valoare adăugată la toate nivelurile (pe lângă faptul că vor fi implicate pe deplin în semestrul european, supravegherea pieței etc.), cu unele obiective comune pe termen lung, termene comune și o nouă convergență economică pentru asigurarea incluziunii sociale. Este nevoie urgent de planificare în avans și de măsuri bazate pe o reevaluare riguroasă, o agendă concretă comună în materie de politici și angajamente naționale, cu scopul de a dezvolta un model de afaceri mai sustenabil, mai atractiv și mai interconectat în domeniul turismului și al transporturilor, care să fie adecvat noii cereri de pe piața globală și noilor stiluri de viață. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Comunicarea Comisiei cu titlul „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” – COM (2020) 456 final, sprijinul acordat prin politica de coeziune pentru perioada 2021-2027, precum și un pachet de măsuri sanitare și de siguranță, de exemplu politica de vaccinare, certificatul digital al UE privind COVID, standardul european privind marca europeană de siguranță privind COVID-19 în domeniul turismului și altele.

1

(2)  https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/digitalisation-and-safety-for-tourism?p_l_back_url=%2Fsearch%3Fq%3Dtourism

2

(3)  Principalele domenii de interes în ce privește „tranziția turismului” pentru organizațiile de microîntreprinderi și părțile interesate în sens mai larg sunt următoarele: un sector turistic mai verde (turism circular, turism accesibil tuturor, mobilitate neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, cunoștințe privind sustenabilitatea, consum durabil), digitalizarea (analiza datelor și management bazat pe date în timp real, turism digital indiferent de sezon și experiențe virtuale, destinații accesibile prin tehnologie, transformarea modurilor de creare în comun a valorii, capacitarea furnizorilor de servicii turistice și a consumatorilor în domeniul digital, precum și accesul la cunoștințe în acest domeniu) și reziliența (capacitatea de adaptare a sectorului turistic la lumea în schimbare, perfecționarea personalului și garantarea locurilor de muncă de calitate în sectorul turistic, guvernanța destinațiilor pentru a sprijini bunăstarea tuturor, sprijin prin aport de capital, accesibilitatea și impactul social al turismului asupra schimbărilor climatice, îmbătrânirea populației și decalajul digital).

3

(4)  Alte sarcini ale ombudsmanului/autorității: să monitorizeze activitățile statelor membre legate de planurile lor naționale de redresare și reziliență pentru a evalua dacă reformele legate de turism au fost puse în aplicare în mod coerent, să monitorizeze aplicarea principiului „a doua șansă” și „sistemele de alertă timpurie” pentru turism și întreprinderile mici de transport și a unui nou program în materie de solvabilitate, ușor de utilizat pentru IMM-uri, precum și să creeze condițiile pentru o linie bugetară dedicată turismului, reflectând atât importanța acestui ecosistem, cât și nevoile sale în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19.

4

(5)  Acțiuni: restructurarea capitalului împrumutat, consolidarea capacităților de agregare și de formare de clustere ale microîntreprinderilor, promovarea capitalului propriu și acordarea de stimulente fiscale investitorilor privați, precum și sprijinirea mecanismelor de alertă timpurie pentru întreprinderile mici expuse riscului de insolvență.

5

(6)  Recomandarea Consiliului din 15 martie 2018 privind un Cadru european pentru ucenicii de calitate și eficace (JO C 153, 2.5.2018, p. 1).

6

(7)  M.S. Regina Máxima, în calitatea sa de avocat special al Secretarului General al ONU pentru finanțarea favorabilă incluziunii pentru dezvoltare (UNSGSA), a ținut un discurs la summitul G20 de la Roma din 31 octombrie 2021, www.unsgsa.org

7

(8)  Parteneriatul global pentru incluziune financiară este o platformă incluzivă care reunește toate țările G20.

8

(9)  JO C 429, 11.12.2020, p. 219.

9

(10)  Cadrul de la Sendai al ONU pentru reducerea riscurilor de dezastre pentru perioada 2015-2030; Rețeaua de cunoștințe a IMM-urilor și centrele demonstrative de pregătire, https://www.europeansmeacademy.eu/news/improving-preparednes-response-to-eu-natural-and-man-made-disasters

10

(11)  Directiva (UE) 2015/2302 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind pachetele de servicii de călătorie și serviciile de călătorie asociate (JO L 326, 18.6.2010, p. 1).

11

(12)  Grupul de reflecție al Parlamentului European, Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19 (Relansarea transportului și turismului în UE după COVID-19), februarie 2021.

12

Relaunching transport and tourism in the EU after COVID-19

(13)  Aceasta a afectat cel mai grav întreprinderile mici și lucrătorii independenți din cadrul lanțurilor valorice și de aprovizionare respective, precum și lucrătorii, societățile și capacitățile de reziliență ale acestora.

13

---

ANEXĂ

Textele care urmează, prezente în avizul secțiunii, au fost adoptate, iar următoarele amendamente au fost respinse de către Adunarea Plenară, dar au obținut cel puțin o pătrime din voturile exprimate:

AMENDAMENTUL 3

INT/949

Turism și transporturi/Monitorizare

Punctul 2.1

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| 2.1. | Turismul UE și cel mondial nu vor reveni la nivelul de dinainte de pandemie. Impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Înainte de pandemia de COVID-19, turismul reprezenta, în mod direct sau indirect, aproape 10 % din PIB-ul UE și asigura în jur de 22,6 milioane de locuri de muncă, astfel încât UE era principala destinație turistică a lumii, cu 563 de milioane de sosiri internaționale și 30 % din profiturile globale în 2018. Cu 30 % dintre sosirile internaționale în 2018, UE era principala destinație turistică din lume. În UE-27 existau peste 600 000 de structuri de cazare turistică în 2018, iar rezervările de cazări peste noapte ajungeau la un total de 1 326 049 994 de nopți. |

Avizul secțiunii

Amendament

2.1.

Turismul UE și cel mondial nu vor reveni la nivelul de dinainte de pandemie. Impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Înainte de pandemia de COVID-19, turismul reprezenta, în mod direct sau indirect, aproape 10 % din PIB-ul UE și asigura în jur de 22,6 milioane de locuri de muncă, astfel încât UE era principala destinație turistică a lumii, cu 563 de milioane de sosiri internaționale și 30 % din profiturile globale în 2018. Cu 30 % dintre sosirile internaționale în 2018, UE era principala destinație turistică din lume. În UE-27 existau peste 600 000 de structuri de cazare turistică în 2018, iar rezervările de cazări peste noapte ajungeau la un total de 1 326 049 994 de nopți.

| 2.1. | Turismul UE și cel mondial nu vor reveni
  imediat
  la nivelul de dinainte de pandemie. Impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Înainte de pandemia de COVID-19, turismul reprezenta, în mod direct sau indirect, aproape 10 % din PIB-ul UE și asigura în jur de 22,6 milioane de locuri de muncă, astfel încât UE era principala destinație turistică a lumii, cu 563 de milioane de sosiri internaționale și 30 % din profiturile globale în 2018. Cu 30 % dintre sosirile internaționale în 2018, UE era principala destinație turistică din lume. În UE-27 existau peste 600 000 de structuri de cazare turistică în 2018, iar rezervările de cazări peste noapte ajungeau la un total de 1 326 049 994 de nopți. |
| --- | --- |

2.1.

Turismul UE și cel mondial nu vor reveni
  imediat
  la nivelul de dinainte de pandemie. Impactul pandemiei și consecințele pentru economie și societate nu s-au făcut încă simțite pe deplin. Înainte de pandemia de COVID-19, turismul reprezenta, în mod direct sau indirect, aproape 10 % din PIB-ul UE și asigura în jur de 22,6 milioane de locuri de muncă, astfel încât UE era principala destinație turistică a lumii, cu 563 de milioane de sosiri internaționale și 30 % din profiturile globale în 2018. Cu 30 % dintre sosirile internaționale în 2018, UE era principala destinație turistică din lume. În UE-27 existau peste 600 000 de structuri de cazare turistică în 2018, iar rezervările de cazări peste noapte ajungeau la un total de 1 326 049 994 de nopți.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 72 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 84 |
| Abțineri: | 21 |

Voturi pentru:

72

Voturi împotrivă:

84

Abțineri:

21

AMENDAMENTUL 1

INT/949

Turism și transporturi/Monitorizare

Punctul 1.4

Se modifică după cum urmează:

| Avizul secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| Sectorul turistic nu va reveni la nivelul de dinainte de pandemie: interdependențele la nivel global, precum și tendințele de ecologizare și digitalizare din comportamentul consumatorilor vor determina apariția unor noi modele de afaceri. CESE consideră că măsurile pe termen scurt, mediu și lung necesare la nivelul UE și al statelor membre/regiunilor sunt următoarele: | În pofida perspectivelor pozitive,
  nu
  se preconizează că
  sectorul turistic va reveni la nivelul de dinainte de pandemie: interdependențele la nivel global, precum și tendințele de ecologizare și digitalizare din comportamentul consumatorilor vor determina apariția unor noi modele de afaceri. CESE consideră că măsurile pe termen scurt, mediu și lung necesare la nivelul UE și al statelor membre/regiunilor sunt următoarele: |

Avizul secțiunii

Amendament

Sectorul turistic nu va reveni la nivelul de dinainte de pandemie: interdependențele la nivel global, precum și tendințele de ecologizare și digitalizare din comportamentul consumatorilor vor determina apariția unor noi modele de afaceri. CESE consideră că măsurile pe termen scurt, mediu și lung necesare la nivelul UE și al statelor membre/regiunilor sunt următoarele:

În pofida perspectivelor pozitive,
  nu
  se preconizează că
  sectorul turistic va reveni la nivelul de dinainte de pandemie: interdependențele la nivel global, precum și tendințele de ecologizare și digitalizare din comportamentul consumatorilor vor determina apariția unor noi modele de afaceri. CESE consideră că măsurile pe termen scurt, mediu și lung necesare la nivelul UE și al statelor membre/regiunilor sunt următoarele:

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 77 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 91 |
| Abțineri: | 20 |

Voturi pentru:

77

Voturi împotrivă:

91

Abțineri:

20

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/11

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Impactul COVID-19 asupra drepturilor fundamentale și a statului de drept în întreaga UE și viitorul democrației”

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 275/02)

| Raportor: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Raportor: | Cristian PÎRVULESCU |

Raportor:

José Antonio MORENO DÍAZ

Raportor:

Cristian PÎRVULESCU

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 10.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 205/7/5 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

10.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

205/7/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE își exprimă profunda îngrijorare în ceea ce privește modul în care pandemia de COVID-19 afectează viața, siguranța, bunăstarea și demnitatea tuturor persoanelor care locuiesc în UE. De asemenea, este foarte îngrijorat de impactul COVID-19 asupra persoanelor și comunităților din întreaga lume, în special în țările care nu dispun de o infrastructură sanitară, socială și educațională adecvată pentru a face față pandemiei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Răspunsul UE și al statelor membre trebuie să abordeze vulnerabilitățile sistemice ale infrastructurii sanitare a Europei în condițiile unei mobilități sporite și ale unei probabilități mai mari de apariție a unor boli zoonotice periculoase. În plus, eforturile de a combate pandemia ar trebui să meargă mână în mână cu instituirea unui sistem adecvat de sprijin social și economic, pentru a atenua efectele perturbatoare ale acesteia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Așa cum a afirmat anterior CESE, Uniunea Europeană se bazează pe valori europene comune, în niciun caz negociabile: respectarea demnității umane și a drepturilor omului, libertate, democrație, egalitate și statul de drept (1). Aceste valori nu pot fi uitate atunci când UE și statele sale membre se confruntă cu o situație de urgență și cu efectele acesteia în ceea ce privește provocările economice, sociale și educaționale. Chiar dacă răspunsul la criza actuală trebuie să fie prompt și justifică anumite măsuri temporare excepționale, acestea nu pot contraveni statului de drept și nu pot pune în pericol democrația, separarea puterilor în stat și drepturile fundamentale ale cetățenilor europeni (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | UE ar trebui să își alinieze politicile, strategiile și programele pentru a urmări o redresare echitabilă și cuprinzătoare în urma crizei, în vederea asigurării unei convergențe ascendente a standardelor medicale, sociale, economice și democratice. În contextul eforturilor depuse prin intermediul instrumentului NextGenerationEU de a repara daunele economice și sociale imediate cauzate de pandemia de coronavirus, CESE își reafirmă sprijinul pentru propunerea Comisiei privind un regulament de instituire a unui nou instrument care ar permite adoptarea de măsuri economice corective față de statele membre care comit încălcări grave și repetate ale valorilor enumerate la articolul 2 (3). În plus, avem nevoie de o noțiune mai amplă a statului de drept, care să cuprindă protejarea drepturilor fundamentale și să garanteze democrația pluralistă. Statul de drept se află într-o relație tripartită interdependentă și inseparabilă cu drepturile fundamentale și democrația. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Instituțiile UE și guvernele statelor membre ar trebui să folosească instituțiile de dialog social și civic existente pentru a implica pe deplin organizațiile societății civile și partenerii sociali în crearea unui spațiu democratic pluralist, în care să fie bine-venite viziuni diferite și critici, cu mecanisme de protecție pentru a limita proliferarea știrilor false și a discursurilor extremiste și conspiraționiste, nejustificate și nejustificabile, care contravin drepturilor omului. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Guvernele ar trebui să identifice în mod clar temeiul juridic pentru măsurile adoptate. Orice reformă a legislației existente privind urgențele sanitare și a normelor conexe sau introducerea unor norme noi, inclusiv în vederea pregătirii pentru viitoare pandemii, ar trebui să stabilească limite și condiții explicite și să prevadă în mod explicit controlul parlamentar și jurisdicțional al proporționalității măsurilor și al conformității lor cu standardele interne și internaționale privind drepturile omului. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Normele și politicile aplicate în contextul pandemiei de COVID-19 ar trebui să fie clare, coerente și consecvente, pe cât posibil, și să îndeplinească următoarele condiții: furnizarea de informații cu privire la acestea în timp util; implicarea și consultarea societății civile, inclusiv a partenerilor sociali, în vederea elaborării normelor și politicilor; includerea unor temeiuri bazate pe dovezi. De asemenea, principiul clarității ar trebui să orienteze instituirea unor mecanisme previzibile – care să cuprindă toate măsurile de protecție democratică de fond și de procedură necesare – pentru o pregătire suficientă în vederea unui răspuns coordonat la potențialele viitoare pandemii, crize de sănătate sau dezastre naturale. Normele, politicile și orice informații relevante legate de acestea ar trebui să fie accesibile tuturor segmentelor societății, inclusiv minorităților lingvistice. Atunci când trebuie efectuate modificări la nivel de politică, acestea ar trebui anunțate cu suficient timp înainte, printr-o varietate de canale oficiale și publice, pentru a oferi populației timp să se pregătească și să își adapteze în consecință comportamentul. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Miniștrii guvernamentali însărcinați cu introducerea de măsuri de combatere a pandemiei ar trebui să prezinte în mod regulat rapoarte parlamentelor. Parlamentele statelor membre ar trebui să înființeze comitete, comisii sau grupuri care să examineze măsurile legate de COVID-19 și să prezinte rapoarte periodice parlamentelor și adunărilor reprezentative locale și regionale. De asemenea, dezbaterile parlamentare asupra acestor rapoarte și răspunsuri ale guvernelor ar trebui să fie obligatorii, pentru a se asigura supravegherea acțiunii guvernamentale. Statele ar trebui să asigure accesul la justiție garantând un sistem judiciar independent, permițând activitatea online și la distanță a instanțelor și oferind totodată asistență justițiabililor și martorilor vulnerabili sau persoanelor care fac obiectul unor proceduri penale sau civile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Drepturile fundamentale, statul de drept și respectarea democrației sunt prevăzute în Tratatul UE, în Carta europeană a drepturilor fundamentale și în angajamentele juridice internaționale asumate de toate statele membre ale UE în condiții de suveranitate. În temeiul dreptului internațional, fiecare stat are obligația de a respecta, proteja și susține drepturile omului. Aceste valori sunt fundamentale, interdependente și se consolidează reciproc. Ele țin de obligații internaționale, nu de ideologie. Prin urmare, deși dezbaterile pe marginea procedurilor pentru cea mai bună punere în aplicare a drepturilor omului constituie un exercițiu rațional, principiul respectării acestora nu ar trebui să facă obiectul unor dezbateri politice. În mod similar, autoritățile au obligația de a răspunde la crizele de sănătate publică. Autoritățile trebuie să se asigure că răspunsurile pe care le oferă fac obiectul unor dezbateri democratice corespunzătoare, al unor consultări publice și al supravegherii parlamentare, ceea ce include și necesitatea de a aborda chestiunea știrilor false, inclusiv atunci când acestea vizează discreditarea unui oponent politic, ceea ce poate contribui la subminarea unui răspuns eficace la o urgență pandemică. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază că, în ciuda celor mai bune intenții care stau la baza instrumentului NextGenerationEU și a planurilor naționale de redresare și reziliență, precum și a deschiderii Comisiei Europene de a implica organizațiile societății civile, partenerii sociali și părțile interesate, nivelul de participare efectivă continuă să fie în mare parte insuficient, iar procesele nu au permis ca punctele de vedere ale OSC să aibă un impact suficient (4). Există riscul ca, chiar dacă va fi pus în aplicare cu succes, planul să promoveze tranziția verde și digitală, stimulând creșterea pe termen mediu și lung, dar fără să amelioreze situația dificilă în care se află oamenii în prezent, confruntându-se cu șomajul, cu pierderea veniturilor și cu deteriorarea stării de sănătate, condițiilor de viață și de muncă, precum și cu adâncirea inegalităților. Planurile de reziliență ar trebui să facă imediat obiectul unor evaluări ale impactului distributiv, iar rezultatele ar trebui discutate cu organizațiile societății civile, cu partenerii sociali și cu părțile interesate de la nivel național și european. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE subliniază legătura dintre protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale și dezvoltarea și punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. Așa cum s-a afirmat anterior, bunăstarea și drepturile fundamentale ale cetățenilor ar trebui construite în jurul unui model social comun și coerent, suficient de flexibil pentru a ține seama de diferitele tradiții și experiențe naționale, în conformitate cu valorile, principiile și obiectivele tratatului, ale pilonului și ale consensului său reînnoit și orientat spre viitor (5). Monitorizarea punerii în aplicare a Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să țină seama de efectele perturbatoare pe scară largă ale pandemiei. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pandemia este o criză mondială care va avea cu siguranță consecințe de durată, dar inegale, asupra diferitelor segmente ale populației. Sprijinirea populațiilor vulnerabile ar trebui să fie o prioritate, în conformitate cu principiul „a nu lăsa pe nimeni în urmă” și ar trebui să se acorde o atenție deosebită lucrătorilor vulnerabili și respectării principiului 14 din Pilonul european al drepturilor sociale privind venitul minim. Sprijinul pentru întreprinderile afectate de pandemie ar trebui, de asemenea, intensificat, în special pentru întreprinderile care au fost afectate în mod disproporționat și pentru cele care întâmpină dificultăți în a-și continua activitatea, de exemplu IMM-urile. Efectele asupra întreprinderilor din economia socială, grav afectate de criză, ar trebui, de asemenea, abordate (6). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE consideră că Planul de acțiune pentru democrația europeană ar trebui să includă o inițiativă la scară largă de promovare a educației în domeniul democrației și al drepturilor fundamentale, aceasta fiind o dimensiune importantă pentru protejarea valorilor democratice și a cetățeniei active. Inițiativa ar trebui să aibă caracter incluziv și să se adreseze tuturor cetățenilor, în special tinerilor. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Statul de drept

| 2.1. | Există criterii clare pentru evaluarea conformității oricărei acțiuni a statului cu principiile statului de drept și este esențial ca aceste principii să fie respectate în perioade obișnuite, și cu atât mai mult în situații de urgență. Aceste criterii sunt legalitatea, securitatea juridică, interzicerea utilizării arbitrare a atribuțiilor executive și responsabilitatea guvernelor față de lege, care sunt garantate prin control judiciar și parlamentar (7). Utilizarea atribuțiilor de urgență trebuie să fie necesară, proporțională și temporară și trebuie să se încadreze întotdeauna nu numai în limitele dreptului constituțional al țării în cauză, ci și în standardele stabilite prin dreptul european și internațional. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pandemia de COVID-19 ridică provocări complexe pentru sistemele juridice, politice, sociale, de sănătate și de învățământ din toate statele membre. Într-un mediu atât de dificil, menținerea unui nivel ridicat de conformitate cu statul de drept poate părea un deziderat nerealizabil. Totuși, noile dovezi din Europa și din afara acesteia arată că statele care au menținut un proces de politică și legislativ care respectă statul de drept au reușit o gestionare mai bună a situației de urgență sanitară, cu rate inferioare de mortalitate și de infectare, dar și cu niveluri mai ridicate de încredere în guvern, ceea ce este esențial pentru un răspuns cât mai eficace la criză (8). Principiile statului de drept ar trebui să ghideze orice guvern democratic să reacționeze în mod legitim și eficace la criza sanitară actuală și, eventual, la o criză similară în viitor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ceea ce privește răspunsurile la pandemie ale statelor membre, s-au înregistrat preocupări în ceea ce privește trei principii esențiale aflate la baza statului de drept: (1) principiul legalității; (2) principiul securității juridice; și (3) principiul responsabilității față de lege (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Din punctul de vedere al legalității, au fost identificate o serie de probleme legate de răspunsurile guvernelor, la nivel național și subnațional; acestea includ: acțiuni întreprinse fără temei juridic sau autorizație legislativă; declararea și/sau prelungirea „stării de urgență” cu încălcarea evidentă a cadrelor constituționale naționale; utilizarea temeiurilor juridice de către puterea executivă în moduri care nu respectă intenția legiuitorului; și restricții privind drepturile fundamentale adoptate cu încălcarea evidentă a dispozițiilor constituționale sau internaționale privind drepturile omului. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În ceea ce privește securitatea juridică, măsurile naționale problematice în acest sens includ introducerea de măsuri restrictive cu o interpretare neclară, contradicțiile dintre politica guvernamentală și măsurile juridice care stau la baza acesteia și modificări atât de frecvente ale legislației, încât cetățeanului obișnuit îi este extrem de greu să înțeleagă ce are voie și ce nu are voie să facă. Într-o situație de urgență, riscul și insecuritatea sunt accentuate, iar publicul așteaptă să primească de la guvern – și de la autoritățile publice în general – orientări clare privind ceea ce este permis sau nu de lege. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În ceea ce privește răspunderea în fața legii, se constată probleme la nivelul supravegherii parlamentare și judiciare a acțiunilor guvernamentale privind pandemia de COVID-19, concretizate în marginalizarea parlamentelor. Înainte de februarie 2021, mai puțin de jumătate dintre statele membre ale UE instituiseră comitete parlamentare specializate, publicaseră rapoarte sau programaseră dezbateri regulate privind măsurile legate de pandemia de COVID-19, iar măsurile guvernamentale fuseseră supravegheate (de exemplu, printr-o dezbatere sau un vot în parlament) sau modificate de parlamente în mai puțin de o treime din cazuri (10). Controlul judiciar este procesul prin care instanțele se asigură că guvernele acționează conform legii și este deosebit de important în perioade de criză, când este posibil ca drepturile fundamentale să fie restrânse în mod semnificativ. La nivelul UE s-au exprimat o serie de preocupări în ceea ce privește eficacitatea controlului judiciar și a accesului la justiție în contextul măsurilor legate de pandemia de COVID-19 (11). Închiderea instanțelor sau limitarea accesului în instanță la anumite tipuri de proceduri a afectat în mod negativ capacitatea cetățenilor de a-și soluționa litigiile și a subminat accesul la justiție, mai ales în cazurile în care cei mai vulnerabili membri ai societății au fost afectați în mod disproporționat de măsurile introduse ca răspuns la pandemie. Sistemele judiciare din majoritatea statelor membre au fost slab pregătite pentru criză din cauza nivelului scăzut de digitalizare și deoarece unele părți ale societății, în special grupurile vulnerabile, nu dispuneau de informații suficiente cu privire la modul în care funcționează sistemul judiciar, în consecință neavând acces la acesta. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Se poate concluziona că statul de drept poate sta la baza celor mai eficace acțiuni adoptate ca răspuns la situațiile de urgență publică (12) și că acesta este o valoare esențială nu numai în perioade obișnuite, ci și, în special, în situații de criză. În contextul eforturilor depuse prin intermediul instrumentului NextGenerationEU de a repara daunele economice și sociale imediate cauzate de pandemia de coronavirus, CESE își reafirmă sprijinul pentru propunerea Comisiei privind un regulament de instituire a unui nou instrument care ar permite adoptarea de măsuri economice corective față de statele membre care comit încălcări grave și repetate ale valorilor enumerate la articolul 2 (13). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Drepturile fundamentale

| 3.1. | Pandemia de COVID-19 a exercitat o presiune uriașă asupra tuturor instituțiilor și infrastructurilor care sprijină și protejează drepturile fundamentale în UE. Deteriorarea rapidă a serviciilor medicale și criza socioeconomică la scară largă au pus în pericol viața, sănătatea și bunăstarea majorității persoanelor de pe continent și au sporit riscul de sărăcie. Acestea au avut un impact în special asupra anumitor grupuri afectate de perturbarea concretă și constantă a serviciilor sociale ca urmare a subfinanțării lor pe termen lung și a lipsei de pregătire a sistemului pentru a face față crizelor. În acest sens, CESE își reiterează solicitarea privind un cadru european obligatoriu pentru un venit minim decent în Europa (14). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | UE și statele sale membre ar trebui să se implice într-o reflecție societală profundă privind originile crizei și privind motivele pentru care majoritatea sistemelor europene de sănătate au fost pe cale să se prăbușească din cauza pandemiei. Anii de politici de austeritate au condus la o tendință generală de renunțare la investițiile în sectorul sănătății și în alte sectoare sociale esențiale (asistența pentru persoanele dependente și vulnerabile, aziluri etc.), creând o bombă cu ceas care a explodat la apariția unei provocări sanitare majore. În contextul Conferinței privind viitorul Europei, toți cei implicați ar trebui să fie încurajați să tragă învățăminte din această criză, pentru a pune bazele reconstrucției statului bunăstării. Reziliența este un cuvânt gol dacă nu sunt depuse toate eforturile pentru construirea unui model societal european regenerat, care să pună accentul pe persoane. UE trebuie să fie pregătită pentru viitoarele crize din punctul de vedere al procesului decizional, al transparenței procedurilor, politicilor și resurselor financiare. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Protejarea drepturilor prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a fost îngreunată de criză și de implementarea răspunsurilor politice la aceasta, în special a celor legate de furnizarea de asistență medicală, nediscriminare, egalitatea de gen, drepturile copilului, drepturile persoanelor în vârstă și drepturile persoanelor cu dizabilități, precum și condiții echitabile de muncă și securitate și asistență socială. Din păcate, în domeniul egalității de gen, femeile au fost subreprezentate în structurile decizionale ad-hoc instituite pentru a combate COVID-19, iar multe evaluări ale impactului nu au cuprins perspectiva de gen. De asemenea, este necesar să se recunoască în mod explicit impactul disproporționat al pandemiei și al măsurilor aferente din punctul de vedere al genului. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Drepturile copiilor, în special în ceea ce privește accesul la educație și la sprijin social, reprezintă o preocupare majoră pentru Comitet. Astfel cum CESE a propus deja, ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului pandemiei de COVID-19 asupra drepturilor, bunăstării și dezvoltării intelectuale și emoționale a copiilor (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE reiterează recomandarea pe care a făcut-o în avizul său privind noua „Strategie pentru consolidarea aplicării Cartei drepturilor fundamentale în UE”, potrivit căreia Comisia ar trebui să se concentreze în raportul pe 2022 pe efectele pandemiei de COVID-19 asupra drepturilor fundamentale, în special asupra celor legate de bunăstarea socioeconomică (16). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | UE are responsabilitatea majoră de a promova și a proteja drepturile omului în întreaga lume. În contextul pandemiei de COVID-19, CESE consideră, de asemenea, că UE ar putea face mai multe pentru a ajuta lumea să gestioneze pandemia de COVID-19. CESE salută și sprijină eforturile depuse de UE pentru a asigura răspunsul de urgență la nevoile umanitare, consolidând sistemele de sănătate, de alimentare cu apă și de salubritate și combătând consecințele sociale și economice ale pandemiei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pe termen scurt, ar trebui alocate mai multe resurse pentru a asigura un acces echitabil și pe scară largă la vaccinuri. Cele 100 de milioane de doze de vaccin promise de UE nu sunt suficiente pentru a răspunde nevoilor stringente ale majorității populației de pe glob (17). Fiind principalul exportator de vaccinuri din lume, UE trebuie să fie pregătită să își schimbe abordarea. Vaccinurile trebuie produse pe scară mai largă și în cantități mai mari, pentru ca țările din afara UE să poată atinge niveluri sigure de vaccinare. În sensul nevoii menționate anterior de a construi un nou model economic și social european, toți actorii europeni ar trebui să se implice într-o reflecție profundă asupra obiectivelor finale ale pieței unice și ale politicilor aferente. Acest proces de reflecție ar trebui să se axeze pe oameni și să ia în considerare noțiunile de bunuri publice, sănătate colectivă și modalități alternative de măsurare a bogăției, inclusiv pe baza propunerilor făcute de partenerii sociali (18). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ar trebui să se depună mai multe eforturi pentru a promova și a proteja drepturile sociale fundamentale, ca o modalitate directă și eficace de abordare a efectelor negative ale pandemiei asupra sănătății, societății, economiei și educației. Pilonul european al drepturilor sociale ar trebui considerat o evoluție firească a politicii de protecție a drepturilor sociale fundamentale. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mandatul Agenției pentru Drepturi Fundamentale și domeniul de aplicare al rapoartelor CE privind statul de drept ar trebui extinse pentru a acoperi pe deplin și a permite monitorizarea adecvată a respectării acestor drepturi sociale fundamentale. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE subliniază legătura dintre protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale și dezvoltarea și punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. Așa cum s-a afirmat anterior, bunăstarea și drepturile fundamentale ale cetățenilor ar trebui construite în jurul unui model social comun și coerent, precum și suficient de flexibil pentru a ține seama de diferitele tradiții și experiențe naționale, în conformitate cu valorile, principiile și obiectivele tratatului, ale pilonului și ale consensului său reînnoit și orientat spre viitor (19). Monitorizarea punerii în aplicare a Planului de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale ar trebui să țină seama de efectele perturbatoare pe scară largă ale pandemiei. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Viitorul democrației

| 4.1. | Pandemia este un fenomen global, la fel ca și consecințele sale politice și democratice. Potrivit unui studiu recent, impactul asupra stării democrației este foarte grav și include: un număr de țări care se deplasează într-o dimensiune autoritară, care îl depășește pe cel al țărilor care se îndreaptă într-o direcție democratică; regresul democratic care are loc în unele dintre cele mai mari țări; integritatea electorală pusă sub semnul întrebării în mai multe țări; regresul democratic care se bucură adesea de sprijin popular; consolidarea autoritarismului în regimurile nedemocratice; și criza sanitară prelungită, care tinde să normalizeze restricțiile care afectează libertățile fundamentale (20). UE ar trebui să ia în considerare aceste tendințe globale care au un impact asupra propriilor politici globale și regionale și să-și asume un rol de model democratic la nivel mondial. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Viitorul democrației și viitorul UE sunt interconectate. UE a fost construită ca un instrument de pace și de cooperare și, foarte important, ca un instrument al democrației, în toate fazele sale. Trebuie să ne asigurăm că numeroasele provocări și tensiuni generate de pandemie nu afectează calitatea și performanța sistemelor noastre democratice și, la fel de important, angajamentul nostru de a construi o Uniune integrată, democratică, socială și prosperă. Aceasta implică, printre altele, faptul că legislația europeană ar trebui să aibă prioritate față de legislația națională, în conformitate cu tratatele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | De la începutul anului 2020, când pandemia de COVID-19 s-a răspândit în Europa cu consecințe devastatoare, s-a folosit o gamă vastă de instrumente de politică pentru combaterea acesteia. În cea mai mare parte a cazurilor, s-au implementat măsuri medicale, de urgență și administrative, în diferite regimuri de urgență, cu diferite conținuturi și durate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În mai multe state membre ale UE s-au exprimat preocupări semnificative privind motivele și efectele acestor regimuri de urgență. Ele au implicat marginalizarea adunărilor parlamentare și locale/regionale, lipsa de supraveghere a acțiunilor executive, limitarea informațiilor publice, lipsa de transparență, de participare și de dialog social, cheltuieli necontrolate și sprijin inadecvat pentru persoanele cele mai afectate, inclusiv pentru personalul medical. În țările cu vulnerabilități democratice deja semnificative, regimurile de urgență au avut un efect de accelerare a tendințelor anterioare (21). În țările cu sisteme democratice stabile, ele au pus sub semnul întrebării adaptabilitatea acestora la noile condiții și eficacitatea măsurilor aplicate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | De asemenea, răspunsurile de politică au generat un nivel fără precedent de dezinformare și de opoziție față de măsurile de sănătate publică, de la limitarea mișcării persoanelor la tratamente și vaccinuri. Deși, în general, UE a reușit să sprijine cercetarea, achiziționarea și distribuirea de vaccinuri, eșecul său de a comunica acest lucru în mod clar întregii populații europene a contribuit la răspândirea știrilor false, în special de către grupurile anti-vaccin. Scenariile răspândite pe platformele de comunicare socială au devenit atât de pregnante, încât au afectat încrederea populației în sistemul de sănătate și în specialiștii din cadrul acestuia și au alimentat nemulțumirile față de cercetători, politicieni, membrii comunității academice și liderii societății civile care au susținut strategia de răspuns aprobată de OMS. Practic, a apărut o combinație între convingerile bazate pe teoria conspirației și o neîncredere accentuată în știința și tehnologia medicală, în special în vaccinuri. În general, OCDE a constatat că criza provocată de pandemia de COVID-19 a accelerat o tendință generală de scădere a încrederii publice în instituții, ceea ce a încurajat dezinformarea, polarizarea și reticența în ceea ce privește respectarea politicilor publice. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În mai multe țări, aceste atitudini au ajutat partidele și organizațiile radicale de dreapta și pe cele eurosceptice să își mărească numărul de susținători. Pe măsură ce crizele medicale și socioeconomice continuă, mobilizarea și influența acestora vor continua să se consolideze (22). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În toate țările, tensiunile generate de criza sanitară și economică au un potențial semnificativ de a provoca diviziuni între diferite grupuri și categorii sociale. Conform unui studiu recent, criza și consecințele sale i-au afectat în moduri diferite pe tineri și pe bătrâni, pe cei care spun că au de suferit pe plan economic și pe cei care cred că COVID-19 este în principal o criză de sănătate publică, precum și pe cei care consideră statul ca protector și cei care îl văd ca pe un factor de oprimare (23). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | UE și statele membre ar trebui să devină conștiente de riscurile pe care le va genera o criză prelungită. Principala provocare cu care se confruntă instituțiile UE și guvernele statelor membre constă în a putea consolida democrația, statul de drept și drepturile fundamentale în timpul pandemiei, în condițiile neîncrederii și ale criticilor. Scopul unei strategii democratice nu ar fi legitimarea elitelor politice și guvernamentale, ci menținerea eficacității răspunsurilor și promovarea pluralismului democratic, a sistemului adecvat de control și echilibru și a unor critici raționale, constructive și civice. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În acest sens, instituțiile UE și guvernele statelor membre ar trebui să utilizeze instituțiile existente de dialog social și civic pentru a implica pe deplin și în mod transparent organizațiile societății civile, partenerii sociali și părțile interesate în crearea unui spațiu democratic pluralist, în care să fie binevenite viziuni și puncte de vedere critice diferite. CESE subliniază că, în ciuda celor mai bune intenții care stau la baza instrumentului NextGenerationEU și a planurilor naționale de redresare și reziliență, precum și a voinței Comisiei Europene de a implica organizațiile societății civile, partenerii sociali și părțile interesate, nivelul de participare efectivă continuă să fie în mare parte insuficient, iar procesele existente nu au permis ca punctele de vedere ale acestora să aibă un impact suficient. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | După cum a recomandat în avizul său privind Planul de acțiune european în domeniul democrației, pe lângă dimensiunile deja prezente în acesta, promovarea democrației europene ar trebui să cuprindă, printre altele, și încurajarea participării democratice la nivelul UE și la nivel național, regional și local; aceasta ar trebui să implice societatea civilă și să promoveze democrația cu toate componentele și domeniile ei, inclusiv democrația în materie de ocupare a forței de muncă. CESE consideră, de asemenea, că trebuie să se pună un accent mai puternic pe dialogul civil, care – în orice democrație – reprezintă o condiție prealabilă esențială pentru a garanta o calitate optimă a deciziilor și pentru asumarea acestora, în conformitate cu articolul 11 din TUE (24). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE consideră că Planul de acțiune pentru democrația europeană ar trebui să includă o inițiativă la scară largă de promovare a educației în domeniul democrației și al drepturilor fundamentale, aceasta fiind o dimensiune importantă pentru protejarea valorilor democratice și a cetățeniei active. Inițiativa ar trebui să aibă caracter incluziv și să se adreseze tuturor cetățenilor, în special tinerilor. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană; Declarația dlui Luca Jahier, președinte al Comitetului Economic și Social European, și a dlui José Antonio Moreno Díaz, președintele Grupului privind drepturile fundamentale și statul de drept (FRRL), 15 aprilie 2020.

1

(2)  Declarația Comitetului Economic și Social European, „Răspunsul UE la epidemia de COVID-19. Statele membre trebuie să fie mai solidare ca oricând”, 6 aprilie 2020.

2

(3)  JO C 62, 15.2.2019, p. 173.

3

(4)  Rezoluția CESE pe tema „Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență – Ce funcționează și ce nu funcționează?”, 25.2.2021 (JO C 155, 30.4.2021, p. 1).

4

Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență – Ce funcționează și ce nu funcționează?

(5)  JO C 374, 16.9.2021, p. 38.

5

(6)  Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra întreprinderilor din economia socială), iunie 2020.

6

The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises

(7)  Consiliul Europei, Comisia pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția), Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections (Respectarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept în timpul stărilor de urgență – o serie de reflecții), Strasbourg, 19 iunie 2020, CDL-AD(2020)014.

7

Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections

(8)  A se vedea, de exemplu, studiile globale și bazele de date comparative: CompCoRe cu concluzii în: Jasanoff, Sheila, Hilgartner, Stephen, A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020, Verfassungsblog, 11 mai 2021, și Power and the COVID-19 Pandemic, Verfassungsblog Symposium, concluzii în: J. Grogan, Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I și Part II în încheierea Power and the COVID-19 Pandemic
  Verfassungsblog Symposium (2021).

8

A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) 2020

Power and the COVID-19 Pandemic

Verfassungsblog Symposium

Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I

Part II

Power and the COVID-19 Pandemic

Verfassungsblog Symposium

(9)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Răspunsuri extraordinare și extrajudiciare? Statul de drept și criza provocată de pandemia de COVID-19) (Democracy Reporting International, mai 2021).

9

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(10)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Răspunsuri extraordinare și extrajudiciare? Statul de drept și criza provocată de pandemia de COVID-19) (Democracy Reporting International, mai 2021).

10

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(11)  J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Răspunsuri extraordinare și extrajudiciare? Statul de drept și criza provocată de pandemia de COVID-19) (Democracy Reporting International, mai 2021).

11

Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis

(12)  J. Grogan și N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Principii de conservare a statului de drept și a bunei guvernanțe în situații de urgență sanitară) (RECONNECT Policy Brief, august 2020): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf

12

Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies

(13)  JO C 62, 15.2 2019, p. 173.

13

(14)  JO C 190, 5.6.2019, p. 1. Acest aviz al CESE a primit un contra-aviz, care a fost respins, dar a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate.

14

(15)  JO C 341, 24.8.2021, p. 50.

15

(16)  JO C 341, 24.8.2021, p. 50.

16

(17)  Concluziile Consiliului European privind COVID-19, 25 mai 2021.

17

(18)  Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners (Suplimentarea PIB-ului ca măsură de bunăstare: o listă comună de propuneri a partenerilor sociali), 3 martie 2021.

18

Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners

(19)  JO C 374, 16.9.2021, p. 38.

19

(20)  Institutul Internațional pentru Democrație și Asistență Electorală (International IDEA), Raportul pe 2021 privind starea democrației la nivel global.

20

(21)  A se vedea Petra Guasti, The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe. The Rise of Autocracy and Democratic Resilience (Impactul pandemiei de COVID-19 în Europa Centrală și de Est. Accentuarea autocrației și reziliența democratică), Democratic Theory, vol. 7, nr. 2, iarna 2020: p. 47.

21

The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe

The Rise of Autocracy and Democratic Resilience

Democratic Theory

(22)  A se vedea, de exemplu, José Javier Olivas Osuna și José Rama, COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis (COVID-19: un virus politic? Discursul populist al partidului VOX în vremuri de criză), Frontiers in Political Science, 18 iunie 2021.

22

A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis

Frontiers in Political Science

(23)  Ivan Krastev și Mark Leonard, Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics (Frontierele nevăzute ale Europei. Cum polarizează COVID-19 politica europeană), ECFR Policy Brief, septembrie 2021.

23

Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics

(24)  JO C 341, 24.8.2021, p. 56.

24

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/18

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Provocările sociale ale ecologizării transportului maritim și fluvial

(aviz din proprie inițiativă)

(2022/C 275/03)

| Raportor: | Pierre Jean COULON |
| --- | --- |

Raportor:

Pierre Jean COULON

| Decizia Adunării Plenare | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 2.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 207/1/2 |

Decizia Adunării Plenare

25.3.2021

Temei juridic

Articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

2.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

207/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE își reafirmă adeziunea la concluziile și recomandările incluse în avizele pe tema „Inițiativa FuelEU în domeniul maritim” (1) și „NAÏADES III” (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | În aceste domenii, „[p]entru a atinge în cele din urmă acest obiectiv este nevoie de o cooperare strânsă cu toate părțile interesate din sectorul maritim și de la nivelul lanțului de aprovizionare”. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Același lucru este valabil și pentru interesul față „de crearea de terminale intermodale” care să permită „dezvoltarea transportului pe căile navigabile interioare în orașe”, contribuind la îmbunătățirea calității vieții”. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | CESE consideră că ecologizarea transporturilor maritime și fluviale trebuie să țină seama în mod imperativ de sănătatea și calitatea vieții populațiilor care trăiesc în apropierea axelor de navigație sau a porturilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În acest sens, autoritățile portuare, colectivitățile teritoriale și actorii din domeniul transporturilor trebuie să își concerteze eforturile pentru a regândi legăturile dintre oraș, porturi și actorii din domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tranziția către ecologizare nu se poate realiza decât prin implementarea unor programe de formare adecvate, destinate salariaților. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aceste recomandări fac parte integrantă din valorificarea viitoare a economiei albastre. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Introducere

| 2.1. | Comunicarea Comisiei Europene „NAIADES III”, publicată la 24 iunie 2021, privind modernizarea transportului pe căile navigabile interioare în Europa și propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind utilizarea combustibililor regenerabili în transportul maritim, publicată la 14 iulie 2021, denumită „FuelEU maritime”, lansează decarbonizarea acestor sectoare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „NAIADES III” este un plan de acțiune pentru promovarea transportului pe căile navigabile interioare în 35 de puncte, pornind de la o observație foarte simplă formulată de comisarul pentru transporturi, Adina Vălean: transportului pe căile navigabile interioare reprezintă „unul dintre modurile de transport cu emisiile de CO2 cele mai scăzute, iar căile navigabile pot juca un rol esențial în decarbonizarea sistemelor noastre de transport”; cu toate acestea, doar 6 % din transportul de marfă din UE utilizează râurile și canalele noastre, deși rețeaua de căi navigabile interioare este de 41 000 de kilometri. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ambiția înscrisă în comunicare este de a permite transportarea unui volum mai mare de marfă folosind fluviile și canalele Europei și de a facilita tranziția către barje cu emisii zero până în anul 2050. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prin urmare, Comisia propune revizuirea Directivei privind transportul intermodal din 1992 (3), singurul instrument juridic al UE care sprijină în mod direct trecerea de la transportul rutier de mărfuri la modurile de transport cu emisii scăzute (căi navigabile interioare, transport maritim și feroviar), dar al cărei efect a fost afectat de transpunerea nesatisfăcătoare în statele membre. Un motiv important al acestei transpuneri inadecvate este generat de faptul că pachetul „Mobilitate” din 2018 conținea un conflict evident între, pe de o parte, obiectivul de a atinge o concurență echitabilă între întreprinderile și angajații din domeniul transportului rutier pe piața internă (limitând cabotajul dinspre și către terminale intermodale) și, pe de altă parte, trecerea de la transportul modal la transportul intermodal, diminuând costul acestuia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Propunerea de regulament privind traficul maritim se înscrie în pachetul politic și legislativ „Pregătiți pentru 55”, al cărui scop constă în reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu 55 % până în 2030. Aceasta este orientată cu precădere spre obiective de reducere a emisiilor și le impune transportatorilor să declare tipul de nave și de carburant pe care le utilizează. Așadar, este relativ lipsită de constrângeri. Aceasta se explică prin faptul că, conform Comisiei Europene, transportul maritim la modul general nu generează decât 10 % din emisiile asociate transportului în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE nu poate decât să subscrie la politica de ecologizare a transporturilor maritime și fluviale aplicată de Comisia Europeană, |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | ceea ce și face în avizele sale pe tema „Inițiativa FuelEU în domeniul maritim” (4) și „NAÏADES III” (5), adoptate recent; CESE dorește să profite de ocazie pentru a prezenta câteva observații asupra provocărilor societale ridicate de ecologizarea transportului maritim și fluvial și pentru a atrage atenția societății civile asupra faptului că ecologizarea transportului maritim și fluvial implică și amenajarea spațiului maritim, pentru a permite adaptarea transportului la schimbări climatice din perspectiva „economiei albastre” (6). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | Prezentul aviz din proprie inițiativă constă din două părți ce tratează teme diferite: prima se axează pe natura transportului pe căi navigabile interioare și a porturilor fluviale, în timp ce a doua temă tratează aspectele sociale referitoare la angajații din transportul maritim și fluvial. CESE subliniază că transportul maritim este o piață sectorială, de la transportul local cu feribotul care deservește orașe și arhipelaguri ce utilizează râuri și rute maritime scurte, până la transport de cursă lungă cu feriboturi, vrachiere, nave-container și de croazieră.
  Prezentul aviz nu acoperă toate aceste sectoare, ci abordează dimensiunea societală a aspectelor legate de transportul local și regional. |
| --- | --- |

3.1.

Prezentul aviz nu acoperă toate aceste sectoare, ci abordează dimensiunea societală a aspectelor legate de transportul local și regional.

| 3.2. | Ecologizarea transporturilor fluviale și maritime presupune o abordare integrată, deoarece viitoarele infrastructuri de transport vor trebui să ia în considerare și preocupări privitoare la sănătatea locuitorilor și a lucrătorilor sociali. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că este primordial ca, în prezentul aviz din proprie inițiativă privind mizele societale ale ecologizării transportului maritim și fluvial, Comisia să dispună de studii solide privitoare la incidența asupra sănătății a activităților din porturile fluviale și maritime. Aceste studii ar trebui să se axeze pe analiza sistemelor de gestiune de mediu pe scară largă și să conțină recomandări pentru o exploatare portuară fluvială și maritimă care să ia în considerare aspectele de ordin sanitar. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cabotajul maritim joacă un rol esențial în coeziunea economică, socială și teritorială, în special pentru teritoriile insulare. Acesta privilegiază o politică de emisii reduse de carbon, reduce impactul de mediu și facilitează principiul multimodalității. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Îmbunătățirea calității aerului în porturi și consecințele pe care le generează asupra sănătății riveranilor constituie un subiect sensibil. Dezvoltarea în continuare a sistemelor de alimentare cu energie electrică de la mal în porturile fluviale și maritime, așa cum s-a făcut în portul Rotterdam pentru ca navele, indiferent de dimensiunea lor, să poată opri motoarele în timp ce se află la dană, pare a fi relevant în opinia CESE, deoarece acest lucru ar contribui la protejarea sănătății rezidenților și a lucrătorilor. Acest lucru este valabil și pentru navele de croazieră care se află adesea la dană în zone portuare centrale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Poluarea fonică provocată de activitățile portuare maritime nu ar putea fi ignorată, deoarece este vorba despre calitatea vieții riveranilor, pe de o parte, și despre sănătatea lucrătorilor, pe de altă parte. Același lucru este valabil și pentru locuitorii din zonele situate în hinterlandul căilor navigabile interioare. Îmbunătățirea performanțelor transportului fluvial este corelată cu dezvoltarea socioeconomică a zonelor din hinterland; cu toate acestea, această dezvoltare nu trebuie realizată în detrimentul calității vieții locuitorilor, chiar dacă transportul fluvial generează mai puține zgomote decât transportul rutier. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ecologizarea transporturilor fluviale și maritime nu poate fi realizată fără a se aborda chestiunile privitoare la formarea personalului, la perspectivele de ocupare a forței de muncă și la diferența de tratament între bărbați și femei din aceste sectoare și cu ignorarea provocărilor societale referitoare la schimbările profunde generate de digitalizare și de automatizarea ocupațiilor. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Reînnoirea flotei este indispensabilă pentru a diminua dependența transportului fluvial de combustibilii fosili. Or, cea mai mare parte a acestui sector este alcătuită din mici navigatori și IMM-uri, care se confruntă în prezent cu dificultăți economice (pierderi în cifra de afaceri de aproximativ 2,7 miliarde EUR, reducerea transportului de călători cu cel puțin 70 %). Acceptabilitatea socială a reînnoirii necesare a flotei presupune, așadar, adeziunea navigatorilor, care nu va fi asigurată decât dacă li se câștigă încrederea prin investiții și un sprijin financiar pe termen lung. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Prin urmare, tranziția către un nivel zero al emisiilor de CO2 pe căile navigabile interioare necesită nu numai sprijin financiar pentru navigatorii existenți, ci și eforturi sporite pentru formarea personalului navigant actual și viitor. Succesul ecologizării transporturilor fluviale și maritime depinde și de capacitatea sectorului de a gestiona transformarea muncii și a competențelor. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice

Porturile

| 4.1. | În domeniul transportului maritim, politica de ecologizare a transportului maritime repune în discuție legăturile dintre oraș și porturi. Proiectele de amenajare bazate pe o economie axată exclusiv pe petrol și pe supracontainerizarea mondializată din cea de-a doua jumătate a secolului XX au condus la separarea porturilor de orașe, devenite neîncăpătoare, și au generat crearea de zone industriale portuare la periferie. Or, acceptabilitatea unui mare proiect portuar sau urban trebuie să fie aproape unanimă, ceea ce implică luarea în considerare a unui cumul deseori complex de argumente care să coreleze interesul public și interesele particulare. Aceste revendicări cetățenești și societale sunt destul de noi în relația milenară dintre un oraș și portul său. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ca atare, autoritatea portuară și autoritățile locale pot fi pe aceeași lungime de undă sau se pot opune total, cu dimensiuni societale și de mediu care sunt în prezent imposibil de neglijat (7). În orașele portuare, în care navele coabitează cu riveranii, industriile, comerțul și activitățile turistice, calitatea mediului și sursele de zgomot devin factori de mobilizare a locuitorilor. De exemplu, navele au motorul pornit zi și noapte: poluarea aerului este un flagel zilnic pentru rezidenții multor porturi europene. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Navele de marfă mixte și feriboturile de pe numeroase linii eliberează în aer gaze și particule fine. Zgomotul cauzat de motoare constituie, de asemenea, un factor deranjant insuportabil, deoarece este vorba despre un zgomot permanent și amplificat în timpul nopții. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Problema este cauzată de faptul că numai o parte din danele portuare sunt prevăzute cu alimentare cu energie electrică de la mal. În consecință, anumite nave sunt obligate să își utilizeze propriile grupuri electrogene. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Îmbunătățirea calității aerului în porturi și consecințele pe care le creează asupra sănătății riveranilor constituie un subiect sensibil. Cererea la nivelul societății de măsuri preventive și corective privind calitatea aerului în apropierea porturilor devine din ce în ce mai insistentă, în special pe rețelele de socializare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Situația este similară și în privința poluării sonore cauzate de activitatea portuară. CESE opinează că ecologizarea transportului maritim și fluvial nu poate pierde din vedere inventarierea și diagnosticarea impacturilor de mediu ale porturilor, îndeosebi în zonele de interfață oraș/port. Aceasta ar trebui să constituie o etapă preliminară adoptării oricărei măsuri și va permite o gestiune de mediu inteligentă a interfeței oraș/port, la care ar putea contribui dezvoltarea porturilor fluviale interioare. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Într-adevăr, nu s-ar putea decide ecologizarea transportului maritim și fluvial fără să se realizeze o evaluare prealabilă a impactului dispersării emisiilor de gaze ale navelor, chiar și ale celor cu emisii reduse de carbon, a profilului topografic al zonei portuare, a repartizării populației în zonele de influență a activității portuare, a existenței stațiilor meteorologice (întrucât condițiile meteorologice afectează dispersarea sau stagnarea gazelor în aer) și a senzorilor de măsurare a poluării și a nivelurilor de zgomot. |
| --- | --- |

4.7.

Angajații din sectorul maritim

| 4.8. | Nu trebuie ignorată nicio altă provocare societală majoră: locurile de muncă și formarea pentru noile meserii a personalului navigant. În ciuda lipsei unor date exacte și comparabile privind personalul navigant, se admite la modul general că sectorul maritim suferă din cauza unei penurii de competențe și că este dificil să se pună la dispoziție posturi și să se păstreze navigatorii. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | O anumită lipsă de atractivitate a acestui sector profesional este cauzată, printre altele, de faptul că navigarea maritimă nu mai este considerată ca o modalitate de a vedea lumea; într-adevăr, călătoriile au devenit mai ieftine și mai ușoare. Conform unui studiu independent elaborat pentru Comisia Europeană, acest sector este, de asemenea, perceput ca fiind incompatibil cu o viață socială și de familie așa-zis normală, el oferind condiții de muncă precare și perspective de dezvoltare profesională foarte scăzute, în pofida Convenției privind munca în domeniul maritim din 2006, cunoscută sub abrevierea MLC 2006, care stabilește condiții minime de muncă și de viață pentru marinarii din flota comercială mondială (8). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Cu toate acestea, pe baza unor date extrase dintr-un raport al Asociației Armatorilor din Comunitatea Europeană, se poate constata că în unele straturi sociale navigația maritimă este percepută ca prestigioasă și respectabilă, îndeosebi grație campaniilor publice de informare privind sectorul, burselor de studii etc. |
| --- | --- |

4.10.

Reprezentarea femeilor în domeniul transporturilor

| 4.11. | Numărul de femei din transportul maritim rămâne relativ subreprezentat/mic și prezintă puține semne de îmbunătățire de-a lungul timpului. Cu excepția anumitor țări nordice și a Țărilor de Jos, femeile ocupă în acest domeniu funcții de nivel inferior și mai slab remunerate decât bărbații. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE este membru al juriului european al cărui scop este integrarea și promovarea femeilor în meseriile din sectorul transporturilor în general, inclusiv în transportul maritim și pe căi navigabile interioare. Un sondaj online realizat de Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi între 7 octombrie și 29 noiembrie 2019 arată că doar 22 % din masa salariaților din transporturi, în toate sectoarele acestuia, este alcătuită din femei (9). Studiul arată că multe obstacole care decurg din inegalități și stereotipuri de gen persistă în acest sector. Transportul maritim a fost întotdeauna un sector masculin, iar CESE consideră că este necesar să se schimbe acest lucru pentru a face față provocării societale reprezentată de locul femeilor din acest sector. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ecologizarea transportului maritim ar putea fi o oportunitate în acest sens. Într-adevăr, CESE consideră că schimbările tehnologice generate de această ecologizare ar trebui să conducă la o dinamică a forței de muncă în transportul maritim și la o diferență de percepție în acest sens, deoarece locurile de muncă tradiționale pe mare vor evolua către locuri de muncă cu o valoare adăugată ridicată pe uscat, permițând recrutarea mai multor femei. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Navigatorii calificați corespunzător sunt esențiali pentru a asigura o navigație atât sigură, cât și ecologică. Sustenabilitatea acestui sector dinamic depinde de capacitatea de a atrage în continuare un număr suficient de noi angajați de calitate și de a-i face să rămână pe navigatorii experimentați, inclusiv pe navigatoare și alte grupuri subreprezentate. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | CESE consideră că implicarea tuturor părților interesate, inclusiv a partenerilor sociali, este necesară pentru a se ajunge la soluții semnificative și, în același timp, viabile în contextul ecologizării transportului maritim (10). |
| --- | --- |

4.15.

Navigatorii

| 4.16. | Cu toate acestea, automatizarea navelor ar putea duce la reducerea echipajelor și a personalului navigant, ceea ce va reduce cererea de „marinari” și, în același timp, va crește volumul de muncă și responsabilitățile pentru cei aflați deja în funcție. Este puțin probabil ca perspectiva șomajului sau a reclasificării să fie acceptată din punct de vedere social. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | În plus, digitalizarea și automatizarea au potențialul de a îmbunătăți condițiile de muncă ale navigatorilor cu înaltă calificare, cu competențe informatice și electrotehnice. De asemenea, aceste aspecte vor putea reduce sarcina administrativă, adesea citată ca sursă de oboseală pentru personalul navigant, și vor permite dezvoltarea unor sisteme de operare cvasi-autonome, ceea ce are consecințe asupra timpului de lucru și atractivității navigării maritime. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Digitalizarea și automatizarea asociate ecologizării transportului maritim vor modifica profund sectorul. Acest lucru nu este prevăzut pe termen scurt, cu atât mai mult cu cât armatorii nu sunt încă pe deplin pregătiți. Pe de altă parte, aceste noi tehnologii sunt adaptate la navele existente. Costul generat de reînnoirea flotei joacă, de asemenea, un rol în această reticență. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Nu trebuie ignorat nici riscul ca evoluția necesarului de competențe să afecteze negativ ocuparea forței de muncă, excluzându-i din proces pe anumiți marinari sau pregătind inadecvat următoarele generații de marinari. Aceasta reprezintă o provocare majoră cu care se confruntă școlile de marină, căreia nu-i pot face față decât cele care cooperează strâns cu industria maritimă pentru a se adapta la nevoile acesteia din urmă. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | În plus, formarea continuă a navigatorilor este indispensabilă pentru actualizarea competențelor și facilitarea tranziției între locurile de muncă pe mare și cele pe uscat, pe care o va implica probabil ecologizarea transportului maritim. Acest aspect este indispensabil pentru obținerea unor efecte pozitive asupra societății în ansamblul ei. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Cine vorbește despre un personal mai calificat vorbește și despre creșterea costului muncii, despre riscul de dumping social în defavoarea personalului slab calificat și despre concurența neloială pe piața muncii, fapt care implică necesitatea protejării locurilor de muncă ale marinarilor europeni. O trimitere utilă este cea la studiul din 2018 intitulat Seafarers and digital disruption (Navigatorii și perturbările digitale) (11). Or, se pare că numărul navigatorilor se reduce și că vârsta lor crește, ceea ce ne face să ne întrebăm dacă rămân competitivi în raport cu navigatorii neeuropeni. Acesta este un subiect în sine, însă acest aviz din proprie inițiativă și-ar dori, totuși, să îl evoce. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Partenerii sociali joacă, așadar, un rol esențial în a veghea la respectarea, dacă nu chiar la îmbunătățirea normelor de lucru din transportul maritim. Cu toate acestea, negocierea colectivă poate fi compromisă, din cauza disparității drepturilor de muncă aplicabile la bord, și poate fi complicată ca urmare a aplicării dreptului muncii în zonele transfrontaliere, din cauza unei lipse de comunicare, cooperare și coordonare între diferitele autorități însărcinate cu controlul condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

4.22.

Transportul pe căile navigabile interioare

| 4.23. | Unele dintre aceste considerații referitoare la angajații din transportul maritim pot fi uneori extrapolate la transportul pe căile navigabile interioare, cu diferența că piața forței de muncă din transportul pe căile navigabile interioare este alcătuită în principal din operatori independenți în vârstă, rezultat al combinației de factori sociali, economici și culturali (12). Trebuie remarcat că îmbătrânirea afectează și categoria angajaților, deoarece tinerii preferă să lucreze pe uscat, cu program regulat și cu posibilitatea de a-și petrece sfârșitul de săptămână acasă. De exemplu, acest factor este foarte important în Europa Occidentală, unde circa 80 % dintre întreprinderile de transport fluvial de marfă sunt constituite din proprietari-exploatatori independenți, al căror program de lucru este neregulat. Aceasta generează o penurie de mână de lucru în navigația interioară, atât pe piața transportului fluvial de pasageri, cât și pe cea a transportului de marfă, iar fenomenul poate fi observat la personalul calificat de la nivelul de comandă și la conducătorii de nave calificați pe segmentul mărfurilor lichide. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | CESE observă că această penurie se explică și prin factori tehnici, întrucât munca membrilor echipajului se dovedește a fi din ce în ce mai tehnică, iar întreprinderile din domeniul transportului fluvial caută profiluri specializate, însă acestea sunt dificil de găsit. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Sporirea atractivității sectorului, mai ales pentru tânăra generație, presupune adoptarea de măsuri fundamentale, în special de ordin sociocultural și societal (precum dezvoltarea unor cooperative), pentru a alinia mai bine necesitățile economice (eficacitate, rentabilitate, volum de muncă ridicat) cu aspectele sociale, culturale și societale (viață privată și socială, familie etc.). |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Nu în cele din urmă, CESE relevă că efectele deja resimțite ale crizei cauzate de COVID-19 vor fi cuantificabile în anii următori, aceasta cu atât mai mult cu cât piața muncii din sectorul navigației fluviale se va transforma ca urmare a ecologizării sectorului. |
| --- | --- |

4.26.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE pe tema „Inițiativa FuelEU în domeniul maritim” (JO C 152, 6.4.2022, p. 145).

1

(2)  Avizul CESE pe tema „NAIADES III” (JO C 194, 12.5.2022, p. 102).

2

(3)  Directiva 92/106/CEE a Consiliului din 7 decembrie 1992 privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre (JO L 368, 17.12.1992, p. 38).

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Inițiativa FuelEU în domeniul maritim” (JO C 152, 6.4.2022, p. 145).

4

(5)  Avizul CESE pe tema „NAIADES III” (JO C 194, 12.5.2022, p. 102).

5

(6)  Avizul CESE privind „O nouă abordare pentru o economie albastră durabilă în UE”, raportor Simo Tiainen (JO C 517, 22.12.2021, p. 108), și Avizul CESE privind „Inovarea în economia albastră”, raportor Séamus Boland (JO C 12, 15.1.2015, p. 93).

6

(7)  Daudet, B. și Alix, Y., „Gouvernance des territoires ville-port: empreintes locales, concurrences régionales et enjeux globaux” (Guvernanța teritoriilor orașelor-port: amprentă locală, concurenți regionali și mize globale), Organisations & Territoires, 2012.

7

Organisations & Territoires

(8)  Coffey, Consultores em Transportes Inovacão e Sistemas, Oxford Research and World Maritime University, „Study on social aspects within the maritime transport sector” (Studiu privind aspectele sociale în sectorul transportului maritim), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2020.

8

(9)  https://www.etf-europe.org/make-transport-fit-for-women-to-work-in-etf-sounds-alarm-over-industrys-growing-gender-divide

9

(10)  https://www.ecsa.eu/index.php/etf-ecsa-declaration-enhanced-participation-women-european-shipping

10

(11)  https://www.ics-shipping.org/wp-content/uploads/2018/10/ics-study-on-seafarers-and-digital-disruption.pdf

11

(12)  Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin, Raport tematic privind piața forței de muncă în sectorul european al navigației interioare, februarie 2021.

12

Raport tematic privind piața forței de muncă în sectorul european al navigației interioare

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Economic şi Social European

A 567-a sesiune plenară a Comitetului Economic și Social European – INTERACTIO, 23.2.2022-24.2.2022

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/24

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunere de recomandare a Consiliului privind Pactul pentru cercetare și inovare în Europa

[COM(2021) 407 final, 2021/0230 (NLE)]

(2022/C 275/04)

| Raportor: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Coraportor: | Panagiotis GKOFAS |

Raportor:

Paul RÜBIG

Coraportor:

Panagiotis GKOFAS

| Sesizare | Comisia Europeană, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 182 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 3.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 219/0/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 2.5.2022

Temei juridic

Articolul 182 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

3.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

219/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută Pactul pentru cercetare și inovare în Europa pentru că stabilește valori și principii convenite de comun acord pentru cercetare și inovare și identifică la nivel global, general, domeniile în care statele membre vor dezvolta în comun acțiuni prioritare. Astfel, pactul sprijină noul Spațiu european de cercetare (SEC), ținând totodată cont de faptul că cercetarea și inovarea sunt în mare măsură competențe naționale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Recomandarea Consiliului este împărțită în mai multe părți principale, care sunt abordate în următoarele secțiuni:






  1. | Valori și principii; |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

Valori și principii;

| 2. | Domenii prioritare de acțiune comună; |
| --- | --- |

2.

Domenii prioritare de acțiune comună;

| 3. | Acordarea de prioritate investițiilor în cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

3.

Acordarea de prioritate investițiilor în cercetare și dezvoltare;

| 4. | Coordonarea și monitorizarea politicilor și raportarea. |
| --- | --- |

4.

Coordonarea și monitorizarea politicilor și raportarea.

| 1.3. | În viitor, Europa ar trebui să creeze valoare și locuri de muncă de calitate și să desfășoare activități economice pe baza rezultatelor cercetării și dezvoltării europene. Un instrument foarte important prin care Europa poate face afaceri și poate obține profituri și locuri de muncă din rezultatele sale în materie de cercetare și dezvoltare sunt drepturile de proprietate intelectuală (DPI). Importanța deosebită a DPI și a brevetelor ar trebui adăugată la punctul privind crearea de valoare și ar trebui dezvoltată o strategie clară privind DPI pentru Europa în cadrul pactului pentru noul SEC. Această politică și strategie activă și pasivă a UE în materie de brevete ar trebui să fie însoțită de o strategie activă și pasivă în materie de licențe și de un sistem transparent de monitorizare a echilibrului global net al brevetelor și licențelor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută apelul clar al pactului la aprofundarea SEC, adică la trecerea de la coordonarea politicilor naționale la o integrare mai profundă a acestor politici, precum și apelul său la accelerarea dublei tranziții verzi și digitale. Până în prezent, cercetarea și inovarea în UE-27 s-au realizat în principal în grupuri cu activitate paralelă. Acum, aceste grupuri trebuie conectate prin „canale de comunicare” masive, ceea ce, din punctul de vedere al CESE, trebuie să fie unul dintre principalele obiective ale pactului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este de părere că, având în vedere investițiile masive în cercetare, tehnologie și inovare (CTI) în Asia (China, Coreea de Sud, etc.), UE trebuie să își accelereze semnificativ eforturile în cercetare și inovare, în special în ceea ce privește transformarea rapidă a rezultatelor cercetării și dezvoltării în produse și servicii inovatoare, întrucât Europa a rămas în urmă în acest domeniu, după cum se arată în mod clar în COM(2020) 628. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE ar dori să sublinieze că cercetarea și inovarea trebuie accelerate în UE și că tranziția digitală trebuie realizată rapid. Un raport al CE publicat recent, „Tabloul de bord al UE privind investițiile industriale în cercetare și dezvoltare din 2021”, arată că China și-a sporit investițiile în cercetare și dezvoltare între 2020 și 2021 cu 18,1 %, SUA și-a majorat investițiile în cercetare și dezvoltare între 2020 și 2021 cu 9,1 %, în timp ce UE-27 și-a redus investițiile în acest domeniu cu 2,2 %. Aceste procese de tranziție trebuie să fie echitabile și juste, fără a neglija niciun grup al societății civile, în special cetățenii vulnerabili, cetățenii europeni care locuiesc în regiuni îndepărtate sau partenerii sociali. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | După cum se arată în noul SEC, precum și în pact, UE chiar are nevoie de o nouă viziune, și anume de un nou pact al UE pentru SEC. Dacă va aplica în continuare aceeași strategie în domeniul CTI, UE va rămâne în continuare în urma Statelor Unite și a Asiei (China, Coreea etc.) în domeniul cercetării și inovării. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Până în prezent, doar un procent limitat din populația UE („doar «obișnuiții» din sectorul de cercetare și inovare”) s-a implicat în politicile UE din domeniul cercetării și inovării. Totuși, cercetările socioeconomice moderne evidențiază importanța ridicată a STS (știință-tehnologie-societate) pentru actorii performanți din domeniul cercetării și inovării. Pentru a contribui în mod concret la obiectivul unei UE mai puternice în lume, CESE solicită includerea, într-o formă adecvată, a organizațiilor societății civile, a partenerilor sociali și economici (în special a organizațiilor care reprezintă MIMM-urile) la nivelul UE și la nivel național în monitorizarea de către Comisia Europeană a acțiunilor deja desfășurate în 2022 de noul forum SEC și a inițiativelor conexe, cum ar fi noile grupuri de dezbatere ale cetățenilor europeni din cadrul Conferinței privind viitorul Europei. Așa-numitul triunghi al cunoașterii (învățământul superior, cercetarea de bază și aplicată, comercializarea noilor tehnologii de către industrie), pe care ne bucurăm să îl vedem menționat și în Pactul pentru cercetare și inovare al Comisiei, este un concept important pentru stimularea cercetării și a inovării. În cadrul acestui concept de participare a societății civile din UE, este important să se garanteze că sunt incluși și lucrătorii din întreprinderi și cetățenii vulnerabili din UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În cadrul noului Pact pentru cercetare și inovare, Europa trebuie să pregătească terenul pentru o cultură mai antreprenorială, astfel încât să fie încurajate întreprinderile inovatoare și care își asumă riscuri – MIMM-urile, dar și întreprinderile nou-înființate. Bine-cunoscuta zicală englezească No risk, no fun (Fără riscuri nu există distracție) are un echivalent în domeniul inovării: „Fără riscuri nu apar noi afaceri, deci nici noi locuri de muncă de calitate”. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Există numeroase documente și programe ale Comisiei referitoare la cercetare și inovare. Astfel, CESE ar aprecia dacă Comisia ar clarifica interdependențele dintre toate documentele sale referitoare la cercetare și dezvoltare, precum Pactul pentru cercetare și inovare, Noul SEC, misiunile europene, Planul de redresare și reziliență al UE și Orizont Europa în general. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Nu în ultimul rând, CESE dorește să sublinieze că Pactul pentru cercetare și inovare al UE și noul său SEC ar trebui concepute și puse în aplicare în conformitate cu cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, care își propun să asigure o viață decentă tuturor pe o planetă sănătoasă, până în 2030. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | Documentul de bază al Comisiei, pe care se bazează și la care se referă pactul, este COM(2020) 628: „Un nou SEC pentru cercetare și inovare”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În martie 2021, CESE a publicat un aviz (1) pe tema: „Un nou SEC pentru cercetare și inovare” (2). Multe dintre concluziile, recomandările și observațiile generale din acest aviz al CESE se aplică și în cazul pactului, iar unele sunt reproduse în documentul de față. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Reunirea acestor elemente referitoare la cercetare și dezvoltare într-un singur act juridic va reafirma angajamentul politic al statelor membre de a-și mobiliza politicile de cercetare și inovare pentru a face față provocărilor cu care se confruntă Europa în prezent, și anume:






  (a) | Dubla tranziție (tranziția digitală și pactul verde) |
| --- | --- | --- |

2.3.

(a)

Dubla tranziție (tranziția digitală și pactul verde)

| (b) | Redresarea postpandemie |
| --- | --- |

(b)

Redresarea postpandemie

| (c) | Concurența globală din ce în ce mai acerbă în domeniul CTI (Cercetare, Tehnologie, Inovare), în special din partea Asiei (China, Coreea etc.). |
| --- | --- |

(c)

Concurența globală din ce în ce mai acerbă în domeniul CTI (Cercetare, Tehnologie, Inovare), în special din partea Asiei (China, Coreea etc.).

Toate aceste provocări trebuie abordate în mod echitabil și corect, fără a neglija pe nimeni, în special pe cetățenii vulnerabili din UE.

| 2.4. | Clasamentele și studiile globale în domeniul CTI arată că, în ceea ce privește concurența globală, UE-28 se află în urma SUA și a Asiei, mai ales a Chinei și a Coreei, din punctul de vedere al CTI, în special în legătură cu principalele tehnologii emergente (de exemplu, inteligența artificială, învățarea automată, robotica, modelele de întreprinderi digitale etc.). Provocările a) și b) se regăsesc în comunicarea COM(2021) 407 a Comisiei. Provocarea c) „concurența globală în domeniul CTI, mai ales din partea Asiei (China, Coreea etc.)” a fost adăugată intenționat de CESE, fiindcă acesta este de părere că, dacă UE nu abordează cu succes această provocare, UE va pierde milioane de locuri de muncă calificate în favoarea Asiei și, astfel, vor fi afectate avuția și calitatea vieții cetățenilor europeni. CTI este principalul generator de locuri de muncă de calitate în viitor. Dacă poziția de lider tehnologic în multe sectoare se va muta în Asia, locurile de muncă de calitate se vor muta la rândul lor în Asia. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Și Consiliul European pentru Cercetare (CEC) a emis deja un aviz privind Pactul și privind noul SEC. De asemenea, CEC subliniază foarte clar că UE rămâne în urmă față de Asia, în special față de China, în ceea ce privește CTI, precizând că „pactul pentru cercetare și inovare poate fi ultima șansă a UE să atingă în sfârșit obiectivele inițiale ale SEC, de a consolida poziția Europei ca lider în domeniul cercetării și inovării” (3). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | China nu numai că a depășit UE în performanțele în domeniul cercetării și dezvoltării și în domeniul brevetelor, dar, în plus, în ultimii aproximativ cinci ani, a preluat foarte agresiv poziția de lider global în stabilirea standardelor industriale tehnologice. Timp de numeroase decenii, SUA și Europa monopolizaseră stabilirea de standarde industriale. Stabilirea standardelor industriale tehnologice joacă un rol foarte important în CTI la nivel global, ceea ce înseamnă că țara care stabilește aceste standarde are un avantaj competitiv. Prin urmare, CESE recomandă călduros Comisiei să prevadă în pact măsuri clare, ca să susțină poziția solidă a Europei în stabilirea unor standarde industriale tehnologice globale. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE este de părere că, având în vedere investițiile masive în cercetare, tehnologie și inovare (CTI) în Asia (China, Coreea de Sud, etc.), UE trebuie să își accelereze semnificativ eforturile în cercetare și inovare, în special în ceea ce privește transformarea rapidă a rezultatelor cercetării și dezvoltării în produse și servicii inovatoare. Un raport al CE publicat recent, „Tabloul de bord al UE privind investițiile industriale în cercetare și dezvoltare din 2021”, arată că China și-a sporit investițiile în cercetare și dezvoltare între 2020 și 2021 cu 18,1 %, SUA și-a majorat investițiile în cercetare și dezvoltare între 2020 și 2021 cu 9,1 %, în timp ce UE-27 și-a redus investițiile în acest domeniu cu 2,2 %. Măsurile adoptate de UE pentru a accelera cercetarea și inovarea trebuie să se adreseze întreprinderilor multinaționale cu sediul în UE, precum și MIMM-urilor, întrucât și acestea sunt amenințate de concurența din Asia, în condițiile în care cea mai mare parte a creșterii ocupării forței de muncă în Europa provine de la MIMM-uri și întreprinderi nou-înființate, nu de la întreprinderi mari. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | CESE salută apelul clar al pactului la aprofundarea SEC, adică la trecerea de la coordonarea politicilor naționale la o integrare mai profundă a acestor politici, precum și apelul său la accelerarea tranziției verzi și digitale. Până în prezent, cercetarea și inovarea în UE-27 s-au realizat în principal în grupuri cu activitate paralelă. Acum, aceste grupuri trebuie conectate prin „canale de comunicare” masive, ceea ce, din punctul de vedere al CESE, trebuie să fie unul dintre principalele obiective ale pactului. Comunicarea și cooperarea sunt principalii factori care favorizează cercetarea și inovarea. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | După cum se arată în noul SEC, precum și în pact, UE chiar are nevoie de o nouă viziune, și anume de un nou pact al UE pentru SEC. Dacă va aplica în continuare aceeași strategie în domeniul CTI, UE va rămâne în continuare în urma Statelor Unite și a Asiei (China, Coreea etc.) în domeniul cercetării și inovării. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Numeroase studii conchid că transferul de cunoștințe în domeniul cercetării și inovării are loc în principal prin mobilitatea competențelor, adică prin rotația locurilor de muncă între entitățile de cercetare și inovare, dar și între statele membre ale UE la scară foarte largă. CESE recomandă ca transferul de cunoștințe către profesioniștii din UE-27 – prin rotația locurilor de muncă și prin programe de mobilitate profesională – să fie extins masiv. Transferul de cunoștințe în domeniul cercetării și inovării nu se desfășoară prin documente de mari dimensiuni: cunoștințele acumulate de un cercetător după cinci ani de muncă în cercetare-dezvoltare nu se pot transfera printr-un raport de cercetare-dezvoltare de 500 de pagini. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pactul se referă la foile de parcurs tehnologice din domeniul SEC. Din informațiile CESE, este disponibilă o foaie de parcurs a SEC pentru perioada 2015-2020, dar CESE nu are cunoștință despre vreo foaie de parcurs tehnologică a SEC pentru perioada de după 2020. Strategiile tehnologice trebuie planificate pe termen lung, întrucât o nouă tehnologie nu apare peste noapte. Foile de parcurs tehnologice trebuie elaborate cu cel puțin 10 ani înainte. Prin urmare, CESE încurajează Comisia să elaboreze foi de parcurs tehnologice pe termen mediu (2020-2030) și lung (2020-2050) în urma publicării noului SEC. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | CESE salută referirea la importanța deosebită a așa-numitului „triunghi al cunoașterii” (învățământ superior, cercetare de bază și aplicată, comercializarea de noi tehnologii de către industrie) (4). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE consideră că, deși este adevărat că cercetarea și învățământul (superior) sunt factori-cheie ai creării de cunoștințe, ele nu sunt principalul motor al inovării. Inovarea înseamnă, prin definiție, transformarea rezultatelor cercetării și dezvoltării în produse și afaceri inovatoare. Universitățile sau institutele de cercetare nu au datoria de a dezvolta produse și activități inovatoare. De la acest punct lipsesc întreprinderile, în special întreprinderile nou-înființate și antreprenorii, iar aici trebuie adăugat rolul lor important în procesul de inovare. Consiliul European pentru Inovare (CEI), Institutul European de Inovare și Tehnologie, comunitățile de cunoaștere și inovare (CCI EIT) și alte sisteme de inovare joacă un rol important în acest context. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Potrivit celebrei diagrame a profesorului Ansoff, doar un mic procent din proiectele de cercetare-dezvoltare (mai puțin de aproximativ 25 %) generează în final produse tehnice de succes pe piață. Astfel, un punct focal al pactului și al strategiei UE privind cercetarea și inovarea trebuie să fie eficacitatea și eficiența cercetării și dezvoltării. Dacă rata sa de succes poate fi mărită de la 25 % la, de exemplu, 28 %, în condițiile unor mijloace inteligente de a asigura eficacitatea și eficiența cercetării și inovării, acesta ar constitui un succes enorm pentru Europa. Eficacitatea și eficiența cercetării și inovării, menținând, în același timp, revendicarea fermă a UE pentru excelență în cercetare, ar putea, de asemenea, să accelereze în mod substanțial cercetarea și inovarea în Europa, ceea ce este extrem de necesar. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | În ceea ce privește valorile și principiile, CESE este de acord că valorile precizate în acest capitol sunt importante, dar este nevoie de principii suplimentare pentru ca UE să nu mai rămână în urma SUA și a Asiei în competiția globală pentru cercetare și inovare. În noul SEC se precizează că UE trebuie să accelereze transformarea rezultatelor cercetării și dezvoltării în produse și servicii inovatoare pentru piețele globale. Această accelerare extrem de necesară impune, printre alte valori și competențe, existența spiritului antreprenorial. Numeroase studii la nivel mondial sugerează că UE a rămas semnificativ în urmă comparativ cu SUA și Asia în ceea ce privește antreprenoriatul (de exemplu, în ceea ce privește modelele inovatoare de afaceri digitale). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | În ceea ce privește crearea de valoare, CESE este complet de acord cu importanța foarte ridicată a transformării „cunoștințelor” (rezultatele în materie de cercetare-dezvoltare) în produse și servicii inovatoare și sustenabile. Pactul se referă la rolul important al cercetărilor de bază în generarea de descoperiri și de cunoștințe majore. Totuși, pentru a crea „valoare pentru Europa” nu ajunge să se genereze descoperiri majore; există, din păcate, numeroase exemple ale unor cercetători europeni care au generat descoperiri majore, însă antreprenorii și întreprinderile inovatoare din SUA și din Asia au făcut afaceri și au obținut profit din rezultatele în materie de cercetare-dezvoltare ale Europei, iar locurile de muncă au părăsit Europa, ajungând în SUA și Asia. Europa nu își poate permite ca acest lucru să se întâmple din nou. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | În viitor, Europa trebuie să se asigure că rezultatele cercetării și dezvoltării europene generează valoare, oportunități de afaceri și locuri de muncă de calitate. Un instrument foarte important prin care Europa poate face afaceri și poate obține profituri și locuri de muncă din rezultatele sale în materie de cercetare și dezvoltare sunt brevetele. Importanța deosebită a DPI (drepturile de proprietate intelectuală) ar trebui adăugată la punctul privind crearea de valoare și ar trebui dezvoltată o strategie clară privind DPI pentru Europa în cadrul pactului pentru noul SEC. Această politică și strategie activă și pasivă a UE în materie de brevete ar trebui să fie însoțită de o strategie activă și pasivă în materie de licențe și de un sistem transparent de monitorizare a echilibrului global net al brevetelor și licențelor. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | La punctul 2 din propunerea de recomandare a Consiliului (5) sunt menționate domeniile prioritare pentru cercetarea și inovarea în UE. De asemenea, în COM(2020) 628 sunt precizate următoarele domenii prioritare pentru aspectele legate de cercetare și inovare:






  — | inteligență artificială; |
| --- | --- | --- |

2.18.

—

inteligență artificială;

| — | microelectronică; |
| --- | --- |

—

microelectronică;

| — | informatică cuantică; |
| --- | --- |

—

informatică cuantică;

| — | 5G; |
| --- | --- |

—

5G;

| — | energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

energie din surse regenerabile;

| — | tehnologii pe bază de hidrogen; |
| --- | --- |

—

tehnologii pe bază de hidrogen;

| — | mobilitate cu zero emisii și mobilitate inteligentă. |
| --- | --- |

—

mobilitate cu zero emisii și mobilitate inteligentă.

| 2.19. | CESE dorește să reitereze că, deși este de acord că aceste șapte domenii prioritare (6) sunt foarte importante, ar trebui adăugate următoarele tehnologii și sectoare esențiale:






  — | tehnologii spațiale; |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

tehnologii spațiale;

| — | apă curată și servicii sanitare; |
| --- | --- |

—

apă curată și servicii sanitare;

| — | materiale noi, de înaltă tehnologie, cu un potențial viitor ridicat pentru UE, de exemplu grafenul; |
| --- | --- |

—

materiale noi, de înaltă tehnologie, cu un potențial viitor ridicat pentru UE, de exemplu grafenul;

| — | tehnologii pentru producerea de bunuri și de produse alimentare; |
| --- | --- |

—

tehnologii pentru producerea de bunuri și de produse alimentare;

| — | cercetare clinică, sectoarele farmaceutic și biotehnologic; |
| --- | --- |

—

cercetare clinică, sectoarele farmaceutic și biotehnologic;

| — | modele de afaceri digitale în general; |
| --- | --- |

—

modele de afaceri digitale în general;

| — | tehnologii (hardware și software) pentru pregătirea pentru situații de urgență (întreruperi, întreruperea comunicațiilor digitale, de exemplu din cauza criminalității informatice etc.). |
| --- | --- |

—

tehnologii (hardware și software) pentru pregătirea pentru situații de urgență (întreruperi, întreruperea comunicațiilor digitale, de exemplu din cauza criminalității informatice etc.).

| 2.20. | Din păcate, UE-27 înregistrează un exod semnificativ de creiere în rândul cercetătorilor de nivel excelent către SUA și, din ce în ce mai mult, către Asia. Acest exod al creierelor trebuie oprit și ar trebui transformat într-un proces de atragere a creierelor. Printre altele, următoarele principii sunt foarte importante pentru o performanță CTI rapidă excelentă, de prim rang la nivel mondial:






  — | recunoașterea și remunerarea echitabilă a cercetătorilor de nivel excelent din UE-27, în special a cercetătoarelor de excelență (a se vedea dezechilibrul de gen în cadrul CTI în UE-27); |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

recunoașterea și remunerarea echitabilă a cercetătorilor de nivel excelent din UE-27, în special a cercetătoarelor de excelență (a se vedea dezechilibrul de gen în cadrul CTI în UE-27);

| — | o comunicare, colaborare și cooperare eficientă (cele trei „C”-uri importante ale inovării); |
| --- | --- |

—

o comunicare, colaborare și cooperare eficientă (cele trei „C”-uri importante ale inovării);

| — | creșterea finanțării naționale și a finanțării din partea UE pentru centrele de cercetare și universități, pe baza unor procese competitive de licitații, garantând astfel că fondurile ajung la cei mai buni dintre cei mai buni cercetători (nu o finanțare neselectivă pentru toate centrele de cercetare). |
| --- | --- |

—

creșterea finanțării naționale și a finanțării din partea UE pentru centrele de cercetare și universități, pe baza unor procese competitive de licitații, garantând astfel că fondurile ajung la cei mai buni dintre cei mai buni cercetători (nu o finanțare neselectivă pentru toate centrele de cercetare).

| 2.21. | Un scop principal al noului SEC al UE este crearea de valoare. Astfel, CESE consideră că punctului „Valorificarea cunoștințelor” îi revine un rol deosebit. La acest punct este evidențiată importanța cooperării și a interdependențelor dintre toți actorii din domeniul cercetării și inovării. Acest aspect este important, dar nu suficient pentru „Valorificarea cunoștințelor”. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Alte aspecte la fel de importante pentru crearea de valoare pentru Europa sunt:






  — | un angajament de a transforma rapid rezultatele cercetării și dezvoltării în produse și servicii inovatoare și, în final, în valori, afaceri și locuri de muncă de calitate. Aceasta necesită, printre altele, o cultură mult mai antreprenorială în Europa și o atitudine pozitivă în ceea ce privește asumarea de riscuri: lansarea rapidă a unor produse inovatoare întotdeauna presupune, de asemenea, riscuri.
  Bine-cunoscuta zicală englezească No risk, no fun (Fără riscuri nu există distracție) are un echivalent în domeniul inovării: „Fără riscuri nu apar noi afaceri, deci nici noi locuri de muncă”; |
| --- | --- | --- |

2.22.

—

un angajament de a transforma rapid rezultatele cercetării și dezvoltării în produse și servicii inovatoare și, în final, în valori, afaceri și locuri de muncă de calitate. Aceasta necesită, printre altele, o cultură mult mai antreprenorială în Europa și o atitudine pozitivă în ceea ce privește asumarea de riscuri: lansarea rapidă a unor produse inovatoare întotdeauna presupune, de asemenea, riscuri.

Bine-cunoscuta zicală englezească No risk, no fun (Fără riscuri nu există distracție) are un echivalent în domeniul inovării: „Fără riscuri nu apar noi afaceri, deci nici noi locuri de muncă”;

| — | o foaie de parcurs tehnologică clară, în special în ceea ce privește KET și FET (tehnologii generice esențiale); |
| --- | --- |

—

o foaie de parcurs tehnologică clară, în special în ceea ce privește KET și FET (tehnologii generice esențiale);

| — | o strategie clară în domeniul DPI pentru noul SEC. |
| --- | --- |

—

o strategie clară în domeniul DPI pentru noul SEC.

| 2.23. | În ceea ce privește „Aprofundarea unei piețe interne cu adevărat funcționale a cunoașterii”, cunoașterea este, fără îndoială, foarte importantă, întrucât secolul XXI este secolul cunoașterii. Totuși, este foarte important și să se ofere un avânt nou producției de hardware din Europa. În urmă cu 20 de ani, UE a crezut că producția de mărfuri ar putea fi transferată în Asia, păstrând activitățile de cercetare-dezvoltare asociate producției în Europa. Aceasta s-a dovedit a fi o greșeală. Cercetarea-dezvoltarea urmează întotdeauna producția, mai devreme sau mai târziu. Astfel, pentru a aduce înapoi cel puțin o parte din producția și locurile de muncă aferente din Asia în Europa, UE trebuie să depună mari eforturi. Acest demers ar contribui semnificativ și la rezolvarea problemei șomajului, care este deosebit de stringentă în unele țări din sudul Europei. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | O lecție pe care și Europa a învățat-o în urma pandemiei de COVID-19: producția a aproape tuturor medicamentelor de bază și vaccinurilor s-a mutat din Europa în Asia în ultimii 20 sau 30 de ani. Europa și-a pierdut suveranitatea în ceea ce privește numeroase produse și medicamente importante. Microcipurile sunt un alt exemplu de situație care afectează masiv în momentul de față industria europeană, în special industria auto. Alte exemple de mărfuri pentru care Europa, din păcate, depinde aproape complet de Asia sunt bateriile pentru vehiculele electrice și tehnologiile pe bază de hidrogen. (În timp ce producătorii auto europeni încă experimentează prototipuri de mașini alimentate cu hidrogen, Toyota, Honda și Hyundai le produc deja în masă și le vând în mod regulat.) Asia este de departe lider în domeniul tehnologiilor optice, al tehnologiilor comunicațiilor 5G, al inteligenței artificiale, al învățării automate, al roboticii și al multor altor tehnologii generice esențiale și viitoare. În Pactul pentru cercetare și inovare, Europa trebuie să facă o prioritate clară din recuperarea suveranității în domeniul tehnologiilor esențiale. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Europa se confruntă, pe de o parte, cu provocarea reprezentată de rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor, în special în unele țări din sudul Europei și, pe de altă parte, cu problema lipsei de absolvenți cu înaltă calificare în domeniile STIM (știință, tehnologie, inginerie, matematică), în special cu o lipsă acută de ingineri în toate domeniile TIC și ale digitalizării, în sfera e-mobilității și a tehnologiilor pentru energii regenerabile. Se uită adesea că, în primul rând, inginerii sunt cei care transformă în produse tehnice rezultatele cercetării și dezvoltării obținute de cercetători. Din cauza schimbărilor demografice (îmbătrânirea populației) și pentru că majoritatea țărilor din Europa nu reușesc să atragă mai multe studente în domeniul studiilor inginerești, această problemă se va accentua în viitorul apropiat. Desigur, măsurile pentru a atrage mai multe studente în domeniul studiilor inginerești trebuie intensificate în UE la o scară foarte mare. În plus, Pactul pentru cercetare și inovare trebuie să genereze programe inteligente pentru atragerea de ingineri înalt calificați din țări terțe. Concurența globală în domeniul CTI va deveni din ce în ce mai mult un război global al talentelor și, până în prezent, UE nu s-a descurcat bine în acest război global pentru atragerea talentelor, comparativ cu SUA, de exemplu. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Nu în ultimul rând, CESE dorește să sublinieze că Pactul pentru cercetare și inovare al UE și noul său SEC ar trebui concepute și puse în aplicare în conformitate cu cele 17 obiective de dezvoltare durabilă ale ONU, care își propun să asigure o viață decentă tuturor pe o planetă sănătoasă, până în 2030. |
| --- | --- |

2.26.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Avizul CESE pe tema „Un nou spațiu european de cercetare (SEC) pentru cercetare și inovare” (JO C 220, 9.6.2021, p. 79).

1

(2)  COM(2020) 628.

2

(3)  Sursă: https://erc.europa.eu/news/pact-research-innovation-foundations-european-research-area-still-valid-and-unavoidable

3

Sursă:

(4)  Astfel cum s-a subliniat la punctul 2 litera (h) din propunerea de recomandare a Consiliului [COM(2021) 407]. Litera (h) are următorul conținut: „cercetarea și inovarea și învățământul (superior) sunt factori-cheie ai inovării, ai creării, difuzării și utilizării cunoștințelor”.

4

(5)  COM(2021) 407.

5

(6)  Astfel cum se prevede în COM(2020) 628.

6

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/30

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind misiunile europene

[COM(2021) 609 final]

(2022/C 275/05)

| Raportor: | Paul RÜBIG |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Małgorzata Anna BOGUSZ |

Raportor:

Paul RÜBIG

Coraportoare:

Małgorzata Anna BOGUSZ

| Sesizare | Comisia Europeană, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 3.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 214/1/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 1.12.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

3.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

214/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Deși CESE consideră că cele cinci misiuni prezentate în comunicare reprezintă priorități de prim ordin pentru UE, CESE crede că și cele cinci provocări și obiective enumerate în continuare sunt foarte importante pentru Europa. |
| --- | --- |

1.1.

Dezvoltarea și continuarea misiunilor și măsurilor vizând:

| 1. | menținerea competitivității la nivel mondial în raport cu SUA și Asia în domeniul cercetării, al tehnologiei și al inovării (CTI); |
| --- | --- |

1.

menținerea competitivității la nivel mondial în raport cu SUA și Asia în domeniul cercetării, al tehnologiei și al inovării (CTI);

| 2. | gestionarea provocărilor legate de societatea UE în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

2.

gestionarea provocărilor legate de societatea UE în curs de îmbătrânire;

| 3. | definirea de strategii pentru integrarea cu succes a numărului mare de migranți care intră în UE; |
| --- | --- |

3.

definirea de strategii pentru integrarea cu succes a numărului mare de migranți care intră în UE;

| 4. | îmbunătățirea pregătirii pentru situații de urgență; |
| --- | --- |

4.

îmbunătățirea pregătirii pentru situații de urgență;

| 5. | gestionarea nevoilor pacienților cu boli netransmisibile (BNT), afectați de pandemia de COVID-19, în special ale celor care suferă de boli cardiovasculare. |
| --- | --- |

5.

gestionarea nevoilor pacienților cu boli netransmisibile (BNT), afectați de pandemia de COVID-19, în special ale celor care suferă de boli cardiovasculare.

| 1.2. | Comunicarea enumeră și abordează cinci misiuni prioritare ale UE:






  1. | Adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- | --- |

1.2.

1.

Adaptarea la schimbările climatice;

| 2. | Cancerul; |
| --- | --- |

2.

Cancerul;

| 3. | Refacerea oceanelor și a apelor noastre până în 2030, incluzând salubritatea; |
| --- | --- |

3.

Refacerea oceanelor și a apelor noastre până în 2030, incluzând salubritatea;

| 4. | 100 de orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2030, inclusiv sate inteligente; |
| --- | --- |

4.

100 de orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2030, inclusiv sate inteligente;

| 5. | Un pact al solului pentru Europa. |
| --- | --- |

5.

Un pact al solului pentru Europa.

| 1.3. | CESE sprijină cu fermitate ideea capacitării în materie de climă a 150 de regiuni de referință din întreaga Europă. Acest obiectiv va necesita însă un buget semnificativ pentru C&D. În consecință, CESE recomandă ferm creșterea ponderii bugetelor regionale ale UE destinate C&D de la procentul actual de 5 % la minimum 10 %. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută faptul că UE se concentrează pe combaterea cancerului – una dintre cele mai importante probleme în materie de sănătate – și dorește să încurajeze instituțiile UE să întreprindă demersuri similare în ceea ce privește bolile cardiovasculare – prima cauză de mortalitate în rândul cetățenilor din UE și în lume, în general. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Observații generale

| 2.1. | Misiunile UE vor oferi rezultate printr-un nou rol privind cercetarea și inovarea în cadrul programului Orizont Europa, combinat cu o abordare coordonată și atotcuprinzătoare și cu o nouă relație cu cetățenii. Acestea îi vor mobiliza și îi vor implica pe deplin pe actorii publici și privați, precum statele membre ale UE, autoritățile locale și regionale, institutele de cercetare, antreprenorii și investitorii publici și privați, pentru a crea împreună un impact real și durabil. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE ar dori să sublinieze că competitivitatea industriei Europei este foarte importantă pentru realizarea misiunilor UE. Prin urmare, CESE salută trimiterea la noua agendă privind competitivitatea industrială. În același timp, CESE subliniază importanța luării în considerare a impactului asupra cetățenilor UE și încurajează Comisia să stabilească o legătură strânsă între activități și politicile sociale și Pilonul european al drepturilor sociale, ținând seama în special de nevoile speciale ale persoanelor în vârstă și ale cetățenilor vulnerabili din UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE dorește să sublinieze că, deși obiectivul principal al misiunilor europene constă în obținerea unui impact pentru UE printr-un rol nou și mai important în cercetare și inovare, dimensiunea economică (concurență globală, locuri de muncă de înaltă calitate etc.), precum și dimensiunea socială trebuie, de asemenea, să joace un rol major în cadrul acestor misiuni europene. În ceea ce privește dimensiunea socială, CESE ar dori să sublinieze că, pe lângă importanța drepturilor sociale și a protejării securității sociale și a condițiilor de muncă echitabile pentru toți angajații, trebuie acordată o atenție specială nevoilor specifice ale grupurilor vulnerabile din UE (persoane în vârstă, bolnavi etc.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE salută cu entuziasm faptul că C&I sunt considerate, în mod clar, un element central al documentului privind misiunile UE. CESE este convins că provocările complexe din viitor pot fi abordate în primul rând prin C&I. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE a adoptat avizul său pe tema „Un nou SEC pentru cercetare și inovare” în martie 2021 (1), un aviz pe tema „Pactul pentru cercetare și inovare în Europa” în februarie 2022 (2), precum și unul pe tema „Valorificarea la maximum a potențialului inovator al UE – Un plan de acțiune privind proprietatea intelectuală care să sprijine redresarea și reziliența UE” (3). Prezentul aviz ar trebui privit în strânsă legătură cu aceste trei avize recente ale CESE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE este pe deplin de acord că, date fiind actualele provocări, „menținerea situației existente nu este o opțiune”. Europa are nevoie de „un nou tip de politică în materie de cercetare și inovare”: dacă UE continuă cu aceeași abordare a „vechii” sale politici în materie de C&I, nu va putea face față imenselor provocări cu care se confruntă – mai precis concurenței acerbe din Asia. CESE a subliniat foarte clar acest aspect în avizul său pe tema „Un nou SEC pentru cercetare și inovare”. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În ceea ce privește întreprinderile, comunicarea afirmă faptul că misiunile europene vor mobiliza și implica pe deplin părțile interesate publice și private, precum statele membre ale UE, autoritățile regionale și locale, institutele de cercetare, antreprenorii și investitorii publici și privați, precum și cetățenii UE și societatea civilă, pentru a crea împreună un impact real și durabil, ținând cont de sectoarele economice și de întreprinderi, în special de microîntreprinderi și de IMM-uri. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Competitivitatea industriei UE în ceea ce privește tehnologiile pentru decarbonizarea generării de energie electrică, precum și a altor industrii mari generatoare de CO2 constituie un factor decisiv pentru realizarea misiunii europene 1 – „Adaptarea la schimbările climatice”. Dacă UE eșuează, va pierde milioane de locuri de muncă în aceste industrii. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | De asemenea, CESE este pe deplin de acord că misiunile UE trebuie să fie complet coerente cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Deși CESE consideră că cele cinci misiuni reprezintă priorități de prim ordin pentru UE, el crede că cele cinci provocări și misiuni suplimentare enumerate la capitolul 4 sunt și ele foarte importante pentru Europa. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE recomandă Comisiei Europene să acorde prioritate și misiunilor și măsurilor care generează noi locuri de muncă de înaltă calitate, activitate economică, venituri, bogăție și o calitate a vieții ridicată pentru cetățenii UE, precum menținerea competitivității produselor tehnologice europene în contextul unei concurențe globale acerbe (în special cu China, Coreea de Sud etc.). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | O parte semnificativă a locurilor de muncă și a bogăției Europei provine din exporturile de produse tehnologice ale Europei (autoturisme, utilaje, materiale etc.). O altă sursă importantă de noi locuri de muncă în Europa sunt microîntreprinderile și IMM-urile, întreprinderile nou-înființate inovatoare, întreprinderile în curs de extindere și învățământul universitar. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Observații specifice

3.1.   Misiunea 1 – Adaptarea la schimbările climatice

| 3.1.1. | Schimbările climatice reprezintă una dintre cele mai mari provocări pentru umanitate în secolul al 21-lea. Factorii de decizie politică vor trebui să anticipeze schimbările viitoare pentru a proteja sectoarele și grupurile cele mai expuse riscului, luând în considerare, de asemenea, ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Aproape toate măsurile din cadrul Pactului verde au drept consecință majorarea prețurilor la energia electrică, la combustibili, încălzirea locuințelor etc. pentru cetățenii UE. Aceste majorări ale prețurilor au un impact deosebit de ridicat asupra a sute de milioane de cetățeni din statele membre ale UE cu venituri mici și medii, precum și asupra persoanelor vulnerabile, în general – adesea cetățeni ai UE cu venituri mici. Aceasta înseamnă că toate măsurile Pactului verde au un impact social semnificativ și trebuie gestionate cu atenție. Ele trebuie să sporească prosperitatea și să nu îi lase deoparte pe cei care au nevoie de sprijin pentru a face față schimbării. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Exemplele de noi tehnologii care vor juca fără îndoială un rol foarte important în reducerea emisiilor de CO2 includ:






  — | decarbonizarea generării de energie electrică; |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

—

decarbonizarea generării de energie electrică;

| — | decarbonizarea industriilor care emit CO2 – de exemplu, industria oțelului, industria cimentului etc.; |
| --- | --- |

—

decarbonizarea industriilor care emit CO2 – de exemplu, industria oțelului, industria cimentului etc.;

| — | captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) și, de exemplu, stațiile de epurare a apelor uzate; |
| --- | --- |

—

captarea și stocarea dioxidului de carbon (CSC) și, de exemplu, stațiile de epurare a apelor uzate;

| — | stocarea puterii electrice pe o scară foarte largă la costuri specifice scăzute; |
| --- | --- |

—

stocarea puterii electrice pe o scară foarte largă la costuri specifice scăzute;

| — | electromobilitatea; |
| --- | --- |

—

electromobilitatea;

| — | rețelele inteligente și rețelele electrice de înaltă tensiune; |
| --- | --- |

—

rețelele inteligente și rețelele electrice de înaltă tensiune;

| — | orașele inteligente etc. |
| --- | --- |

—

orașele inteligente etc.

| 3.1.4. | Aceste tehnologii sunt ușor de enumerat pe hârtie, dar punerea lor în aplicare este, fără îndoială, o imensă provocare, dată fiind anvergura necesară pentru toate cele 27 de state membre ale UE, precum și la nivel global. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Un element esențial în contextul concurenței globale în ceea ce privește noile tehnologii va fi disponibilitatea unui număr mare de cercetători și ingineri. Aceasta este cu siguranță o imensă provocare pentru Europa. În ultimii 20 de ani, în unele țări din Asia a crescut masiv numărul studenților la fizică, TIC și inginerie, în timp ce în Europa, cifrele au rămas mai mult sau mai puțin aceleași. Misiunile europene ar trebui să promoveze nu numai sporirea numărului acestor studenți, ci și o schimbare în tendința actuală de „exod al creierelor”, al persoanelor cu înaltă calificare, transformând-o într-o tendință de atragere a creierelor în UE. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | CESE recomandă cu fermitate Comisiei să definească măsuri pentru a îmbunătăți semnificativ competențele de bază și a spori numărul studenților la fizică, TIC și inginerie, precum și la medicină și farmacologie în Europa, în următorii 20 de ani. Fără această rezervă de specialiști în domeniul ingineriei, Europa va continua să rămână în urmă în ceea ce privește toate tehnologiile necesare pentru combaterea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.1.6.

3.2.   Misiunea 2 – Cancerul

| 3.2.1. | Cele 27 de state membre ale UE se confruntă permanent cu un număr tot mai mare de cazuri de cancer. UE27 trebuie să colaboreze pentru a îmbunătăți diagnosticarea, terapia, accesul la tratamente personalizate, tratamentul și prevenirea – după cum s-a subliniat deja în Avizul CESE pe tema „Planul european de combatere a cancerului” (4) din iunie 2021. Prin urmare, CESE salută faptul că cercetarea vizând prevenirea și tratamentul cancerului este menționată printre cele cinci misiuni ale UE. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE dorește să evidențieze faptul că una dintre cele mai mari provocări va fi legată de eliminarea disparităților dintre țări în ceea ce privește accesul la tratamentul cancerului. CESE recomandă să se pună un accent deosebit pe grupurile vulnerabile din UE. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Astfel cum menționează deja avizul CESE pe tema „Planul european de combatere a cancerului”, accesul la cele mai inovatoare terapii și introducerea campaniilor de vaccinare, care ne vor permite să reducem numărul cancerelor cauzate de infecțiile virale, vor juca un rol unic în acest sens. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | CESE dorește să sublinieze necesitatea unei abordări mai active în ceea ce privește prevenirea cancerului profesional. După cum s-a subliniat în avizul pe tema „Planul european de combatere a cancerului”, CESE solicită mai multe cercetări privind expunerea profesională la agenți cancerigeni, mutageni și la perturbatori endocrini și cauzele cancerului profesional. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | CESE dorește să sublinieze că partenerii sociali, asociațiile care apără drepturile pacienților și organizațiile societății civile joacă un rol indispensabil prin diseminarea celor mai bune practici și furnizarea de informații relevante – cu privire la cauzele cancerului și aspecte specifice legate, de exemplu, de gen sau de grupurile vulnerabile. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Misiunea 3 – Refacerea oceanelor și a apelor noastre până în 2030

| 3.3.1. | Apa curată are o importanță majoră în UE pentru cetățeni, pentru agricultură și industria pescuitului. Din nou, pentru această misiune, cercetarea și tehnologiile în materie de apă curată, inclusiv extragerea apelor uzate, salubritatea și epurarea apelor uzate sunt esențiale. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | În plus, accesul la apă curată reprezintă în continuare o problemă pentru mulți cetățeni. CESE încurajează Comisia să pună în aplicare prin instrumente juridice drepturile omului la apă și salubritate. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Misiunea 4 – 100 de orașe inteligente și neutre din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2030

| 3.4.1. | Peste 65 % din populația globului trăiește în orașe mari, iar acest procent este în creștere. Orașele mari impun provocări tot mai mari în materie de infrastructură (aprovizionare cu apă și salubritate, transport, aprovizionare cu energie etc.) și de calitate a vieții. Multe dintre provocări pot fi rezolvate numai prin cercetare și soluții de înaltă tehnologie. În viitor, va fi nevoie de mult mai mulți ingineri cu înaltă calificare pentru a proiecta orașe și sate inteligente bazate pe înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Ponderea persoanelor în vârstă din orașe crește rapid („societate în curs de îmbătrânire”). Persoanele în vârstă și cele vulnerabile au nevoi care diferă de cele ale tinerilor: ele au nevoie de mai multă asistență medicală, asistență socială etc. Ca urmare a schimbărilor demografice de la nivelul societății, nu vor exista suficienți tineri pentru a furniza toate aceste servicii în viitorul apropiat, ceea ce înseamnă că unele dintre aceste servicii pentru persoanele în vârstă vor fi preluate de soluții inteligente (de exemplu, roboți). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Multe situații de urgență din ultimii ani au arătat că societățile moderne sunt relativ vulnerabile, prin urmare sporirea „pregătirii pentru situații de urgență” prin C&D este foarte importantă:






  — | dezastrele survenite la centralele nucleare de la Fukushima, Cernobîl, Three Mile Island etc.; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

—

dezastrele survenite la centralele nucleare de la Fukushima, Cernobîl, Three Mile Island etc.;

| — | penele de energie electrică și întreruperea comunicațiilor; |
| --- | --- |

—

penele de energie electrică și întreruperea comunicațiilor;

| — | deficitul tuturor surselor de energie, inclusiv de gaze naturale și creșterea rapidă a prețurilor la energie; |
| --- | --- |

—

deficitul tuturor surselor de energie, inclusiv de gaze naturale și creșterea rapidă a prețurilor la energie;

| — | furtuni și inundații masive, cu multe sute de morți; |
| --- | --- |

—

furtuni și inundații masive, cu multe sute de morți;

| — | pandemii, de exemplu pandemia de COVID-19, Zika și alte pandemii viitoare; |
| --- | --- |

—

pandemii, de exemplu pandemia de COVID-19, Zika și alte pandemii viitoare;

| — | atacurile cibernetice (odată cu digitalizarea tot mai mare a tuturor aspectelor vieții publice, ale vieții private și celei profesionale, amenințarea atacurilor cibernetice se acutizează rapid). |
| --- | --- |

—

atacurile cibernetice (odată cu digitalizarea tot mai mare a tuturor aspectelor vieții publice, ale vieții private și celei profesionale, amenințarea atacurilor cibernetice se acutizează rapid).

| 3.4.4. | Europa estică și sudică abia a depășit o puternică pană de curent la 8 ianuarie 2021. Cauza profundă a vulnerabilității tot mai mari a Europei din punctul de vedere al aprovizionării cu energie rezidă în ponderea tot mai mare a energiei electrice regenerabile imprevizibile și imposibil de planificat, precum turbinele eoliene și energia solară. Europa nu este foarte bine pregătită pentru pene de energie electrică: în cazul unei pene de energie aprovizionarea cu energie a gospodăriilor și a industriei se întrerupe imediat, comunicațiile se întrerup în câteva minute sau ore, alimentarea cu apă potabilă se întrerupe într-un timp scurt etc. Redresarea în urma unei pene majore de energie electrică nu este o sarcină ușoară. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Misiunea 5 – Un pact al solului pentru Europa

| 3.5.1. | Alături de apa curată, menționată anterior, un sol sănătos pentru a cultiva ingredientele de bază pentru alimente constituie una dintre cele mai importante resurse pentru toate creaturile vii, inclusiv pentru oameni și animale. Populația globală este în creștere: până la sfârșitul secolului va trebui să hrănim aproximativ 10 miliarde de oameni în mod sustenabil. Alimentele și agricultura convenționale reprezintă una dintre sursele majore de gaze cu efect de seră – CO2 și metan. Aceasta înseamnă că o mare parte a C&D trebuie să vizeze cercetarea și dezvoltarea agriculturii neutre din punct de vedere climatic, care să permită producția durabilă de alimente pentru cele 10 miliarde de oameni de pe planetă. În prezent, aproximativ 10 % din bugetul UE pentru agricultură și exploatațiile agricole este alocat C&D; CESE recomandă majorarea acestei cifre la minimum 20 % pentru a intensifica C&D în domeniul noilor tehnologii agricole durabile, inclusiv în ceea ce privește robotica în domeniul tehnologiilor agricole și al alimentelor. |
| --- | --- |

3.5.1.

4.   Cinci misiuni suplimentare

| 4.1. | Deși CESE consideră că cele cinci misiuni enumerate în comunicare reprezintă priorități de prim ordin pentru UE, el crede că cele cinci provocări și misiuni descrise în cele ce urmează sunt, de asemenea, de mare importanță. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Misiunea europeană suplimentară nr. 1 – Menținerea competitivității la nivel mondial în raport cu SUA și Asia în materie de CTI

| 4.2.1. | Este important să se definească și să se continue misiuni și măsuri menite să prevină ca UE să rămână în urma Asiei, în special față de China și Coreea de Sud în domeniul cercetării, tehnologiei, inovării și brevetelor. Este o realitate faptul că, începând aproximativ cu anul 2000, UE a rămas tot mai mult în urma Chinei și a Coreei de Sud în ceea ce privește CTI (5). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Dacă Europa continuă să rămână în urma SUA și a Asiei în ceea ce privește CTI, va pierde milioane de locuri de muncă și o bogăție considerabilă pe termen lung (20 până la 50 de ani). Deficitul UE27 a atins un nivel cu adevărat critic, în special în ceea ce privește tehnologiile generice esențiale (TGE) și tehnologiile emergente viitoare (TEV), precum inteligența artificială, învățarea automată, învățarea profundă, robotica, ingineria genetică, tehnologiile comunicațiilor (de exemplu, 5G), fabricarea de cipuri pentru calculatoare, fabricarea componentelor cheie pentru electromobilitate (de exemplu, baterii, pile de combustie și hidrogen) etc. Materialele noi au fost și vor fi întotdeauna un motor al inovării: de exemplu, inovarea legată de grafen și extinderea utilizării sale industriale au un potențial substanțial în materie de cercetare și inovare pentru Europa. |
| --- | --- |

4.2.2.

4.3.   Misiunea europeană suplimentară nr. 2 – Gestionarea provocărilor legate de societatea UE în curs de îmbătrânire

| 4.3.1. | Societatea europeană îmbătrânește rapid, ceea ce va crea o serie de noi provocări pentru toate statele membre ale UE. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Persoanele în vârstă și cele vulnerabile au nevoi care diferă de cele ale tinerilor: medicamente mai multe și mai noi (împotriva demenței, bolii Alzheimer etc.), mai multă asistență medicală, mai multă asistență socială, precum și tipuri specifice de formare și educație, special concepute pentru persoanele în vârstă și cele vulnerabile etc. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Cercetarea și inovarea (în domeniul medicinei, al produselor farmaceutice, al științelor sociale, ingineriei, al cursurilor de formare specifice etc.) vor avea, fără îndoială, o contribuție majoră la gestionarea cu succes a societății în curs de îmbătrânire a UE. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Societatea în ansamblu are nevoie de o strategie europeană ambițioasă în materie de îngrijire. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Misiunea europeană suplimentară nr. 3 – Strategii pentru integrarea cu succes a numărului mare de migranți care intră în UE

| 4.4.1. | UE trebuie să dezvolte misiuni și măsuri pentru integrarea numărului mare de migranți în statele membre ale UE. Întrucât UE este o societate care îmbătrânește rapid, are nevoie de mai mulți tineri, care să fie și bine pregătiți. Prin urmare, sunt necesare concepte inovatoare pentru educarea și formarea migranților. Cercetarea socioeconomică poate contribui la dezvoltarea unei mai bune înțelegeri a ceea ce este necesar pentru integrarea cu succes a acestor milioane de oameni. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Misiunea europeană suplimentară nr. 4 – Pregătirea pentru situații de urgență

| 4.5.1. | Pregătirea pentru situații de urgență implică dezvoltarea și continuarea unor misiuni și măsuri de protejare a unei aprovizionări stabile cu energie și de evitare a penelor de energie electrică, asigurând totodată decarbonizarea sistemului energetic al UE. A se vedea, în acest sens, punctul 3.4.4, care abordează chestiunea pregătirii pentru situații de urgență, în special provocarea legată de penele de energie electrică și de întreruperea comunicațiilor. Din nou, cercetarea și inovarea, în primul rând în domeniul științelor inginerești, reprezintă elementul esențial pentru abordarea acestor provocări. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Alte urgențe care implică provocări includ inundațiile, secetele, pandemiile, dar și situațiile de urgență economică, cum ar fi blocarea lanțurilor de aprovizionare globale (de exemplu, blocarea canalului Suez în 2021 etc.) |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   Misiunea europeană suplimentară nr. 5 – Gestionarea nevoilor pacienților cu boli netransmisibile (BNT), afectați de pandemia de COVID-19, în special ale celor suferă de boli cardiovasculare – prima cauză de mortalitate în rândul cetățenilor europeni și la nivel mondial

| 4.6.1. | În urma pandemiei este necesar să se acorde o atenție mai mare bolilor netransmisibile (BNT). În UE sunt 60 de milioane de persoane care suferă de boli cardiovasculare – aceasta este principala cauză de mortalitate în rândul cetățenilor europeni. În UE, în anii în care nu a existat pandemia de COVID-19, bolile cardiovasculare au fost cea mai frecventă cauză a deceselor care puteau fi prevenite. Pe durata pandemiei, mulți dintre acești pacienți au fost diagnosticați prea târziu sau nu au avut deloc șansa să fie diagnosticați. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Ar trebui să analizăm dimensiunea echității în domeniul sănătății în UE, sprijinind astfel reducerea inegalităților în materie de sănătate, inclusiv aspectele legate de gen. Deși se concentrează pe promovare și prevenire, această inițiativă ar trebui să sprijine și îmbunătățirea cunoștințelor și a datelor, screeningul și depistarea timpurie, diagnosticarea și gestionarea tratamentului, precum și calitatea vieții pacienților. Un alt obiectiv ar trebui să fie sprijinirea țărilor UE în vederea transferului de bune practici, elaborării de orientări și implementării unor abordări inovatoare, ceea ce înseamnă însă și că UE ar trebui să stabilească încă o misiune europeană – cea de a construi sisteme de asistență medicală mai reziliente în fața pandemiilor în ceea ce privește bolile cardiovasculare, în acord cu eforturile misiunii privind cancerul, abordând, în ultimă instanță, cele două boli netransmisibile cu cea mai mare povară asupra populației europene. De asemenea, considerăm că trebuie abordate și alte boli, în special cele care au un impact puternic asupra PIB-ului european, de exemplu, afecțiunile musculo-scheletice. |
| --- | --- |

4.6.2.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 220, 9.6.2021, p. 79.

1

(2)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea Consiliului privind Pactul pentru cercetare și inovare în Europa [COM(2021) 407 final, 2021/0230 (NLE)] (JO C 275, 18.7.2022, p. 24).

2

(3)  JO C 286, 16.7.2021, p. 59.

3

(4)  JO C 341, 24.8.2021, p. 76.

4

(5)  Detaliile pot fi consultate, de exemplu, în Rapoartele privind STI ale OCDE 2015 și 2017.

5

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/36 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/36

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații privind anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta

[COM(2021) 997 final – 2021/0431 (COD)]

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta

[COM(2021) 998 final – 2021/0432 (COD)]

(2022/C 275/06)

| Raportor: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Raportor:

Martin SCHAFFENRATH

| Sesizare | (a) | Parlamentul European, 20.1.2022 |
| --- | --- | --- |

Sesizare

(a)

Parlamentul European, 20.1.2022

| (b) | Consiliu, 3.2.2022 |
| --- | --- |

(b)

Consiliu, 3.2.2022

Temei juridic

| (a) | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| --- | --- |

(a)

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

| (b) | Articolele 114 și 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| --- | --- |

(b)

Articolele 114 și 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

3.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

24.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

180/0/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Aprovizionarea continuă cu medicamente de uz uman de înaltă calitate, eficace și sigure este esențială pentru asigurarea accesului pacienților la asistență medicală. Prin urmare, Comitetul Economic și Social European (CESE) salută pachetul de măsuri prezentat de Comisia Europeană, la 17 decembrie 2021, pe de o parte, pentru a asigura aprovizionarea neîntreruptă pe termen lung cu medicamente din Regatul Unit către Irlanda de Nord și, pe de altă parte, pentru a aborda în timp util deficitele de aprovizionare rămase nesoluționate în Cipru, Irlanda și Malta din cauza retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recunoaște că statele membre mai mici ale UE, în special Cipru, Irlanda și Malta, depind în mare măsură din punct de vedere istoric de aprovizionarea cu medicamente și medicamente pentru investigație clinică din Regatul Unit. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că modificările aduse pachetului de măsuri care introduc derogări de la anumite obligații privind medicamentele și medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, Cipru, Irlanda și Malta, sunt adecvate ca urmare a retragerii Regatului Unit din UE și a condițiilor-cadru aferente și, prin urmare, sunt pe deplin sprijinite de CESE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază în special rolul central al unei piețe interne funcționale, echitabile și eficiente. Prioritatea principală trebuie să fie conformitatea cu legislația UE referitoare la medicamente de uz uman și medicamente pentru investigație clinică, în special în ceea ce privește calitatea și siguranța produselor în cauză. În același timp, CESE salută cerințele de ambalare pentru produsele din Regatul Unit incluse în pachetul de măsuri, pentru a evita reambalarea suplimentară, ceea ce ar putea duce la retragerea medicamentelor de pe piața din Irlanda de Nord din cauza costurilor suplimentare și a complexității procesului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Cu toate acestea, în ceea ce privește derogările temporare pentru Cipru, Irlanda și Malta, CESE atrage atenția asupra necesității unei soluții în timp util și durabile, care ar trebui dezvoltată în cadrul strategiei farmaceutice a UE, pentru a asigura aprovizionarea pe termen lung a pacienților din statele membre menționate cu medicamente autorizate în UE. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Contextul propunerilor Comisiei

| 2.1. | În temeiul Protocolului privind Irlanda/Irlanda de Nord la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii (1), medicamentele introduse pe piață în Irlanda de Nord trebuie să facă obiectul unei autorizații de introducere pe piață emisă de Comisie (autorizații valabile la nivelul UE) sau de Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord. Aceste autorizații naționale trebuie să respecte legislația UE privind medicamentele. Importul de medicamente pentru investigație clinică din țări terțe în Uniune sau în Irlanda de Nord este, de asemenea, condiționat de deținerea unei licențe de fabricație și de import. Aceasta trebuie să respecte cerințele acquis-ului UE în domeniul studiilor clinice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cipru, Irlanda, Malta și Irlanda de Nord au depins întotdeauna de aprovizionarea cu medicamente, inclusiv medicamente pentru investigație clinică, din Regatul Unit sau din alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord, iar lanțurile de aprovizionare pentru aceste piețe nu au fost încă pe deplin aliniate la legislația UE și la situația schimbată în urma retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comunicarea Comisiei din 25 ianuarie 2021 (2) prevede o perioadă de grație de un an (până la sfârșitul lunii decembrie 2021) pentru menținerea testării loturilor și a fabricării/logisticii în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord, pentru a se asigura aprovizionarea neîntreruptă cu medicamente în Irlanda de Nord, Cipru, Irlanda și Malta. Această comunicare se aplică, de asemenea, cerințelor de import privind medicamentele pentru investigație clinică, pentru a se asigura aprovizionarea neîntreruptă cu medicamente în Irlanda de Nord, Cipru, Irlanda și Malta. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În pofida perioadei de tranziție, este încă foarte dificil pentru anumiți operatori care au în prezent sediul în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord să se adapteze la cerințele protocolului. Principalele motive sunt costurile de ajustare prea ridicate în raport cu dimensiunea redusă a pieței Irlandei de Nord, care reprezintă 3 % din piața totală a Regatului Unit, și logistica complexă implicată, pentru care nu au fost identificate centre logistice alternative viabile în Irlanda de Nord. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Scopul acestor propuneri este, pe de o parte, soluționarea problemelor legate de medicamentele de uz uman, evitarea penuriei de medicamente și asigurarea unei protecții adecvate a sănătății publice în Irlanda de Nord, Cipru, Irlanda și Malta. Pe de altă parte, trebuie abordate și problemele legate de medicamentele pentru investigație clinică, pentru a preveni orice obstacol în accesul la acestea și, prin urmare, în efectuarea de studii clinice autorizate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 536/2014 (3) în Irlanda de Nord, Cipru, Irlanda și Malta. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | Prin urmare, CESE salută acest pachet de măsuri. Asigurarea aprovizionării cu medicamente și protejarea sănătății publice sunt preocupări fundamentale ale Comitetului. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE consideră că retragerea Regatului Unit din UE este un exercițiu foarte complex și dificil. Este adevărat că Acordul comercial și de cooperare UE-Regatul Unit (4) și Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord (5) reglementează cea mai mare parte a relațiilor viitoare dintre cele două părți. Întrucât perioada de tranziție de un an avută în vedere s-a dovedit a fi insuficientă pentru adaptarea la noile cerințe, pentru a se asigura aprovizionarea neîntreruptă cu medicamente și medicamente pentru investigație clinică în Irlanda de Nord, Cipru, Irlanda și Malta, trebuie să se întreprindă acum acțiuni specifice și rapide pentru a atenua impactul economic și asupra sănătății. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Elementele-cheie ale pachetului, care, în opinia CESE, ar trebui subliniate în mod special, sunt:






  — | aprovizionarea neîntreruptă cu medicamente din Regatul Unit în Irlanda de Nord, cu condiția ca acestea să respecte legislația UE; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

aprovizionarea neîntreruptă cu medicamente din Regatul Unit în Irlanda de Nord, cu condiția ca acestea să respecte legislația UE;

| — | recunoașterea în continuare a testării loturilor de către o persoană calificată stabilită în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord, responsabilă de testarea loturilor și farmacovigilență, pentru a evita dublarea muncii și în viitor; |
| --- | --- |

—

recunoașterea în continuare a testării loturilor de către o persoană calificată stabilită în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord, responsabilă de testarea loturilor și farmacovigilență, pentru a evita dublarea muncii și în viitor;

| — | menținerea posibilității de a păstra ambalajele pentru Irlanda de Nord și Regatul Unit, precum și a posibilității de a solicita o autorizație de introducere pe piață prin intermediul procedurii de autorizare descentralizate sau naționale; |
| --- | --- |

—

menținerea posibilității de a păstra ambalajele pentru Irlanda de Nord și Regatul Unit, precum și a posibilității de a solicita o autorizație de introducere pe piață prin intermediul procedurii de autorizare descentralizate sau naționale;

| — | măsuri adecvate de adaptare a cerințelor așa-numitei Directive privind medicamentele falsificate [Directiva 2011/62/UE (6)] pentru a asigura în continuare siguranța medicamentelor în Irlanda de Nord și pentru a împiedica distribuția acestora în restul UE. |
| --- | --- |

—

măsuri adecvate de adaptare a cerințelor așa-numitei Directive privind medicamentele falsificate [Directiva 2011/62/UE (6)] pentru a asigura în continuare siguranța medicamentelor în Irlanda de Nord și pentru a împiedica distribuția acestora în restul UE.

| 3.4. | În contextul pieței unice a UE, CESE subliniază că punerea în aplicare a pachetului de măsuri trebuie să garanteze în toate circumstanțele că medicamentele de uz uman și medicamentele pentru investigație clinică din Regatul Unit rămân în Irlanda de Nord și nu sunt comercializate în alte părți ale pieței interne, cu excepția cazului în care au fost autorizate de o autoritate națională competentă în conformitate cu legislația UE. Același lucru este valabil și pentru perioada de tranziție de trei ani pentru Cipru, Irlanda și Malta. În acest cazuri, principiul fundamental trebuie să fie că aceste medicamente de uz uman și medicamentele pentru investigație clinică servesc doar aprovizionării pacienților rezidenți în aceste țări. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În acest context, CESE salută în mod deosebit principiul transparenței, impunând autorităților competente din Irlanda de Nord și din statele membre ale UE în cauză să întocmească și să publice o listă a medicamentelor de uz uman și a medicamentelor pentru investigație clinică relevante, pentru a asigura protecția sănătății în Uniune și pentru a împiedica intrarea pe piață a acestor medicamente în alte state membre. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE sprijină, de asemenea, în special derogările propuse de la așa-numita Directivă privind medicamentele falsificate (Directiva 2011/62/UE), care permit producătorilor să mențină identificatorii unici necesari pentru Uniune pentru medicamentele de uz uman, chiar dacă acestea sunt importate în Irlanda de Nord de către alte state membre ale UE prin Regatul Unit, și pentru o perioadă de trei ani în Cipru, Irlanda și Malta. CESE sprijină, de asemenea, mecanismul propus prin care farmaciștii și spitalele din UE (cu excepția Irlandei de Nord, a Ciprului, a Irlandei și a Maltei) sunt informate cu privire la sistemul european de verificare a medicamentelor de îndată ce este scanat un medicament autorizat pentru Irlanda de Nord în Regatul Unit. Astfel, utilizatorii finali pot fi informați în mod clar că este posibil ca un astfel de pachet de medicamente să nu fie destinat furnizării în Uniune. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În ceea ce privește orice soluții tranzitorii pentru a garanta că pacienții din Irlanda de Nord sunt pe picior de egalitate cu cei din restul Regatului Unit, CESE salută, de asemenea, derogarea propusă pentru importul temporar de noi medicamente brevetate autorizate în Regatul Unit, până când Uniunea va acorda și ea o autorizație de introducere pe piață. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | În opinia CESE, au fost luate pe deplin în considerare toate preocupările părților interesate, pentru a asigura aprovizionarea neîntreruptă cu medicamente de uz uman și medicamente pentru investigație clinică în Irlanda de Nord și în alte state membre mai mici, afectate în mod similar. Cu toate acestea, CESE propune mai jos câteva clarificări, care pot fi incluse în orientările însoțitoare. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Trebuie evidențiat, în special, considerentul 7 din propunerea de directivă, care oferă o clarificare importantă cu privire la menținerea cerințelor de reglementare pentru testarea loturilor și farmacovigilență în Regatul Unit pentru exportul în Irlanda de Nord. Este important să se clarifice că fiecare funcție de reglementare din Regatul Unit, cu excepția Irlandei de Nord, în contextul autorizației de introducere pe piață în Regatul Unit, poate fi utilizată în Irlanda de Nord atât pentru autorizațiile naționale de introducere pe piață actuale și viitoare, cât și pentru procedura descentralizată, respectiv procedura de recunoaștere reciprocă. Acest lucru trebuie să fie ferm ancorat atât în propunerea de directivă, cât și în orientările corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE atrage atenția în special asupra articolului 2 din propunerea de directivă (introducerea unui articol 5a în Directiva 2001/83/CE), astfel cum a fost propus de Comisia Europeană, referitor la derogările de la anumite obligații pentru anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit. În toate circumstanțele, trebuie să se garanteze că medicamentele în cauză exportate din Regatul Unit în Irlanda de Nord (și, pentru perioada de tranziție de trei ani, în Cipru, Irlanda și Malta) rămân pe aceste piețe și nu fac obiectul schimburilor comerciale în alte părți ale pieței interne. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că sunt necesare clarificări suplimentare în ceea ce privește testul de control al calității prevăzut la articolul 2 alineatul (4) din propunerea de directivă (modificarea articolului 20 din Directiva 2001/83/CE) pentru medicamentele autorizate prin procedura centralizată a Uniunii, dar fabricate în Regatul Unit (cu excepția Irlandei de Nord) și nu într-un stat membru al UE, și importate direct în Irlanda de Nord. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE recomandă, de asemenea, clarificări suplimentare cu privire la articolul 2 alineatul (5) din propunerea de directivă (modificarea articolului 40 din Directiva 2001/83/CE) referitor la necesitatea unei autorizații de distribuție angro pentru o întreprindere stabilită într-o parte a Regatului Unit, alta decât Irlanda de Nord, pentru a exporta/importa în Irlanda de Nord. Trebuie precizat că ar trebui să se asigure în continuare posibilitatea de a importa medicamente din Regatul Unit în Irlanda de Nord cu o autorizație de distribuție angro eliberată de o autoritate din Regatul Unit. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | De asemenea, CESE susține articolul 2 alineatul (9), care permite întreprinderilor ca persoana calificată pentru testarea loturilor și farmacovigilență să fie în continuare localizată în alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord. Cu toate acestea, CESE solicită clarificări suplimentare, eventual în cadrul orientărilor în curs de adoptare, cu privire la punerea în practică a acestei norme. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În cele din urmă, CESE subliniază că este deosebit de important să se facă o distincție clară între Comunicarea Comisiei din 25 ianuarie 2021 (7), care permite temporar operatorilor economici în cauză să furnizeze în continuare medicamente de uz uman și medicamente pentru investigație clinică în Irlanda de Nord, și dispozițiile acestui pachet de măsuri. Uniunea este invitată să asigure un nivel ridicat de securitate juridică pentru titularii autorizațiilor de introducere pe piață, distribuitorii angro și farmaciști în cursul acestei perioade de tranziție între derogarea menționată mai sus și adoptarea și punerea în aplicare a modificărilor prin intermediul propunerii de directivă, respectiv de regulament. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 24 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

1

(2)  Comunicarea Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente din punct de vedere istoric de aprovizionarea cu medicamente din sau prin Regatul Unit după încheierea perioadei de tranziție (JO C 27, 25.1.2021, p. 11).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

3

(4)  Acord comercial și de cooperare între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (JO L 444, 31.12.2020, p. 14).

4

(5)  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

5

(6)  JO L 174, 1.7.2011, p. 74.

6

(7)  Comunicarea Comisiei – Aplicarea acquis-ului Uniunii în domeniul farmaceutic pe piețele dependente din punct de vedere istoric de aprovizionarea cu medicamente din sau prin Regatul Unit după încheierea perioadei de tranziție (JO C 27, 25.1.2021, p. 11).

7

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/40

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu – Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI

[COM(2021) 251 final]

(2022/C 275/07)

| Raportor: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Raportor:

Krister ANDERSSON

| Sesizare | Comisia Europeană, 1.7.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 8.6.2021 |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 8.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 216/00/07 |

Sesizare

Comisia Europeană, 1.7.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

8.6.2021

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

8.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

216/00/07

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută inițiativa Comisiei privind strategia de impozitare a întreprinderilor în secolul XXI, îndelung așteptată. CESE sprijină ferm alinierea de către Comisie a lucrărilor sale la discuțiile și acordurile internaționale și apreciază acest lucru. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază nevoia de a facilita investițiile transfrontaliere și de a reduce costurile de conformare pentru întreprinderi, asigurând totodată o Europă mai verde și mai digitalizată. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE încurajează Comisia să-și continue planul de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (1), ținând seama de avizul CESE pe tema Pachetul pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută aprobarea de către miniștrii de finanțe din G20 a acordului semnat la 8 octombrie 2021 de către 136 dintre cele 140 de țări din cadrul incluziv, pentru a ajunge la soluția unui pachet global și bazat pe consens privind modul de alocare a drepturilor de impozitare între țări. În același timp, CESE subliniază efectele complexității unor obiective atât de ambițioase, solicitând o punere în aplicare uniformă, concertată și coordonată la nivel global a pilonilor 1 și 2 („pachetul”). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază nevoia de a pune în aplicare pachetul fiscal atât în UE, cât și, concomitent, în țările importante care ne sunt parteneri comerciali. În cazul în care pilonul 1 nu este pus în aplicare în același timp în SUA și în alte țări importante care ne sunt parteneri comerciali, întreprinderile europene se pot confrunta cu un dezavantaj concurențial. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază importanța de a avea exact aceleași norme în Europa în ceea ce privește pilonul 2 și cota efectivă a impozitului pe profit, ca cele din cadrul normelor complexe convenite în acordul global. Prin urmare, statele membre ar trebui să aloce suficient timp pentru ca un text final agreat să fie disponibil înainte de adoptarea directivei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Calculul cotei efective de impozitare (ETR) intenționează să determine dacă cota efectivă de impozitare a unui anumit grup de întreprinderi multinaționale este superioară sau inferioară cotei minime de impozitare în legătură cu jurisdicția avută în vedere. CESE subliniază că cerințele privind calcularea cotelor efective de impozitare trebuie să respecte abordarea globală, în așa fel încât să nu crească costurile administrative. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE sprijină inițiativa Comisiei de a adresa statelor membre recomandarea de a permite compensarea pierderilor prin intermediul reportării. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE susține Comisia în lupta împotriva utilizării abuzive a societăților fictive pentru spălarea banilor și planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și de către corporații, precum și împotriva evaziunii fiscale. CESE așteaptă cu interes să-și exprime opiniile privind o propunere concretă care să abordeze utilizarea abuzivă a societăților fictive. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE salută inițiativa Comisiei de a crea o indemnizație pentru reducerea tendinței de favorizare a îndatorării (DEBRA). Investițiile în noua tehnologie mai verde sunt corelate cu un risc semnificativ pentru investitor. În astfel de situații, finanțarea prin capitaluri proprii este deosebit de importantă, iar tendința inerentă împotriva finanțării prin îndatorare integrată în sistemele fiscale trebuie abordată. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE salută BEFIT [Business in Europe: Framework for Income Taxation (Întreprinderile din Europa: cadru de impozitare a profitului)] și cadrul de reglementare unic privind impozitul pe profit și așteaptă cu interes să poată examina o propunere detaliată. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE încurajează Comisia să abordeze situațiile de muncă de la distanță de la nivel transfrontalier ca parte integrantă a strategiei de impozitare a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Un alt domeniu care trebui revizuit este cel al acoperirii TVA-ului. Excluderile și lacunele creează complexitate și conduc la condiții de concurență neechitabile, precum și la pierderea veniturilor din impozitul pe profit. CESE încurajează Comisia să revizuiască acoperirea sistemului de TVA. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | Comunicarea Comisiei privind impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI vizează să abordeze mai multe provocări majore, care au apărut de-a lungul anilor, pe lângă pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | UE are nevoie de un cadru fiscal solid, eficient și echitabil, care să răspundă nevoilor de finanțare publică, sprijinind totodată redresarea și dubla tranziție – verde și digitală – prin crearea unui mediu favorabil creșterii echitabile, durabile și incluzive, precum și investițiilor astfel încât oportunitățile de ocupare a forței de muncă să se materializeze. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Se preconizează că impozitarea va contribui la politicile mai ample ale UE precum Pactul verde european, Agenda digitală a Comisiei, noua Strategie industrială pentru Europa și uniunea piețelor de capital. Impozitarea va trebui să faciliteze și tranziția digitală prin asigurarea unei mediu în care întreprinderile digitale pot prospera. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Comunicarea Comisiei ia în considerare în mod adecvat rezultatul proiectului BEPS și abordează reforma cadrului internațional de impozit pe profit, realizat de OCDE și mandatat de G20. Pachetul de reformă constă în doi piloni. Pilonul 1 vizează să adapteze normele internaționale privind impozitarea profiturilor pentru întreprinderi la noile modele de afaceri, ceea ce permite întreprinderilor să conducă afaceri fără a avea o prezență fizică (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În schimb, pilonul 2 va reduce concurența fiscală prin stabilirea unei cote minime efective a impozitului pe profit la 15 % (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Odată convenită într-o convenție multilaterală, aplicarea pachetului va fi obligatorie și Comisia va propune o directivă pentru punerea sa în aplicare în UE. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Comisia va prezenta, de asemenea, o nouă propunere pentru publicarea anuală a cotei efective a impozitului pe profit de către întreprinderile mari, care sunt rezidente în UE și care intră în domeniul de aplicare a pilonului 2 utilizând metodologia convenită pentru calculele din cadrul pilonului 2. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În cadrul agendei sale privind transparența, UE va continua să combată utilizarea abuzivă a societăților fictive în scopuri fiscale, și anume a societăților a căror prezență fizică și activitate economică reală sunt egale cu zero sau minime, prin intermediul unei noi inițiative legislative menite să prevină planificarea fiscală agresivă, evaziunea fiscală sau spălarea banilor de către persoane fizice și de către corporații. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Strategia Comisiei va aborda, de asemenea, chestiunea favorizării îndatorării în cadrul sistemului de impozitare a societăților, făcând investițiile finanțate prin îndatorare mai puțin defavorizate prin intermediul unui sistem de indemnizații (DEBRA) pentru finanțarea cu noi capitaluri proprii. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Comisia urmează să își retragă propunerile în curs de adoptare privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (5), după prezentarea unei noi propuneri de consolidare a pieței interne. Aceasta va fi un nou cadru de impozitare a profiturilor pentru întreprinderile din Europa, denumit BEFIT (Întreprinderile din Europa: cadru de impozitare a profitului). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Propunerea privind BEFIT se va baza pe pilonul 1 și pe pilonul 2. Comisia va colabora îndeaproape cu statele membre la elaborarea acestei propuneri, ținând seama și de opiniile Parlamentului European și în consultare cu sectorul întreprinderilor și cu grupurile societății civile. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Strategia Comisiei include o recomandare adresată statelor membre de a permite compensarea pierderilor prin intermediul reportării, cu scopul de a îmbunătăți condițiile de concurență echitabile pentru întreprinderile din întreaga Uniune. Recomandarea se aplică pentru exercițiile financiare 2020 și 2021. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută inițiativa Comisie privind strategia de impozitare a întreprinderilor în secolul XXI, îndelung așteptată. CESE sprijină ferm alinierea de către Comisie a lucrărilor sale la discuțiile și acordurile internaționale și apreciază acest lucru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE sprijină obiectivul Comisiei de a face astfel încât agenda de impozitare să contribuie la obiectivul global de a permite o creștere echitabilă și durabilă prin sprijinirea politicilor mai ample ale UE precum Pactul verde european, Agenda digitală a Comisiei, Strategia industrială pentru Europa și uniunea piețelor de capital. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază nevoia de a facilita investițiile transfrontaliere și de a reduce costurile de conformare pentru întreprinderi, asigurând totodată o Europă mai verde și mai digitalizată. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la decalajul fiscal, în pofida faptului că, în ultimul deceniu, veniturile din impozitul pe profit în raport cu PIB-ul au fost stabile sau chiar în creștere în UE și în țările OCDE. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia administrațiile s-au angajat să adopte un mozaic de măsuri de combatere a evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale și că măsurile au adăugat și mai multă complexitate complexității deja existente. CESE solicită un cadru fiscal solid, eficient și echitabil, care să abordeze stimulentele subiacente care încurajează implicarea în comportamente de erodare a bazei de impozitare și de transfer de profituri. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE solicită Comisiei Europene să evalueze impactul seriei de acte legislative de combatere a evitării obligațiilor fiscale puse în aplicare în ultimii șase ani. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE încurajează Comisia să-și continue planul de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (6), ținând seama de avizul CESE pe tema Pachetul pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată (7). CESE consideră că este important să se îmbunătățească productivitatea economiei europene, cel puțin la nivelul economiilor concurente. Impozitul este doar unul dintre factorii care afectează productivitatea, dar este unul important (8). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE salută aprobarea de către miniștrii de finanțe din G20 a acordului semnat la 8 octombrie 2021 de către 136 dintre cele 140 de țări din cadrul incluziv, pentru a ajunge la soluția unui pachet global și bazat pe consens privind modul de alocare a drepturilor de impozitare între țări (9). În același timp, CESE subliniază efectele complexității legate de obiective atât de ambițioase, solicitând o punere în aplicare uniformă și concertată și coordonată la nivel global a pilonilor 1 și 2. În acest context, propunerile UE trebuie să țină seama de particularitățile cerințelor legislației UE, cum ar fi libertatea de stabilire și nediscriminarea. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE remarcă faptul că trebuie depuse mult mai multe eforturi pentru a se ajunge la un acord detaliat. Este extrem de important ca acordurile să fie încheiate cu privire la multe aspecte tehnice. Atunci când sunt puse în aplicare norme la nivelul UE, întreprinderile cu sediul în UE nu trebuie să se afle într-un dezavantaj concurențial față de concurenții lor echivalenți cu sediul în alte jurisdicții importante (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE subliniază nevoia de a pune în aplicare pachetul fiscal nu doar în UE, ci și, totodată, în țările importante care ne sunt parteneri comerciali. În cazul în care pilonul 1 nu este pus în aplicare simultan în SUA și în alte țări importante care ne sunt parteneri comercial, întreprinderile europene se pot confrunta cu un dezavantaj concurențial. Prin urmare, este necesar ca atât punerea în aplicare, cât și utilizarea convenției multilaterale să fie coordonată cu partenerii comerciali. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE subliniază importanța transpunerii și de a avea exact aceleași norme pentru un pilon 2 și cota efectivă a impozitului pe profit, ca în cele din cadrul normelor complexe convenite în acordul global. Prin urmare, statele membre ar trebui să aloce suficient timp pentru ca un text final agreat să fie disponibil înainte de adoptarea directivei (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE sprijină inițiativa Comisiei de a adresa statelor membre recomandarea de a permite compensarea prin intermediul reportării. Totuși, astfel de norme sunt importante nu numai în cazul unei pandemii, ci și în condiții normale. Profitul net al unei întreprinderi de-a lungul timpului ar trebui supus impozitului pe profit. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE susține Comisia în lupta împotriva utilizării abuzive a societăților fictive pentru spălarea banilor și a planificarea fiscală agresivă de către persoane fizice și de către corporații, precum și împotriva evaziunii fiscale. CESE așteaptă cu interes să-și exprime opiniile privind o propunere concretă care să abordeze utilizarea abuzivă a societăților fictive. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE salută inițiativa Comisiei de a crea o indemnizație pentru reducerea tendinței de favorizare a îndatorării. Investițiile în noua tehnologie mai verde sunt corelate cu un risc semnificativ pentru investitor. În astfel de situații, finanțarea prin capitaluri proprii este deosebit de importantă, iar tendința inerentă împotriva finanțării prin îndatorare integrată în sistemele fiscale trebuie abordată (12). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE remarcă faptul că finanțarea prin capitaluri proprii ar putea fi mai puțin defavorizată atât la nivelul întreprinderilor, cât și la nivelul acționarilor. Este important ca tratamentul fiscal să nu genereze stimulente pentru a canaliza fonduri de la un nivel la altul. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În plus, trebuie remarcat faptul că, în cazul în care cotele legale ale impozitului pe profit cresc, valoarea deducerii dobânzilor crește și devine mai adecvat din punct de vedere economic ca o întreprindere să investească prin împrumuturi. O rată mai mare a inflației și/sau a ratelor dobânzilor ar avea un efect similar, crescând astfel motivația îndatorării (13). Întrucât o astfel de evoluție nu poate fi exclusă, importanța viitoarei inițiative a Comisiei este cu atât mai binevenită și mai importantă. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE salută obiectivele BEFIT și așteaptă cu interes să poată examina o propunere detaliată. Propunerea ar trebui să ia în considerare regimurile juridice specifice aplicabile anumitor tipuri de cooperative și societăți mutuale adoptate în mod istoric de diferite state membre. CESE încurajează Comisia să includă părțile interesate și societatea civilă în deliberări în așa fel încât să se poată realiza progrese și să se obțină acceptarea. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Domenii suplimentare care trebuie abordate pentru politica fiscală a secolului XXI

| 5.1. | CESE consideră că este posibil ca pandemia să fi schimbat paradigma de muncă pentru mulți, astfel încât munca la distanță să fie mai frecventă în anii următori. Consecințele fiscale ale telemuncii (sau ale muncii la distanță) la nivel transfrontalier generează probleme fiscale atât pentru întreprinderi, cât și pentru persoanele fizice. Pentru o întreprindere, poate apărea problema neintenționată a unui sediu permanent, cu consecințe fiscale. Persoanele fizice se pot confrunta cu cereri de impozitare din partea mai multor țări, în timp ce prestațiile sociale și protecția pot fi afectate negativ. Pensiile, de asemenea, ar putea fi afectate. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE încurajează Comisia să abordeze situațiile de muncă de la nivel transfrontalier ca parte integrantă a strategiei de impozitare a întreprinderilor. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Un alt domeniu care trebui revizuit este cel al acoperirii TVA-ului. Excluderile și lacunele creează complexitate și conduc la condiții de concurență neechitabile, precum și la pierderea veniturilor din impozitul pe profit. CESE încurajează Comisia să revizuiască acoperirea sistemului de TVA. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 312 final.

1

(2)  JO C 155, 30.4 2021, p. 8.

2

(3)  Întreprinderile care se înscriu în domeniul de aplicare sunt întreprinderile multinaționale cu o cifră de afaceri globală de peste 20 de miliarde EUR și cu o profitabilitate de peste 10 % (adică profitul înainte de impozitare/venit) calculată utilizând mecanismul de ponderare, cu pragul cifrei de afaceri care urmează să fie redus la 10 miliarde EUR, sub rezerva implementării cu succes, inclusiv a certitudinii fiscale, cu revizuirea relevantă care să înceapă la șapte ani de la intrarea în vigoare a acordului, revizuirea urmând a se finaliza în mai puțin de un an. Sectoarele extractive și serviciile financiare reglementate sunt excluse. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf

3

(4)  Pilonul 2 constă în: (a) două norme interne de interblocare [denumite împreună Global anti-Base Erosion Rules – Normele globale de combatere a erodării bazei de impozitare (GloBE)]: (i) norma privind includerea veniturilor (IIR), care impune o suplimentare a impozitului pentru întreprinderea-mamă în ceea ce privește venitul impozitat scăzut al unei entități constitutive, și (ii) o normă de plată subimpozitată (UTPR), care interzice deducerile sau impune o ajustare echivalentă în măsura în care venitul din impozite redus al unei entități constitutive nu face obiectul impozitului în temeiul unei IRR, și (b) o normă bazată pe tratat [sub rezerva normelor fiscale (STTR)] care permite anumitor jurisdicții sursă să impună o impozitare limitată a surselor pentru anumite plăți ale părților afiliate care fac obiectul impozitului sub o cotă minimă. STTR va fi creditabil ca impozit acoperit în temeiul normelor GloBE. Normele GloBE se vor aplica întreprinderilor multinaționale care ating pragul de 750 de milioane de EUR stabilit la acțiunea 13 din BEPS (raportare pentru fiecare țară). Țările au libertatea de a aplica IIR întreprinderilor multinaționale cu sediul în țara lor, chiar dacă acestea nu ating pragul. Cota minimă de impozitare utilizată în scopurile IIR și UTPR va fi de 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf

4

(5)  COM(2016) 685 final și COM(2016) 683 final.

5

(6)  COM(2020) 312 final.

6

(7)  JO C 155, 30.4 2021, p. 8.

7

(8)  Există numeroase rapoarte care concluzionează că impactul impozitelor pe profit asupra creșterii și productivității este deosebit de dăunător. Aceasta este o concluzie formulată în repetate rânduri de OCDE, a se vedea, de exemplu, Tax and Economic Growth (Fiscalitatea și creșterea economică), documentul de lucru nr. 620 al Departamentului economic al OCDE sau Tax Policy Reform and Economic Growth (Reforma politicii fiscale și creșterea economică), OCDE (2010). Transferul impozitului pe profit asupra lucrătorilor, în special asupra lucrătorilor slab calificați, precum și un efect negativ asupra investițiilor, sunt factori importanți pentru concluziile trase. De asemenea, alte impozite, cum ar fi impozitele pe veniturile din muncă, pot afecta creșterea economică și evoluția productivității.

8

Tax and Economic Growth

Tax Policy Reform and Economic Growth

(9)  Normele fiscale se aplică tuturor întreprinderilor care depășesc un prag, indiferent de sectoarele în care își desfășoară activitatea. Nu se aplică doar așa-numitelor modele de afaceri digitale sau întreprinderilor orientate către consumatori.

9

(10)  În absența unei norme UTPR și dacă IIR nu se aplică situațiilor interne, am avea o situație în care grupurile străine de întreprinderi multinaționale, inclusiv grupurile din SUA, ar impune doar cote minime efective de impozitate în situațiile transfrontaliere. Efectul ar fi că și-ar proteja propriile filiale naționale împotriva cotei minime efective de impozitare: în acest context, filialele naționale cu impozitare redusă ale unei întreprinderi cu sediul în SUA/străin ar continua să beneficieze, de exemplu, de credite fiscale pentru C&D și să plătească impozit la o cotă mai mică decât valoarea minimă convenită, în timp ce în cazul unei întreprinderi cu sediul în UE și al filialelor sale naționale, creditele fiscale pentru C&D s-ar neutraliza prin intermediul taxei suplimentare dacă își reduc propria cotă efectivă de impozitare internă sub valoarea minimă convenită.

10

(11)  În cazul în care toate normele din Acordul-cadru OCDE/Acordul-cadru cuprinzător nu sunt cunoscute în momentul în care statele membre convin asupra unei directive, trebuie inițiat un proces de modificare a directivei pentru a realiza o transpunere a acordului global într-un acord al UE. Unele state membre se pot opune unei astfel de modificări a directivei. Pentru a realiza o transpunere adecvată și completă, acordul global trebuie să fie pe deplin dezvoltat și cunoscut înainte de a conveni asupra unei directive.

11

(12)  A se vedea avizul CESE pe tema „Rolul impozitului pe profit în guvernanța corporativă” (JO C 152, 6.4.2022, p. 13)).

12

Rolul impozitului pe profit în guvernanța corporativă

(13)  A se vedea The Taxation of Income from Capital, Mervyn King and Don Fullerton, The University of Chicago Press and NBER (1984).

13

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/45

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/138/CE în ceea ce privește proporționalitatea, calitatea supravegherii, raportarea, măsurile referitoare la garanțiile pe termen lung, instrumentele macroprudențiale, riscurile legate de durabilitate, supravegherea la nivel de grup și supravegherea transfrontalieră

[COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD)]

propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția întreprinderilor de asigurare și de reasigurare și de modificare a Directivelor 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2009/138/CE și (UE) 2017/1132 și a Regulamentelor (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 648/2012

[COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD)]

(2022/C 275/08)

| Raportor: | Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH |
| --- | --- |
| Coraportor: | Christophe LEFÈVRE |

Raportor:

Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH

Coraportor:

Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Parlamentul European, 22.11.2021
  Consiliul Uniunii Europene, 26.11.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 8.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri) | 169/0/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 22.11.2021

Consiliul Uniunii Europene, 26.11.2021

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

8.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului

(voturi pentru/ voturi împotrivă/abțineri)

169/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește faptul că normele Solvabilitate II, bazate pe trei piloni (cerințe cantitative privind fondurile proprii; structura organizatorică, supravegherea; raportarea, transparența), și-au dovedit utilitatea. Cu toate acestea, experiența crizei datoriilor suverane, politica privind ratele scăzute ale dobânzii, impactul inițial al pandemiei de COVID-19 – nicidecum încheiată – și conștiința faptului că vor apărea alte crize necesită ajustări ale cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută îndeosebi faptul că Comisia Europeană abordează problema riscurilor sistemice în sectorul asigurărilor. Profilul de risc al asigurătorilor se modifică. Având în vedere criza climatică, sectorul asigurărilor joacă un rol deosebit de important în ceea ce privește asigurarea împotriva efectelor schimbărilor climatice și a noilor riscuri de mediu (de exemplu, biodiversitatea). Asigurătorii se confruntă, de asemenea, cu riscuri mai mari în ceea ce privește rolul lor de investitori. În special, riscurile semnificative, de răspundere și de tranziție legate de schimbările climatice nu sunt evaluate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE sprijină obiectivul Comisiei Europene de a crea un cadru de reglementare în care sectorul asigurărilor să joace un rol (și) mai important ca investitor în finanțarea tranziției către o economie durabilă și în combaterea consecințelor pandemiei de COVID-19 și a schimbărilor climatice. CESE subliniază însă, în același timp, interesul ridicat al societății civile pentru stabilitatea sectorului financiar și solicită să se asigure robustețea cerinței de capital și a pregătirii pentru riscuri în sectorul asigurărilor. Instabilitățile din sectorul asigurărilor ar reduce în mod semnificativ eforturile care vizează contracararea crizei climatice și depășirea pandemiei. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Observații generale

2.1.   Demersul Comisiei Europene

| 2.1.1. | CESE împărtășește opinia Comisiei Europene potrivit căreia cadrul de reglementare Solvabilitate II, bazat pe trei piloni (cerințe cantitative pentru fondurile proprii; structura administrativă a întreprinderilor, supravegherea prudențială; raportare, transparență) a dovedit că funcționează bine. Astfel, sectorul european al asigurărilor a trecut cu bine prin turbulențele crizei datoriilor suverane, deși se continuă politica privind ratele scăzute ale dobânzii, depășind primele efecte ale pandemiei de COVID-19 – nicidecum încheiată. CESE consideră că este oportun și necesar ca, în contextul experienței dobândite în urma aplicării normelor, să se tragă concluziile necesare, în special cu privire la aspecte legate de proporționalitate și la reglementările privind pozițiile de capital și pregătirea pentru riscuri. În special ultimele aspecte menționate sunt esențiale pentru cerințele de capital ale întreprinderilor și, prin urmare, pentru rolul pe care îl pot juca asigurătorii în economie ca furnizori de produse și ca investitori. |
| --- | --- |

2.1.1.

2.2.   Coerența cu alte politici ale Uniunii

| 2.2.1. | Ar trebui acordată prioritate absolută politicii de punere în aplicare a Pactului verde european și de depășire a consecințelor pandemiei de COVID-19, care necesită utilizarea unor volume importante de capital public și privat. Având în vedere rolul său de investitor pe termen lung și portofoliul său de investiții care depășea în 2020 valoarea de 10 000 de miliarde de euro, sectorul european al asigurărilor ar putea contribui semnificativ mai mult decât în prezent la finanțarea tranziției către o economie neutră din punct de vedere climatic, precum și a proiectelor de infrastructură și a locuințelor la prețuri accesibile. Capacitatea de a face acest lucru este determinată în mare măsură de reglementările privind pozițiile de capital și pregătirea pentru riscuri, care fac parte din sistemul instituit prin Directiva Solvabilitate II. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | CESE sprijină obiectivul Comisiei Europene de a crea un cadru de reglementare în care sectorul asigurărilor să joace un rol (și) mai important ca investitor în finanțarea tranziției către o economie durabilă și în combaterea consecințelor pandemiei de COVID-19. În același timp, CESE subliniază necesitatea de a nu periclita obiectivele de protecție prevăzute de cadrul Solvabilitate II, și anume protejarea persoanelor asigurate și a beneficiarilor și asigurarea stabilității financiare. Totuși, acest lucru s-ar putea întâmpla în cazul unei abateri de la evaluarea strictă a riscurilor cu care se confruntă investițiile asigurătorilor în sprijinul Pactului verde european. În cadrul sistemului instituit prin Directiva Solvabilitate II, normele privind protecția consumatorilor ar trebui să includă investițiile și activitățile sectorului asigurărilor în acele sectoare în care asigurătorii investesc la solicitarea autorităților sau a guvernelor, pentru a permite ca, pentru aceste investiții, să se poată acorda recompense sau să se aplice sancțiuni corespunzătoare. În orice caz, orice investiție în cadrul Pactului verde european sau, de exemplu, în cadrul NextGenerationEU trebuie să facă obiectul aceleiași evaluări a riscurilor ca orice altă investiție. Supravegherea durabilă a asigurărilor necesită o evaluare a riscurilor bazată pe fapte, din care să se deducă calcularea cerinței de capital. CESE salută pe deplin abordarea Comisiei Europene de revizuire a normelor existente privind cerințele de capital, în cazul în care acestea au condus la cerințe de capital inadecvate (excesive sau insuficiente). Propunerile Comisiei Europene evidențiază marjele care pot rezulta chiar și numai din acest aspect. Cu toate acestea, în cazul în care cerințele de capital sunt prea scăzute (de exemplu, riscurile legate de schimbările climatice), acestea trebuie sporite pentru a asigura stabilitatea sectorului. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | CESE sprijină eforturile Comisiei Europene de a aduce o altă contribuție esențială la realizarea uniunii piețelor de capital. Crearea pieței unice ar facilita atât finanțarea căilor de a depăși pandemia de COVID-19, cât și finanțarea Pactului verde european. Acest lucru s-ar datora faptului că consumatorii ar putea vedea progrese suplimentare în ceea ce privește crearea unei veritabile piețe unice pe piețele financiare, chiar dacă mai există încă multe obstacole juridice și reale în calea realizării uniunii piețelor de capital. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | CESE salută abordarea potrivit căreia sectorul asigurărilor ar trebui să joace un rol mai important în finanțarea tranziției verzi. Sectorul asigurărilor ar trebui, de asemenea, să vizeze atenuarea tuturor efectelor sociale și de mediu negative ale investițiilor și activităților sale de asigurare. O legătură cu taxonomia UE este utilă. CESE solicită ca obiectivele de durabilitate socială să fie luate în considerare în mod sistematic. La urma urmei, nerespectarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor omului poate duce, de asemenea, la un risc sporit. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Propunerile prevăd simplificarea mai multor aspecte ale cadrului complex instituit prin Directiva Solvabilitate II. Acest lucru trebuie salutat. Nu se poate înțelege și se respinge propunerea ca utilizatorii unor modele interne să fie obligați să transmită rapoarte ca și cum ar utiliza formula standard. Trebuie exclusă dubla raportare. |
| --- | --- |

2.2.5.

2.3.   Acte delegate

| 2.3.1. | CESE este conștient de faptul că Comisia Europeană are dreptul de a stabili anumite norme, în special tehnice, prin acte delegate. Comisia a anunțat numeroase propuneri pe care intenționează să le pună în aplicare prin acte delegate. Aceste propuneri au o pondere deosebit de mare și o mare importanță din punct de vedere economic. Printre exemple se numără ajustarea de volatilitate, prima de echilibrare și extrapolarea, precum și decizia profund politică privind amploarea domeniului de aplicare și limitările în evaluarea riscurilor investițiilor pentru a facilita finanțarea Pactului verde. În acest context, ca și în alte domenii, CESE pledează pentru adoptarea unor chestiuni importante de politică economică în cadrul unei proceduri legislative ordinare, cu implicarea Parlamentului și consultarea societății civile, mai degrabă decât ca acte delegate. Înainte de adoptarea pachetului Solvabilitate II, Parlamentul European, Comisia Europeană și CESE ar trebui să aibă o imagine clară a conținutului și a impactului actelor delegate. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.4.   Evaluarea recalibrărilor – Evaluările impactului: Competitivitatea

| 2.4.1. | CESE propune efectuarea în următorii ani a unei evaluări complete a logicii cadrului Solvabilitate II. Condițiile-cadru s-au schimbat în multe privințe și vor continua să se schimbe, ceea ce face obligatorie evaluarea. În acest context, o verificare a situației concurențiale ar putea fi utilă pentru a determina impactul normelor modificate asupra competitivității sectorului european al asigurărilor pe piața mondială. |
| --- | --- |

2.4.1.

3.   Observații specifice

3.1.   Proporționalitate și praguri

| 3.1.1. | CESE salută abordarea stabilită de Comisia Europeană privind consolidarea principiului proporționalității. În special pentru asigurătorii de dimensiuni mai mici și mai puțin expuși la riscuri, care reprezintă o componentă importantă a diversității regionale, este important să se simplifice cadrul de reglementare foarte complex și împovărător. CESE consideră corecte revizuirea și ajustarea, bazate pe norme, ale cerințelor prevăzute de Directiva Solvabilitate II în materie de management al riscurilor și raportare. Cu toate acestea, este regretabil faptul că în modelul de afaceri al asigurătorilor se utilizează încă numai dimensiunea întreprinderilor, fără a se corela amploarea cerințelor prudențiale cu riscurile efective ale asigurătorilor. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Un punct forte al pieței europene a asigurărilor este diversitatea asigurătorilor mari și mici, de la cei activi la nivel internațional până la cei care domină într-o anumită regiune. Mare este și diversitatea formelor juridice, de societăți pe acțiuni sau cooperative. Această diversitate nu ar trebui să fie pusă în pericol de împovărare excesivă a asigurătorilor cu obligații birocratice. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Măsurile referitoare la garanții pe termen lung

| 3.2.1. | CESE sprijină intenția Comisiei Europene de a permite sectorului asigurărilor să se implice mai mult în finanțarea punerii în aplicare a Pactului verde european, în combaterea schimbărilor climatice și a consecințelor acestora, precum și în abordarea consecințelor pandemiei de COVID-19, printr-o mai bună capitalizare. Punerea în aplicare a Pactului verde european nu trebuie să eșueze din cauza finanțării insuficiente a tranziției către o economie durabilă, iar ODD nu trebuie să fie puse în pericol de insuficiența cerințelor de capital care fac în mod artificial ca anumite activități foarte poluante să devină profitabile ca investiție. Revizuirea normelor privind cerința de capital necesară va fi cheia pentru abordarea acestor aspecte. CESE consideră că este imperativ ca normele impuse prin Solvabilitate II să fie modificate numai în măsura în care obiectivele de supraveghere privind protecția persoanelor asigurate și a beneficiarilor și obiectivul stabilității financiare nu sunt puse în pericol. Obiectivul trebuie să fie găsirea unui echilibru adecvat între, pe de o parte, stimulentele acordate asigurătorilor pentru a investi în activități orientate spre obiective sociale și de mediu și, pe de altă parte, cerințele prudențiale. Acest echilibru nu este încă asigurat. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE sprijină propunerile Comisiei de atenuare a volatilității asociate cu investițiile pe termen lung prin intermediul primei de volatilitate propuse. Însă, în același timp, această primă sporește volatilitatea prin trecerea la o ajustare relativă a riscului (deducere procentuală din marjele de credit), ceea ce este contraproductiv. Nu se înțelege cu claritate motivul pentru care nu ar trebui păstrat modul actual de ajustare a riscului. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Propunerile Comisiei Europene de modificare a marjei de risc (de exemplu: costul de 5 % al ratei capitalului și excluderea factorului de lichiditate), riscul ratei dobânzii și corelația dintre riscul de marjă de credit și riscul ratei dobânzii sunt utile fără a pune în pericol obiectivele de protecție ale Solvabilitate II. Cu toate acestea, trebuie să se acorde o atenție deosebită textelor pentru instrumentele de nivel 2, deoarece propunerile care conduc la o îmbunătățire generală pot avea, de asemenea, un efect negativ asupra portofoliilor de investiții ale asigurătorilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | CESE salută, în principiu, propunerile Comisiei Europene de revizuire a criteriilor de eligibilitate pentru categoria de active a investițiilor de capital pe termen lung, asigurând în același timp stabilitatea financiară. Acest lucru va permite societăților de asigurări să beneficieze mai ușor de un tratament preferențial în materie de capital dacă ele pun la dispoziția economiei, pe termen lung, mijloace financiare, cu condiția ca acest capital să fie investit în conformitate cu obiectivele sociale și de mediu. Trebuie evitată o complexitate prea mare a normelor. Și în acest caz, evaluarea finală se poate efectua numai dacă propunerile de nivel 2 sunt cunoscute. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Comisia Europeană își anunță intenția de a prezenta o nouă metodă de extrapolare. Extrapolarea este o metodă de calcul care permite constituirea de rezerve pentru contractele de asigurare a căror durată de viață depășește perioada din viitor pentru care există informații fiabile pe piața de capital cu privire la ratele dobânzilor fără risc. Această metodă este un factor esențial pentru calcularea rezervelor si, prin urmare, a fondurilor proprii necesare. Extrapolarea este deosebit de importantă pentru asigurările de viață, dar nu numai acolo. În comunicarea sa COM(2021) 580 final, Comisia Europeană însăși admite că propunerea, pe care o va concretiza într-un act delegat ulterior, „va avea un impact semnificativ asupra resurselor de capital ale asigurătorilor de pe mai multe piețe”. Acest impact semnificativ va implica o cerință de capital suplimentar de peste 10 % pentru asigurătorii de asigurări generale în comparație cu proiecțiile anterioare, contracarând astfel complet efectele potențiale ale eliberării capitalului asigurătorilor. CESE consideră că orice decizii privind astfel de intervenții majore trebuie luate în cadrul procedurii legislative ordinare. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Analiza scenariului climatic și mandatul EIOPA (1)
  privind riscurile legate de durabilitate

| 3.3.1. | CESE sprijină pe deplin necesitatea ca asigurătorii să identifice orice expunere semnificativă la riscurile legate de schimbările climatice și să evalueze impactul pe termen mediu și lung asupra activității lor. CESE recomandă extinderea acestei analize a scenariilor la toate riscurile de mediu și aplicarea conceptului de dublă perspectivă asupra pragului de semnificație în legătură cu aceste cerințe. Asigurătorii ar trebui, de asemenea, să aibă obligația de a evalua și, după caz, de a atenua impactul operațiunilor lor asupra schimbărilor climatice și asupra mediului în general. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | CESE salută propunerea Comisiei Europene de a mandata EIOPA ca, după consultarea Comitetului european pentru risc sistemic, să propună, în cadrul unui raport depus până la 28 iunie 2023, posibile ajustări ale cerințelor de capital în domeniul riscurilor legate de durabilitate. Deși este corect ca subiecte de o asemenea amploare să fie discutate pe baze empirice, CESE consideră că termenul pentru depunerea raportului nu este suficient de ambițios. Pentru atenuarea consecințelor schimbărilor climatice sunt necesare acțiuni rapide. CESE subliniază deja că învățămintele desprinse din aceste propuneri vor fi fundamentale pentru finanțarea Pactului verde european. Prin urmare, informațiile respective nu vor fi de natură tehnică, ci politică, iar CESE consideră că acestea trebuie să fie abordate în cadrul unei proceduri legislative ordinare desfășurate cu participarea Parlamentului European. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Supravegherea la nivel de grup

| 3.4.1. | Practicile de supraveghere au evidențiat deficiențe de reglementare în ceea ce privește supravegherea la nivel de grup. CESE sprijină propunerile Comisiei Europene de a include în mod direct holdingurile de asigurare și holdingurile mixte financiare în domeniul de aplicare al cadrului de supraveghere al UE. Din punctul de vedere al consumatorului, este important să se asigure transparența prezentării externe a unui grup în ceea ce privește raporturile sale de răspundere. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Rolul asigurărilor în timpul pandemiilor și al altor evenimente perturbatoare pentru economie la scară largă

| 3.5.1. | CESE este de acord cu evaluarea Comisiei Europene potrivit căreia pandemia a evidențiat necesitatea unor informații mai clare și mai simple cu privire la condițiile asigurării și ale garanțiilor oferite consumatorilor, în special în ceea ce privește întreruperea activității și asigurarea de călătorie, precum și necesitatea de a verifica în mod constant dacă produsele de asigurare sunt în continuare în conformitate cu nevoile consumatorilor. Este la fel de important ca consumatorii să își poată exercita drepturile. Este evident că practica anterioară de supraveghere a produselor de asigurare nu a funcționat în mod corespunzător. CESE invită Comisia să solicite EIOPA să prezinte propuneri specifice privind modul în care poate fi soluționată mai eficient problema descrisă și care este cunoscută deja de mult timp. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Pandemia, efectele schimbărilor climatice de o amploare fără precedent cu care ne confruntăm în Europa și care includ incendiile forestiere, seceta, degradarea pădurilor, ploile abundente și inundațiile, precum și noi riscuri majore, cum ar fi riscurile cibernetice, ridică problema disponibilității acoperirii asigurării pentru astfel de evenimente, care nu vor rămâne singulare. CESE sprijină ferm planul Comisiei Europene de a lansa, până în 2022, un dialog privind reziliența la efectele schimbărilor climatice, care să reunească asigurători, reasigurători, organisme publice și alte părți interesate relevante. CESE încurajează implicarea în acest dialog, încă de la început, a reprezentanților societății civile. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Sistemele de garantare a asigurărilor (SGA), redresarea și rezoluția și noi măsuri de supraveghere

| 3.6.1. | Comisia Europeană nu prezintă o propunere de armonizare a multitudinii de SGA din Europa. Ea nu reușește să facă acest lucru, în pofida faptului că, în ultimă instanță, SGA oferă asiguraților și beneficiarilor o protecție importantă. Un sistem paneuropean de garantare a asigurărilor, ținând seama de natura produselor și, prin urmare, de nevoia de protecție a consumatorilor, ar spori în mod semnificativ încrederea în piața unică europeană a asigurărilor. Așa cum sugerează și EIOPA, CESE consideră că este necesară cel puțin armonizarea urgentă a unui set de principii minime privind SGA. Pe de altă parte, CESE consideră, de asemenea, așa cum a subliniat Comisia Europeană, că acest lucru ar genera o sarcină financiară considerabilă pentru piețele de asigurări din unele state membre care nu dețin încă sisteme SGA, această sarcină nefiind considerată a fi rezonabilă în această fază a redresării în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19. Ca prim pas, CESE invită Comisia Europeană să prezinte fără întârziere o propunere de instituire a unui cadru minim pentru sistemele de garantare a asigurărilor (SGA) prin care să se abordeze acest subiect, cu o perioadă adecvată de tranziție și fără a supune piețele la presiuni excesive. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Prin propunerea privind redresarea și rezoluția (2), Comisia Europeană extinde instrumentele de supraveghere pentru a permite autorităților de supraveghere să acționeze mai rapid și mai eficient în cazul unei crize corporative și, în special, în cazul unei crize emergente. Aceste instrumente includ, de asemenea, măsuri precum planul de redresare preventivă și de rezoluție, inclusiv cu implicarea la nivel de grup. Deși sunt definite instrumentele și competențele aplicabile în materie de rezoluție, nu există o distincție clară între acestea și măsurile de supraveghere stabilite deja în Directiva Solvabilitate II. În ansamblu, se pun sub semnul întrebării numeroase aspecte ale așa-numitei scări de intervenție, care și-a dovedit deja pe deplin eficiența, întrucât noile competențe de intervenție ar trebui să se aplice înaintea oricărei încălcări a cerințelor de capital de solvabilitate (SCR). CESE consideră că este indispensabil ca măsurile propuse să fie pe deplin aliniate cu reglementările privind scara de intervenție. Normele de rezoluție ar trebui să faciliteze o abordare armonizată la nivel de grup, în special în cazul grupurilor financiare mixte. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | În ceea ce privește propunerile, s-a susținut că pandemia de COVID-19, în special politica privind ratele scăzute ale dobânzii, a arătat că setul de instrumente Solvabilitate II a fost suficient pentru a face față situațiilor dificile. Deși acest lucru este, în mare măsură, adevărat, CESE nu împărtășește acest raționament. Având în vedere experiența dobândită în urma crizelor financiare din trecut, CESE consideră că este urgent să se înceapă, chiar înainte de depășirea cerințelor minime de capital, măsuri de intervenție etapizată în situații de criză la nivel de întreprindere atunci când există indicii clare că situația se deteriorează. CESE subliniază că, în procesul de concepere și punere în aplicare specifică a reglementărilor, va fi foarte important să se definească și să se delimiteze în mod clar sarcinile EIOPA și ale autorităților naționale de supraveghere. |
| --- | --- |

3.6.3.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale (EIOPA).

1

(2)  COM(2021) 582 final.

2

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/50 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și Banca Europeană de Investiții – Strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă

[COM(2021) 740 final]

(2022/C 275/09)

| Raportoare: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Raportoare:

Judith VORBACH

| Sesizare | Comisia Europeană, 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 8.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 140/5/38 |

Sesizare

Comisia Europeană, 21.1.2022

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

8.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

140/5/38

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | UE s-a confruntat cu evoluții nefavorabile și crize cu mult înainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19. În 2020, UE a intrat în „cea mai profundă recesiune economică din istoria sa”, deși provocările existente erau încă departe de a fi rezolvate. UE a adoptat măsuri de sprijin fără precedent pentru a atenua șocul și a evita o situație instabilă. Cu toate acestea, pandemia nu poate fi combătută decât la nivel transnațional, iar CESE solicită o cooperare prudentă în ceea ce privește politica UE în domeniul sănătății, o stimulare a nivelurilor de vaccinare și adoptarea unei abordări globale, pentru a avea o dezbatere deschisă la nivelul UE privind o derogare temporară și voluntară de la Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE pledează pentru o politică axată pe prosperitate și sprijină agenda UE privind „sustenabilitatea competitivă”. Cele patru dimensiuni ale sale – durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică – precum și competitivitatea, ar trebui plasate pe picior de egalitate pentru a obține efectele de consolidare preconizate și transformarea de succes. Astfel, de exemplu, echitatea și durabilitatea socială sunt elemente esențiale ale competitivității și viceversa. Cu cât este mai slabă implicarea parlamentelor, a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, cu atât mai mare este probabilitatea ca disparitățile să crească și acceptarea să scadă, în special în ceea ce privește transformarea economiei pentru atingerea neutralității climatice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Una dintre provocările noastre constă în decuplarea prosperității economice într-o măsură cât mai mare cu putință de degradarea mediului. Din nou, este necesară o abordare globală care să țină seama de toate formele de deteriorare a mediului. Angajamentele față de protejarea bunăstării sociale nu trebuie să ajungă să fie doar niște sloganuri lipsite de conținut. Este esențial să se asigure o distribuire echitabilă a eforturilor și a câștigurilor tranziției. CESE subliniază importanța unui climat de afaceri solid și a menținerii unor lanțuri valorice industriale puternice în Europa și solicită liderilor din sectorul industrial european să depună eforturi în direcția durabilității. Mecanismul de ajustare la frontieră în funcție de carbon trebuie conceput în mod eficace, iar măsurile de ajutor de stat ar trebui corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor și a obligațiilor fiscale. În cele din urmă, CESE subliniază că introducerea unor taxe de mediu nu ar trebui să implice efecte distributive regresive sau sărăcie energetică. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută propunerile Comisiei privind reformele și investițiile și promovarea unei piețe unice echitabile pentru a asigura o bază economică solidă. Măsurile de promovare a pieței unice și de îmbunătățire a mediului de afaceri sunt esențiale pentru stimularea inovării și a productivității. În plus, o abordare echitabilă a productivității constituie un factor esențial pentru competitivitate și pentru convergența ascendentă pe termen lung. Cu toate acestea, drepturile sociale și drepturile lucrătorilor sunt fundamentale, chiar dacă nu fac parte din libertățile pieței interne protejate prin constituție. CESE solicită propuneri adecvate cu privire la modul de garantare a normelor naționale care nu sunt protejate prin tratate. CESE recomandă combaterea efectelor negative ale creșterii puternice a prețurilor la energie asupra producției și distribuției și salută monitorizarea mai atentă a riscurilor piețelor financiare ce rezultă din criza climatică. Aprofundarea uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare ar trebui să consolideze canalele de finanțare, să promoveze eforturile de investiții și să sporească reziliența. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că eforturile depuse în același timp pentru o tranziție verde și digitală echitabilă și justă, care necesită condiții sociale durabile, vor constitui o bază pentru prosperitatea și reziliența viitoare. Baza pentru reziliență și creșterea favorabilă incluziunii rezidă în existența unor politici în domeniul pieței forței de muncă și a unor sisteme de protecție socială bine concepute. CESE este pe deplin de acord că statele membre ar trebui să-și intensifice eforturile pentru a îmbunătăți rezultatele învățării în cadrul sistemelor lor de educație și formare și că ar trebui asigurat accesul la învățarea pe tot parcursul vieții. CESE solicită Comisiei să controleze efectele distributive ale plăților efectuate în temeiul cadrului financiar multianual (CFM) și al NextGenerationEU (NGEU) și să asigure contribuția acestora la dezvoltarea unei economii mai verzi și digitalizate, precum și la convergența socială ascendentă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Redresarea economică și creșterea incluzivă stabilă reprezintă condiții prealabile pentru a avea bugete publice sustenabile. Politica trebuie să continue să ofere sprijin și să fie pregătită pentru a răspunde la turbulențe prelungite. CESE salută continuarea clauzei derogatorii generale. Ori de câte ori va fi eliminată, va trebui să se ia în considerare nivelurile activității economice, de ocupare a forței de muncă și de sărăcie în raport cu nivelurile anterioare crizei. În plus, CESE solicită Comisiei să prezinte orientări pentru o perioadă de tranziție înainte de intrarea în vigoare a unui cadru modernizat. CESE atrage atenția asupra promovării de politici care limitează actualele cheltuieli legate de cheltuielile sociale, educaționale și cu asigurările de sănătate și solicită politici echitabile în materie de venituri. În plus, având în vedere că supravegherea în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) a ținut seama în mod insuficient de interacțiunile dintre provocările economice emergente, CESE solicită, de asemenea, monitorizarea dezechilibrelor sociale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că intrăm într-o nouă fază a politicii economice și că procesul evolutiv al semestrului european 2022 reprezintă o șansă de a consolida durabilitatea economică, a mediului și socială. Abordarea echilibrată a agendei privind sustenabilitatea competitivă ar trebui să se reflecte în viitoarele recomandări specifice fiecărei țări, iar o mai mare implicare a partenerilor sociali și a societății civile organizate este de mult așteptată. Prin condiționarea plății granturilor în temeiul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) de conformitatea cu reformele anunțate, recomandările specifice fiecărei țări dobândesc o mai mare greutate politică. Deși accentul consolidat plasat pe principiile Pilonului european al drepturilor sociale este binevenit, măsura în care acesta se va reflecta în realitate în recomandările specifice fiecărei țări și în planurile de redresare și reziliență rămâne neclar. Guvernanța economică trebuie integrată în procesul semestrului european în așa fel încât să asigure implicarea democratică a parlamentelor, a partenerilor sociali și a societății civile organizate. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Observații generale

| 2.1. | UE s-a confruntat cu crize și evoluții economice și sociale nefavorabile încă de dinainte de izbucnirea pandemiei de COVID-19. După o lungă perioadă de încetinire a creșterii economice în urma crizei pieței financiare din 2008, economia UE și-a revenit în cele din urmă în 2014 și ulterior s-a bucurat de o perioadă de creștere economică și de creștere a ratelor de ocupare a forței de muncă. Cu toate acestea, investițiile publice au scăzut sub nivelurile necesare pentru a menține stocul de capital public stabil ca parte din PIB. Deși UE în ansamblul său este relativ prosperă potrivit standardelor globale, divergențele dintre țări și regiuni, precum și inegalitățile și disparitatea de gen din rândul societăților noastre au persistat. Amenințarea crizei climatice și provocările determinate de evoluția tehnologică au fost deja evidente. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În martie 2020, pandemia de COVID-19 și măsurile luate pentru a o limita au schimbat situația în mod dramatic. UE a intrat în „cea mai profundă recesiune economică din istoria sa” (1), deși provocările existente erau departe de a fi rezolvate. Însă nu doar pandemia și impactul aferent au fost fără precedent – UE a adoptat, de asemenea, o gamă de măsuri de solidaritate fără precedent pentru a atenua dificultățile, incluzând activarea clauzei derogatorii generale și a instrumentului SURE (2). CESE apreciază în mod deosebit faptul că UE a reușit să elaboreze și să adopte o astfel de inițiativă atât de amplă precum NGEU în mijlocul unei crize atât de grave. Această inițiativă nu ar trebui doar să contribuie la depășirea crizei, ci și – pe bună dreptate – la abordarea procesului de tranziție. Efectul de stimulare a încrederii al abordării politice globale favorabile și axate pe coeziune a reușit să atenueze repercusiunile socioeconomice ale crizei, care altfel ar fi putut duce la destabilizarea economică și politică. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Legătura strânsă dintre economie și pandemie a devenit evidentă și în urma revenirii economice generate de îmbunătățirea situației epidemiologice la jumătatea anului 2021. Previziunile din toamna anului 2021 prevăd o trecere de la redresare la expansiune și o rată a creșterii de 4,3 % în 2022, în timp ce se preconizează că crearea de locuri de muncă va urma acest impuls (3). În contextul noului val al pandemiei și al variantei Omicron, această perspectivă pozitivă ar putea, din nefericire, să nu se realizeze. CESE atrage atenția asupra nivelului ridicat al incertitudinii și asupra impactului semnificativ al pandemiei asupra activității economice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Combaterea pandemiei și prevenirea noilor variante de virus nu se pot realiza doar la nivel național. În schimb, este nevoie de o abordare transnațională. CESE solicită o cooperare strânsă și prospectivă privind politica UE în domeniul sănătății, care nu doar că va contribui la depășirea crizei sanitare, ci va atenua, de asemenea, impactul ei asupra economiei. CESE recomandă menținerea creșterii nivelurilor de vaccinare ca principală prioritate și solicită o abordare globală, nu în ultimul rând întrucât aprovizionarea suficientă cu vaccinuri la nivel mondial este și în interesul propriu al UE. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să organizeze o dezbatere deschisă la nivelul UE privind o derogare temporară și voluntară de la Acordul TRIPS care să se aplice vaccinurilor, tratamentelor și testelor de COVID-19 (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE salută abordarea multidimensională a agendei privind „sustenabilitatea competitivă”, prezentată în Analiza anuală a creșterii. Acest lucru este în concordanță cu o abordare politică axată pe prosperitate, susținută de CESE în avizele sale anterioare, care solicită luarea în considerare a mai multor obiective: durabilitatea mediului și socială, creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, ocuparea integrală a forței de muncă și înalta calitate a locurilor de muncă, distribuția echitabilă, sănătatea publică și calitatea vieții, stabilitatea piețelor financiare, stabilitatea prețurilor, comerțul echilibrat bazat pe structuri industriale și economice echitabile și competitive și stabilitatea finanțelor publice. Aceste obiective sunt, la rândul lor, în concordanță cu obiectivele prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și sunt strâns interconectate. De exemplu, o abordare a creșterii durabile care depășește unicul obiectiv al creșterii PIB-ului este esențială pentru realizarea unei economii neutre din punct de vedere climatic până în 2050. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În plus, cele patru dimensiuni ale agendei privind sustenabilitatea competitivă – durabilitatea mediului, productivitatea, echitatea și stabilitatea macroeconomică – sunt strâns interconectate și la fel de importante. Toate sunt piese ale unui singur puzzle, iar una nu poate exista fără celelalte, niciuna dintre ele nefiind subordonată alteia. Comisia subliniază, pe bună dreptate, că aceste dimensiuni ar trebui să se consolideze reciproc. CESE salută acest aspect, dar atrage atenția și asupra pericolului de a genera o contractare a economiei. Cu cât este mai slabă implicarea parlamentelor, a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, cu atât mai mare este probabilitatea că vor exista disparități între aceste patru dimensiuni. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE subliniază, de asemenea, că nu numai cele patru dimensiuni sunt interconectate: și competitivitatea este strâns legată de acestea, fiind la fel de importantă, alături de un comerț echilibrat, care este unul dintre obiectivele economice esențiale. Astfel, de exemplu, echitatea și durabilitatea socială sunt elemente esențiale ale competitivității și viceversa. Modelul social european și, în special, Pilonul european al drepturilor sociale sunt elemente centrale ale competitivității UE. De asemenea, din perspectiva opusă, un comerț echilibrat, bazat pe o structură industrială și economică echitabilă și competitivă, este o condiție prealabilă importantă pentru creșterea favorabilă incluziunii, echitatea și durabilitatea socială a UE. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații specifice

3.1.   Durabilitatea mediului

| 3.1.1. | Una dintre principalele provocări ale acestui secol este decuplarea, pe cât posibil, a prosperității economice de punerea în pericol sau de distrugerea mediului. CESE este pe deplin de acord cu Comisia cu privire la faptul că schimbările climatice și degradarea mediului necesită măsuri imediate. Deși sprijină pe deplin obiectivul de combatere a crizei climatice, CESE solicită o abordare globală care să țină seama de toate formele de deteriorare a mediului, precum amenințările la adresa biodiversității, a apei și a solului, poluarea apei și deșeurile nucleare și alte tipuri de deșeuri toxice. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pe bună dreptate, Comisia subliniază dimensiunile sociale și economice ale acestei tranziții și evidențiază importanța protejării prosperității și a bunăstării. CESE subliniază că este extrem de important ca aceste declarații să nu ajungă să fie doar niște sloganuri și invită Comisia să furnizeze o analiză detaliată a impactului pe care tranziția îl va avea asupra ocupării forței de muncă și a competențelor (5). Este esențial, de asemenea, să se asigure o distribuire echitabilă a eforturilor și a câștigurilor tranziției. Pentru a se realiza acest lucru, CESE subliniază rolul esențial al dialogului social, respectarea deplină a autonomiei partenerilor sociali, consolidarea negocierilor colective, buna guvernanță corporativă, cu participarea lucrătorilor (6), implicarea partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul de elaborare a politicilor. Acest lucru nu numai că va asigura asumarea responsabilității, ci – în lumina celor de mai sus – este imperativ pentru a asigura un proces de tranziție echilibrat și favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | O astfel de implicare trebuie să fie accelerată, în special în cadrul pachetului legislativ „Fit for 55” („Pregătiți pentru 55”), care conține un număr mare de propuneri de politici foarte ambițioase. CESE subliniază importanța menținerii unor lanțuri valorice industriale solide în Europa și solicită liderilor din sectorul industrial european să depună eforturi pentru a asigura durabilitatea mediului. Propunerea privind un „mecanism de ajustare la frontieră în funcție de carbon” are potențialul de a consolida ocuparea forței de muncă în cadrul întreprinderilor transformate care respectă mediul și, prin urmare, este esențială și trebuie concepută în mod eficace. În contextul oricărui tip de reorientare către taxe de mediu, cum ar fi perceperea de taxe pe activitățile poluante, este imperativ să se prevină efectele distributive regresive și sărăcia energetică. În acest context ar trebui abordată sarcina fiscală asupra veniturilor salariale. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Comisia subliniază că realizarea obiectivelor ambițioase ale agendei UE privind Pactul verde va necesita investiții semnificative în valoare de aproximativ 520 de miliarde EUR pe an. Vor fi necesare investiții suplimentare pentru a însoți tranzițiile de pe piața forței de muncă. În acest context, CESE subliniază nevoile suplimentare de investiții generate de tranziția digitală, precum și în domeniul asistenței medicale, al educației și formării, al protecției sociale și al cercetării și dezvoltării. CESE subliniază că, pentru a asigura un nivel suficient al investițiilor, este vital să se redirecționeze și să se accelereze investițiile private și cele publice. În orice caz, asigurarea cu succes a durabilității mediului reprezintă un bun public care prezintă riscul unei disfuncționalități a pieței. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Investițiile private joacă un rol esențial în circuitul economic menit să promoveze dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă. Investițiile și inovarea din sectorul privat, în special, sunt necesare pentru a atinge obiectivul durabilității mediului, de exemplu în domeniul bateriilor noi pentru autoturisme și al producției de oțel cu emisii zero de CO2. CESE subliniază necesitatea unui climat de afaceri solid și salută eforturile de a canaliza finanțarea privată către reziliența la schimbările climatice și durabilitatea mediului, astfel cum se prevede în noua strategie privind finanțarea durabilă (7). CESE sprijină, de asemenea, rolul sectorului public – în special InvestEU și măsurile aferente NGEU – în sprijinirea investițiilor private prin furnizarea de sprijin specific, cu respectarea deplină a articolului 107 din TFUE. Cu toate acestea, CESE solicită ca măsurile de ajutor de stat să fie corelate cu crearea de locuri de muncă de calitate și cu respectarea drepturilor lucrătorilor, a standardelor de mediu și a obligațiilor fiscale. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Productivitatea

| 3.2.1. | Productivitatea se referă la eficiența producției economice și este, în mod esențial, definită de raportul dintre intrări și ieșiri. Creșterea productivității într-un mod echitabil și durabil contribuie la competitivitate, prosperitate și convergență ascendentă pe termen lung. Cu toate acestea, eforturile depuse pentru productivitate într-un mod inechitabil și nesustenabil ar putea duce la o presiune mai mare asupra angajaților și angajatorilor, afectând durabilitatea mediului, denaturând concurența, sporind inegalitățile și îngreunând procesul de tranziție. În lumina acestor concluzii, CESE salută abordarea Comisiei de a consolida productivitatea într-un mod orientat spre prosperitate, prin promovarea tehnologiilor avansate și a inovării, prin consolidarea competențelor cetățenilor, prin accelerarea măsurilor din domeniul formării și educației, prin consolidarea transferului și a valorificării cunoștințelor, precum și prin promovarea utilizării eficiente a resurselor. CESE subliniază în special faptul că durabilitatea socială este, de asemenea, un element important al unei abordări echitabile a productivității. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | CESE evidențiază nevoia unor noi investiții, în general, și în special în sectorul digital și sprijină în mod explicit apelul Comisiei ca planurile de redresare și reformă să se concentreze și pe construirea și utilizarea capacităților digitale de vârf. Într-adevăr, MRR poate și ar trebui să ajute statele membre să realizeze investiții și reforme care – printre altele – să facă posibile inteligența artificială, calculul de înaltă performanță, securitatea cibernetică, componentele microelectronice și electronice și conectivitatea securizată. Pe lângă stimularea competențelor digitale la toate nivelurile, aceste măsuri vor oferi un teren solid pentru consolidarea productivității și a competitivității și, prin urmare, vor promova o bază economică solidă și prosperitatea pe termen lung. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | O piață unică echitabilă și funcțională promovează creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și ocuparea forței de muncă. CESE este de acord cu opinia Comisiei conform căreia respectarea statului de drept, existența unor sisteme de justiție de calitate și eficiente, a unor structuri anticorupție eficace, a unei administrații eficiente, inclusiv a administrației fiscale și a unor cadre de combatere a spălării banilor și a fraudei sunt factori importanți pentru îmbunătățirea mediului de afaceri și pentru protejarea concurenței loiale între întreprinderi. Din nefericire, există încă un dezechilibru între, pe de o parte, libertățile economice, și, pe de altă parte, drepturile sociale și cele de pe piața muncii. Drepturile sociale și drepturile lucrătorilor sunt fundamentale, chiar dacă nu fac parte din libertățile pieței interne protejate prin constituție. Drepturile naționale de protecție în favoarea angajaților sunt uneori clasificate ca bariere administrative în calea pieței. În consecință, mulți lucrători percep piața internă ca o amenințare. CESE solicită propuneri adecvate cu privire la modul de remediere a acestui dezechilibru și de garantare a normelor naționale care nu sunt protejate prin tratate. În plus, CESE recomandă ferm ca eforturile din cadrul inițiativei „Dincolo de PIB” să fie continuate în mod consecvent (8). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | CESE recomandă cu fermitate abordarea efectelor economice și distributive negative ale creșterii prețurilor la energie. Această creștere rapidă a prețurilor poate fi cauzată de reluarea puternică a activității economice și de întreruperile legate de aprovizionare și se poate echilibra atunci când dezvoltarea economică devine mai stabilă. Cu toate acestea, ea pune o povară imediată asupra producției și a competitivității industriei. În plus, prețurile angro ridicate ale energiei ar putea afecta prețurile cu amănuntul, ceea ce ar determina o și mai mare creștere a prețurilor la alimente. Chiar dacă aceste efecte sunt tranzitorii, ele pot crea presiuni în sens descrescător asupra puterii de cumpărare a salariilor, în așa fel încât gospodăriile cu venituri mai reduse ar putea fi expuse sărăciei. CESE sprijină eforturile de contracarare a acestor evoluții. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Echitatea

| 3.3.1. | Cu mult timp înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19, protecția socială precară, dezechilibrele și inegalitățile au constituit o problemă. Având în vedere că peste 20 % dintre cetățenii UE sunt expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială, în 2016, BCE a ajuns la concluzia că distribuția bogăției nete este „foarte asimetrică” (9). Conform Raportului Băncii Mondiale privind sărăcia (2018) (10), puțin peste un miliard de persoane au fost scoase din sărăcia absolută în ultimele trei decenii, în mare parte datorită reducerii sărăciei în China. Pandemia a încetinit această tendință pozitivă. Cu toate acestea, bogăția este încă concentrată în partea superioară a clasamentului, iar cei foarte bogați au continuat de fapt să se îmbogățească în ultimii 25 de ani (11). Comisia atrage atenția, pe bună dreptate, asupra creșterii inegalităților cauzate de pandemie. Inegalitățile nu sunt doar o problemă în sine, ci reduc și dezvoltarea economică prin frânarea cererii private și servind drept teren fertil pentru tensiunile sociale. Astfel, îmbunătățirea calității locurilor de muncă, o bună remunerație și condiții bune de muncă, ocuparea forței de muncă în rândul grupurilor defavorizate și dreptul la negociere colectivă sunt esențiale. CESE subliniază importanța respectării relațiilor industriale naționale și a autonomiei partenerilor sociali în momentul promovării unor astfel de politici. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | CESE apreciază afirmația Comisiei conform căreia echitatea trebuie să se afle în centrul redresării. Date fiind inegalitățile problematice, cifrele îngrijorătoare ale sărăciei și tensiunile politice, aspecte precum durabilitatea socială, egalitatea de gen, egalitatea de șanse, nediscriminarea și distribuția echitabilă sunt obiective importante în sine. Prin urmare, CESE recomandă ferm să se pună accentul nu numai pe tranziția verde și pe cea digitală, așa-numita „dublă tranziție”, ci și pe durabilitatea socială. CESE subliniază că eforturile depuse în același timp pentru o tranziție verde și digitală echitabilă și justă, care necesită condiții sociale durabile, vor constitui o bază pentru prosperitatea și reziliența viitoare. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Politicile active bine concepute în domeniul pieței forței de muncă, serviciile publice de ocupare a forței de muncă și sistemele de protecție socială, care ajută oamenii să își mențină nivelul de trai în perioade de turbulențe economice, dar și în cazul unor nevoi individuale, constituie baza rezilienței și a creșterii favorabile incluziunii. Punerea în aplicare a măsurilor de retenție a locurilor de muncă, precum schemele de reducere a timpului de muncă, a contribuit în mod decisiv la combaterea efectelor negative ale crizei asupra piețelor forței de muncă. Însă, deși sprijinul pentru venit și plasele de siguranță socială au împiedicat o scădere considerabilă a veniturilor, pandemia de COVID-19 a evidențiat și lacunele legate de accesul la protecție socială. CESE solicită o convergență socială ascendentă, care să contribuie la reziliența generală a UE la crize. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | O atenție deosebită trebuie acordată și impactului social al tranziției digitale, nu în ultimul rând pentru că pandemia a accelerat acest proces. CESE salută evidențierea de către Comisie – printre altele – a accesului inegal la învățarea online, ce poate avea consecințe pe termen lung, inclusiv un nivel scăzut al competențelor de bază, putând, prin urmare, exacerba inegalitățile din domeniul educației. CESE este pe deplin de acord că statele membre ar trebui să-și intensifice eforturile de a îmbunătăți rezultatele învățării în cadrul sistemelor lor de educație și formare. Pentru a aborda necorelarea competențelor și pentru a preveni decalajele sociale din ce în ce mai mari, trebuie recunoscut dreptul la învățare pe tot parcursul vieții și trebuie asigurat accesul la acesta. Aceste măsuri trebuie sprijinite printr-o finanțare publică care să ajute întreprinderile responsabile să desfășoare activități de formare de calitate pe tot parcursul vieții. Pentru a reduce decalajul digital, ar trebui acordată o atenție deosebită accesibilității serviciilor digitale pentru persoanele cu handicap și pentru persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Noul cadru financiar multianual (CFM) și NextGenerationEU (NGEU), în special Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), se ridică la 1 824 de miliarde EUR, care vor sprijini statele membre în gestionarea provocărilor actuale. CESE solicită Comisiei să analizeze dacă măsurile politice proclamate sunt puse în aplicare în mod adecvat, în așa fel încât obiectivele tranziției verzi și ale celei digitale să fie promovate în mod concret prin alocarea fondurilor. Mai presus de toate, cheltuielile deja planificate nu ar trebui să fie acceptate în cadrul planurilor naționale de redresare și reziliență. Acest lucru ar contribui, de asemenea, la evitarea necesității de a majora contribuțiile naționale sau de a reduce cheltuielile din bugetul UE. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | În plus, efectele distributive ale plăților fondurilor și impactul lor social trebuie, de asemenea, monitorizate atent pentru a garanta că ele contribuie la convergența socială ascendentă. Comisia atrage atenția pe bună dreptate asupra diferitelor aspecte ale impactului asimetric al crizei asupra diferitelor grupuri de populație, sectoare și regiuni. Prin urmare, CESE solicită eforturi deosebite pentru a proteja gospodăriile cu venituri reduse și medii și persoanele vulnerabile, care sunt cele mai afectate de orice criză și de procesul de tranziție. Investițiile ar trebui finanțate cu condiția ca ele să ducă la crearea netă de locuri de muncă și să respecte drepturile lucrătorilor. În ansamblu, este important ca generațiile viitoare să aibă de câștigat de pe urma cheltuielilor de astăzi. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Stabilitatea macroeconomică

| 3.4.1. | Șocul pandemiei nu doar că a sporit vulnerabilitățile preexistente și a dus la un regres în ceea ce privește reducerea dezechilibrelor dintre statele membre, ci a sporit și incertitudinile. Prin urmare, economia și politica monetară trebuie nu doar să continue să ofere sprijin, ci și să fie agile și pregătite să reacționeze la orice turbulență sau șoc și să asigure reziliența UE. Prin urmare, CESE salută menținerea în continuare a clauzei derogatorii generale. În momentul în care va fi eliminată, va trebui să se ia în considerare nivelul activității economice, precum și cifrele legate de ocuparea forței de muncă și de sărăcie în raport cu nivelurile anterioare crizei. În plus, politicile fiscale la nivel național și la nivelul UE, precum și politicile monetare ar trebui coordonate în mod prudent, pentru a consolida reciproc efectele vizate în materie de sprijinire și stabilizare. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | CESE solicită o trecere la o guvernanță economică axată pe prosperitate, astfel cum se subliniază în diverse avize (12). Prin urmare, după ce a fost oprită din cauza pandemiei, era momentul de a relansa revizuirea cadrului de guvernanță economică, pentru a promova politici fiscale adecvate atât în perioadele propice, cât și în cele neprielnice. Deficiențele actualului cadru fiscal au fost deja evidente în 2020, iar criza implică provocări și mai grave. O analiză sugerează că criteriul deficitului nu va fi îndeplinit de 23 de state membre, iar criteriul datoriei nu va fi îndeplinit de 13 state membre. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | CESE este de acord cu Comisia cu privire la necesitatea abținerii de la inițierea unei proceduri de deficit excesiv împotriva oricărui stat membru și cu privire la recomandarea ei ca statele membre să continue să ofere sprijin bugetar, protejând în același timp sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu, atunci când condițiile economice permit acest lucru. Acest lucru este în concordanță cu solicitarea CESE de a sprijini creșterea durabilă, permițând astfel consolidarea finanțelor publice (13). Cu toate acestea, CESE solicită și recunoașterea necesității urgente de a intensifica investițiile pentru a aborda procesul de tranziție. Mai mult, înainte de intrarea în vigoare a cadrului revizuit, Comisia ar trebui să prezinte orientări pentru o perioadă de tranziție, timp în care nu ar trebui declanșată procedura de deficit excesiv, și cu posibilitatea de a utiliza „clauza privind evenimentele neobișnuite” pe o bază specifică fiecărei țări (14). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | CESE este de acord cu opinia Comisiei conform căreia este posibil ca supravegherea în cadrul procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) să nu fi luat suficient în considerare interacțiunile dintre noile provocări economice emergente, mai ales presiunile asupra mediului (15). În plus, dezechilibrele sociale trebuie monitorizate pentru a contrabalansa predominanța cerințelor fiscale și macroeconomice (16). Întrucât dezechilibrele sociale și de ocupare a forței de muncă pot avea efecte transfrontaliere negative, este important ca acestea să fie detectate și corectate într-un stadiu incipient. Nu în ultimul rând, CESE salută activitatea Comisiei privind „înverzirea” bugetelor. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Redresarea economică și creșterea favorabilă incluziunii și stabilă reprezintă condiții prealabile pentru a avea bugete publice sustenabile și pentru crearea de rezerve bugetare. Întrucât investițiile publice finanțate la nivel național vor continua să joace un rol esențial, aplicarea „regulii de aur”, fără a pune în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen mediu și valoarea monedei euro, este esențială pentru reușita procesului de tranziție. Totodată, în contextul unui nivel ridicat de incertitudine, CESE avertizează și asupra reducerii cheltuielilor curente legate de aspectele sociale, educaționale și de asigurările de sănătate. Buna funcționare a stabilizatorilor automați este esențială pentru prevenirea dificultăților sociale, pentru stabilizarea cererii și pentru a asigura reziliența împotriva oricărei crize. Pe de altă parte, politicile fiscale neloiale, alături de frauda fiscală și de planificarea fiscală agresivă pun în pericol marja de manevră fiscală necesară pentru a reacționa la șocuri și pentru a gestiona procesul de tranziție. Prin urmare, observațiile Comisiei privind partea de venituri sunt binevenite. Acest lucru este valabil și pentru reformele propuse în contextul MRR, în ceea ce privește creșterea eficienței administrației fiscale în vederea îmbunătățirii colectării impozitelor și a reducerii costurilor de asigurare a conformității pentru întreprinderi și persoane fizice. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Un aspect important al stabilității macroeconomice este stabilitatea piețelor financiare. Aprofundarea uniunii piețelor de capital și a uniunii bancare ar trebui să se concentreze pe consolidarea canalelor de finanțare și pe promovarea contribuției sectorului privat la eforturile de investiții. Astfel, CESE solicită găsirea unui echilibru adecvat între partajarea riscurilor și reducerea riscurilor și, mai ales, salută eforturile de consolidare a monitorizării riscurilor sistemice generate de criza climatică. În plus, este oportun să se acorde atenția cuvenită riscurilor legate de durabilitatea socială, care pun în pericol coeziunea socială ca urmare a amplificării diferențelor de distribuție. De asemenea, reglementarea piețelor financiare ar trebui să acorde prioritate eficienței în detrimentul complexității și să ofere un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

3.4.6.

3.5.   Semestrul european evoluează

| 3.5.1. | CESE subliniază că, odată cu NGEU, UE ajunge la o nouă fază a politicii economice și face un pas decisiv înainte înspre solidaritate. Procesul evolutiv al semestrului european 2022 reprezintă o șansă de a consolida durabilitatea economică, a mediului și socială. CESE solicită un angajament pentru promovarea unei creșteri durabile și favorabile incluziunii, a unei ocupări depline a forței de muncă și a creării de locuri de muncă de calitate, precum și pentru consolidarea decisivă a orientării sale democratice. În plus, este așteptată de mult timp o mai mare implicare a partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul semestrului european. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Integrarea MRR în semestrul european îi conferă acestuia o și mai mare semnificație. De asemenea, corelarea conformității cu reformele – prevăzute în planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR) și bazate în mare măsură pe recomandările specifice fiecărei țări – și plata tranșelor conferă mai multă importanță politică recomandărilor specifice fiecărei țări. Acest lucru face obligatorie implicarea mai strânsă a partenerilor sociali și a societății civile organizate în elaborarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență. CESE solicită stabilirea unor standarde minime pentru o astfel de consultare (17). Normele stricte ale politicii de coeziune privind consultarea părților interesate și, în special, principiul parteneriatului ar trebui cel puțin considerate ca un model pentru procedurile MRR (18). |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Diverse studii empirice subliniază că cea mai mare parte a recomandărilor specifice fiecărei țări s-a axat pe stimularea competitivității și pe consolidarea bugetelor publice. CESE solicită Comisiei să continue abordarea echilibrată a agendei privind sustenabilitatea competitivă, în special în ce privește viitoarele recomandări specifice fiecărei țări. Ar trebui să se pună un accent deosebit pe recomandarea de reforme, cum ar fi politicile active și favorabile incluziunii privind piața forței de muncă și privind sistemele de învățare pe tot parcursul vieții, inclusiv programe de recalificare și de sprijinire a schimbării carierei, care să cuprindă și grupurile defavorizate, cum ar fi persoanele cu handicap și persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | În special, CESE salută rezultatul Summitului de la Porto, și anume, faptul că tabloul de bord social revizuit ar trebui să contribuie la monitorizarea progreselor înregistrate în direcția punerii în aplicare a principiilor Pilonului european al drepturilor sociale și la integrarea monitorizării în procesul semestrului european. Prin urmare, este binevenită concentrarea tot mai mare a Raportului comun privind ocuparea forței de muncă pentru 2022 asupra principiilor pilonului, împreună cu faptul că acesta include în analiza sa obiectivele principale pentru 2030 și indicatorii principali ai tabloului de bord social revizuit. Cu toate acestea, măsura în care aceste concluzii se vor reflecta în recomandările specifice fiecărei țări și în planurile de redresare și de reziliență rămâne neclară. În plus, obiectivele de dezvoltare durabilă ar trebui să servească drept puncte de referință. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | CESE solicită, de asemenea, reforme care să garanteze că fondurile UE sunt absorbite în mod eficace, de exemplu prin consolidarea capacităților tehnice ale administrațiilor publice de a gestiona proiectele de investiții, sisteme de achiziții publice bazate pe principiul ofertelor celor mai avantajoase din punct de vedere economic în locul principiului celor mai ieftine, ținând seama de aspectele legate de forța de muncă, sociale și de mediu și, nu în ultimul rând, prin reforme menite să elimine alte bariere nemonetare din calea unei politici de investiții eficace. În special, CESE solicită Comisiei să împiedice orice utilizare abuzivă a fondurilor și să prevină corupția. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Guvernanța economică și, în special, normele cadrului de politică bugetară trebuie integrate în procesul semestrului european, în așa fel încât să se asigure implicarea democratică a Parlamentului European, a parlamentelor naționale, a partenerilor sociali și a societății civile organizate. În plus, aceasta ar trebui reformată și pentru a promova un dialog multilateral și democratic privind provocările macroeconomice, sociale și de mediu și pentru a sprijini coordonarea politicilor. |
| --- | --- |

3.5.6.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Previziunile economice ale Comisiei Europene din primăvara anului 2020.

1

(2)  Instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență.

2

(3)  Previziunile din toamna anului 2021.

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Mai puternici după pandemie – Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19” (JO C 152, 6.4.2022, p. 116).

4

Mai puternici după pandemie – Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19

(5)  Avizul CESE pe tema „Pregătiți pentru 55”: Îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică (JO C 275, 18.7.2022, p. 101).

5

„Pregătiți pentru 55”: Îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică

(6)  Avizul CESE pe tema „Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice” (JO C 10, 11.1.2021, p. 14).

6

Dialogul social ca pilon important al sustenabilității economice

(7)  Avizul CESE pe tema „Strategia reînnoită privind finanțarea durabilă” (JO C 152, 6.4.2022, p. 97).

7

Strategia reînnoită privind finanțarea durabilă

(8)  Context – Dincolo de PIB, Comisia Europeană.

8

(9)  Banca Centrală Europeană, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave (Sondaj privind finanțele și consumul gospodăriilor: rezultatele celui de-al doilea val), nr. 18/decembrie 2016.

9

The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave

(10)  Grupul Băncii Mondiale: Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview, figura 01; p. 2.

10

Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview

(11)  Raportul privind inegalitățile de la nivel mondial 2022 prezintă cele mai recente și complete date privind inegalitatea la nivel mondial.

11

(12)  Avizele CESE „Evaluarea guvernanței economice 2020” (JO C 429, 11.12.2020, p. 227) și „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

12

Evaluarea guvernanței economice 2020

Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă

(13)  Avizul CESE „Evaluarea guvernanței economice 2020” (JO C 429, 11.12.2020, p. 227).

13

Evaluarea guvernanței economice 2020

(14)  Avizul CESE „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

14

Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă

(15)  COM(2021) 662 final.

15

(16)  Avizul CESE pe tema „Pilonul european al drepturilor sociale” (JO C 286, 16.7.2021, p. 13).

16

Pilonul european al drepturilor sociale

(17)  Rezoluția CESE „Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență” (JO C 155, 30.4.2021, p. 1).

17

Participarea societății civile organizate la planurile naționale de redresare și reziliență

(18)  Avizul CESE „Rolul politicii de coeziune în combaterea inegalităților – complementarități/suprapuneri cu Mecanismul de redresare și reziliență” (JO C 517, 22.12.2021, p. 1).

18

Rolul politicii de coeziune în combaterea inegalităților – complementarități/suprapuneri cu Mecanismul de redresare și reziliență

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/58 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/58

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor de prezentare a HERA, Autoritatea Europeană pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară, următorul pas către realizarea uniunii europene a sănătății

[COM(2021) 576 final]

(2022/C 275/10)

| Raportor: | domnul Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Ioannis VARDAKASTANIS

| Sesizare | Comisia Europeană, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 10.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 230/3/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 28.10.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

10.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

230/3/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Pandemia de COVID-19 a demonstrat nevoia unei mai bune coordonări a Uniunii Europene (UE) și a statelor sale membre pentru a combate crizele în domeniul sănătății publice, înainte ca acestea să aibă loc, pe durata lor și ulterior. Lacunele în ceea ce privește pregătirea și răspunsul la pandemie au fost remarcate de cetățenii care trăiesc în Europa atât la nivelul UE, cât și la nivel național, regional și local. În momentul în care pandemia s-a răspândit în întreaga Europă, instituțiile și organismele UE nu erau echipate pentru coordonarea adecvată a acțiunilor cu statele membre și pentru instituirea rapidă și eficace a unor măsuri menite să protejeze viața populației. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prin crearea Autorității Europene pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) și prin plasarea sănătății publice și a echității în materie de sănătate în centrul deciziilor sale, UE și statele sale membre vor putea asigura o mai bună pregătire și un răspuns mai bun în cazul unor urgențe sanitare transfrontaliere, prezente și viitoare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută instituirea rapidă de către Comisia Europeană a HERA, pe baza lucrărilor lansate de planul de pregătire pentru bioapărare creat în februarie 2021, ca Incubator al HERA (1). Este necesară o acțiune rapidă pentru a răspunde răspândirii și impactului pandemiei de COVID-19, inclusiv multiplelor valuri de infecții și spitalizări cu care se confruntă toate statele membre și care rămân o realitate în prezent. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Cu toate acestea, măsurile rapide nu ar trebui să afecteze democrația și echitatea în materie de sănătate. Crearea unei noi structuri permanente a UE de o asemenea importanță, care să funcționeze cu un buget public substanțial, nu ar trebui să se bazeze pe clauze excepționale rezervate crizelor acute. CESE este deosebit de preocupat de rolul foarte limitat acordat de HERA Parlamentului European, autorităților regionale, organismelor de asigurări de sănătate și organizațiilor societății civile, inclusiv partenerilor sociali, cum ar fi sindicatele care reprezintă lucrătorii din sectorul sănătății, precum și organizațiilor din domeniul sănătății publice, al pacienților și al egalității, furnizorilor de servicii, infrastructurii non-profit și instituțiilor de cercetare fără scop comercial. CESE consideră că acestor părți interesate trebuie să li se atribuie un rol activ în cadrul activității HERA. În special, CESE subliniază rolul esențial jucat de profesioniștii din prima linie, în special de cei care lucrează în sectoarele asistenței medicale și de voluntari, în răspunsul la pandemia de COVID-19. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deși CESE recunoaște importanța industriei în combaterea urgențelor sanitare, trebuie garantat un echilibru echitabil pentru a asigura că sănătatea publică și interesele grupurilor vulnerabile se află în centrul pregătirii și răspunsului UE. CESE solicită Comisiei să se asigure că Parlamentul European, partenerii sociali și organizațiile societății civile sunt implicați în consiliul de administrație și în forumul consultativ al HERA într-un mod semnificativ. CESE solicită crearea unui subgrup al Forumului consultativ, pe picior de egalitate cu forumul comun de cooperare industrială. CESE și Comitetul Regiunilor ar trebui să fie reprezentați în acest subgrup. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este deosebit de îngrijorat de lipsa transparenței și a deschiderii în ceea ce privește actuala configurare a HERA. Deși Comisia oficializează măsurile ad-hoc introduse în timpul pandemiei, aceasta nu reușește să confere o mai mare transparență procesului său decizional. Guvernanța transparentă a finanțării publice și a cooperării cu partenerii privați este esențială pentru consolidarea încrederii în gestionarea urgențelor sanitare. CESE recomandă să se acorde mai multă atenție asigurării unei transparențe depline în ceea ce privește fondurile alocate și cheltuite de HERA și prin intermediul acesteia, contractelor deschise și posibilității ca societatea civilă să fie implicată în supravegherea aspectelor financiare ale autorității. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Alte măsuri sunt, de asemenea, importante pentru a asigura faptul că măsurile de pregătire și răspuns, inclusiv implementarea contramăsurilor medicale, sunt realizate cu succes în statele membre. CESE consideră că HERA ar trebui să asigure o mai bună coordonare a campaniilor de comunicare legate de prevenirea urgențelor în domeniul sănătății publice și de răspunsul la acestea, inclusiv prin vizarea persoanelor care sunt cele mai expuse riscului și prin colaborarea cu autoritățile locale, inclusiv în ceea ce privește educația și formarea în materie de știință și vaccinare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Dimensiunea internațională a amenințărilor sanitare transfrontaliere trebuie, de asemenea, abordată. CESE consideră că HERA trebuie să joace un rol important în acțiunile globale de combatere a amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății și a pandemiilor, în special prin intermediul COVAX, precum și al noilor medicamente și terapii candidate, precum și prin consolidarea și sprijinirea arhitecturii securității sanitare la nivel mondial. HERA ar trebui să se angajeze să colaboreze cu actorii globali, inclusiv cu Organizația Mondială a Sănătății, pentru a face schimb de informații și pentru a sprijini accesul global la vaccinuri și la alte contramăsuri medicale. CESE solicită Comisiei să conducă o dezbatere deschisă la nivel european cu privire la o derogare voluntară temporară de la Acordul TRIPS, care s-ar aplica vaccinurilor, tratamentelor și testelor împotriva COVID-19, pentru a permite intensificarea producției mondiale de vaccinuri și reducerea costurilor pentru a asigura accesul cetățenilor din întreaga lume. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | HERA a fost prezentată ca o structură flexibilă care va fi adaptată, în funcție de necesitate, în urma unei revizuiri aprofundate prevăzute pentru 2025. Este esențial ca preocupările generate cu privire la structura, funcționarea și controlul HERA să fie abordate cât de curând cu putință, iar impactul măsurilor adoptate de autoritate să fie monitorizate periodic în contextul actualei pandemii. CESE recomandă ca, în cadrul revizuirii din 2025, Comisia să aibă în vedere transformarea HERA într-o autoritate publică independentă în afara Comisiei, printr-o procedură legislativă care să implice Parlamentul European în calitate de colegiuitor și după consultări cu organizațiile societății civile, inclusiv cu partenerii sociali. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În cele din urmă, CESE solicită Comisiei să se asigure că eforturile financiare depuse pentru finanțarea HERA nu conduc la scăderea investițiilor în alte obiective ale programului EU4Health, în special Planul de combatere a cancerului. După ani de austeritate, politicile de sănătate și sistemele de sănătate continuă să aibă nevoie de investiții majore. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE sprijină angajamentul și inițiativele instituțiilor europene, inclusiv cele ale Comisiei, care au ca scop construirea unei uniuni europene a sănătății și garantarea bunăstării durabile a cetățenilor săi. O abordare bazată pe populație, transsectorială și holistică a sănătății reprezintă o dimensiune-cheie pentru punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale și a planului său de acțiune, a planului de acțiune pentru economia socială și a Conferinței privind viitorul Europei. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE salută crearea și operaționalizarea rapidă a HERA de către Comisie. Noua HERA este creată cu obiectivul de a consolida capacitatea Europei de a preveni, detecta și reacționa rapid la urgențele sanitare transfrontaliere, acordând o atenție deosebită dezvoltării, fabricării, atribuirii contractelor de achiziții publice și distribuirii echitabile a principalelor contramăsuri medicale și medicinale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pandemia de COVID-19 și valurile sale succesive au evidențiat nevoia de a consolida capacitatea Europei de a preveni, detecta și reacționa rapid la urgențele sanitare transfrontaliere, acordând o atenție deosebită dezvoltării, fabricării, atribuirii contractelor de achiziții publice și distribuirii echitabile a principalelor contramăsuri medicale și medicinale. CESE notează că, pe lângă efectele imediat vizibile ale pandemiei, există și efecte tăcute, în special amânarea îngrijirilor pentru bolile netransmisibile (printre altele, pentru cancer), exacerbarea inegalităților sociale în materie de sănătate, deteriorarea sănătății mintale și conectarea sănătății și a mediului în cadrul unei viziuni ecosistemice (o abordare de tipul „o singură sănătate”). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE remarcă faptul că milioane de vieți au fost pierdute de la începutul pandemiei de COVID-19 și că alte milioane sunt afectate în continuare. Comitetul recunoaște rolul important pe care îl joacă lucrătorii din prima linie, în special lucrătorii din domeniul sănătății și voluntarii, autoritățile regionale și locale, organismele de asigurări de sănătate și organizațiile societății civile, inclusiv partenerii sociali, furnizorii de servicii și organizațiile de promovare a egalității, în asigurarea unor răspunsuri rapide și a egalității în materie de sănătate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | HERA este unul dintre mecanismele menite să asigure cooperarea, coordonarea și solidaritatea consolidate și sporite la nivel european și internațional. Acesta trebuie integrat într-un cadru de guvernanță multipartit și pe mai multe niveluri. Cooperarea durabilă și rezilientă în ceea ce privește HERA poate fi realizată numai prin cooperarea statelor membre la nivelul Uniunii, cu scopul de a preveni viitoarele pandemii prin luarea rapidă de decizii și activarea măsurilor de urgență. În același timp, trebuie implicați o serie de actori, inclusiv Parlamentul European, autoritățile regionale, organismele de asigurări de sănătate și organizațiile societății civile, inclusiv partenerii sociali, cum ar fi sindicatele lucrătorilor din sectorul sănătății, organizațiile din domeniul sănătății publice, organizațiile pacienților și cele care promovează egalitatea, furnizorii de servicii, infrastructura non-profit și instituțiile de cercetare fără scop comercial. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE și-a exprimat opinia și recomandările privind crearea unei viitoare autorități de răspuns în caz de urgență sanitară în avizul pe tema Construirea unei Uniuni Europene a sănătății, adoptat în aprilie 2021 (2). CESE solicită monitorizarea concluziilor adoptate de Consiliul European în cadrul reuniunii sale de joi, 16 decembrie 2021, privind activitatea de consolidare a pregătirii colective, a capacității de răspuns și a rezilienței în cazul unor crize viitoare, aspecte care constituie o prioritate politică transversală majoră pentru Uniune. Consiliul a solicitat „să se consolideze pregătirea și răspunsul UE la crize, în cadrul unei abordări care să țină seama de toate riscurile” și „să se consolideze și să se monitorizeze reziliența și să se abordeze domeniile în care suntem expuși” (3). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Revizuirea cadrelor instituționale și operaționale ale HERA

| 3.1. | În septembrie 2021, Comisia a anunțat crearea și începerea imediată a funcționării HERA. Noua autoritate a fost înființată ca structură în cadrul Comisiei cu trei misiuni principale: (a) consolidarea coordonării securității sanitare pe teritoriul Uniunii în perioadele de pregătire și de răspuns la situații de criză și reunirea statelor membre, a industriei de profil și a părților interesate relevante într-un efort comun; (b) abordarea vulnerabilităților și a dependențelor strategice de pe teritoriul UE legate de dezvoltarea, producția, achizițiile publice, stocarea și distribuirea de contramăsuri medicale; și (c) contribuirea la consolidarea arhitecturii mondiale pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE subliniază că decizia Comisiei, motivată de urgență, de a opta pentru o „autoritate”, ca structură internă în cadrul Comisiei mai degrabă decât pentru o „agenție”, nu ar trebui să excludă o posibilă revizuire și evoluția către o autoritate independentă sau chiar către o agenție europeană. Evaluările anuale și evaluarea aprofundată din 2025 ar trebui să se concentreze pe acest aspect. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Una dintre dimensiunile HERA constă în diferitele roluri pe care le va juca în fazele de pregătire și de criză. În cadrul „fazei de pregătire”, aceasta va coordona investițiile și acțiunile menite să consolideze prevenirea și pregătirea pentru noi urgențe în domeniul sănătății publice. În „faza de criză”, aceasta se va baza pe competențe mai puternice pentru procese decizionale rapide și punerea în aplicare a unor măsuri urgente. Acțiunile sale din ambele faze vor urmări să asigure accesul rapid la contramăsuri medicale sigure și eficace la scara necesară. Programele în materie de pregătire și pandemie ar trebui inițiate împreună cu statele membre, întrucât acesta reprezintă un efort colectiv și va fi esențial pentru a permite ca HERA să se achite pe deplin de misiunea sa. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Deși a fost urgent ca UE să creeze și să operaționalizeze o autoritate pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară pentru a sprijini imediat răspunsul la pandemia de COVID-19, care se răspândește în continuare în Europa și în lume, este necesar să se garanteze că HERA este echipată pentru a asigura consolidarea eficientă a coordonării eforturilor de pregătire și de răspuns și pentru a asigura protecția corespunzătoare a sănătății și vieții cetățenilor care trăiesc în UE în cazul unei urgențe în domeniul sănătății publice. În acest sens, trebuie să se asigure faptul că structura și funcționarea HERA sunt transparente și pot fi controlate, inclusiv pentru a monitoriza impactul asupra sănătății publice. Guvernanța transparentă și procesele decizionale transparente sunt esențiale pentru a permite controlul public, a consolida încrederea în sistemul de cercetare și dezvoltare și a garanta responsabilitatea. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE remarcă faptul că una dintre orientările care trebuie promovate în schimburile dintre comitetele europene și naționale și Conferința privind viitorul Europei este democrația sănătății. Având în vedere chestiunile complexe implicate de urgențele sanitare și de reziliența sistemelor sanitare, CESE recomandă introducerea unui mecanism de consultare obligatoriu drept condiție prealabilă pentru procesul decizional. Scopul este acela de a implica toate părțile interesate cât mai strâns cu putință în procesul decizional din sectorul sănătății. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE subliniază că este important ca activitățile efectuate de HERA să consolideze și să completeze acțiunile derulate de alte organisme ale UE precum Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA), Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și Agenția Europeană de Mediu (AEM). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Mandatul HERA și mecanismele aferente punerii în aplicare

| 4.1. | CESE salută în special rolul de coordonare pe care îl va juca HERA pentru a asigura dezvoltarea, producția, achizițiile publice, stocarea și distribuirea de contramăsuri medicale. În acest sens, HERA va rezolva o lacună importantă din cadrul UE în domeniul sănătății. Dezvoltarea și producția de contramăsuri medicale vor necesita investiții semnificative. Stocarea va necesita o planificare adecvată și un nivel înalt de expertiză pentru a asigura protecția viitoare a cetățenilor și sustenabilitatea economică a UE. Există întotdeauna riscul risipirii resurselor, cu certe efecte economice negative. De asemenea, este important să se definească o listă a substanțelor active necesare pentru fabricarea medicamentelor ce ar trebui produse în UE pentru a garanta siguranța și independența în materie de medicamente. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE atrage atenția asupra comunicării Comisiei privind „Primele concluzii desprinse în urma pandemiei de COVID-19” (4), în vederea intensificării acțiunilor de la nivelul UE și de la nivel național, ca publicație ce ar trebui extinsă și sistematizată de două ori pe an, sub auspiciile HERA. În ceea ce privește extinderea, este necesară derularea de consultări în amonte cu mai multe părți interesate, pentru a avea o imagine de ansamblu completă. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că mandatul actual al HERA nu este suficient de ambițios. În cadrul actual, HERA nu dispune de posibilitatea de a apăra cu adevărat interesul public și de a asigura echitatea pe durata pregătirii și a timpilor de răspuns la criză. Deși Comisia a anunțat că HERA va dispune de capacități pentru mecanisme de colectare, analiză și schimb de date, nu s-a luat niciun angajament pentru a asigura colectarea unor date dezagregate mai bune privind grupurile vulnerabile. Astfel de date sunt o condiție prealabilă pentru combaterea inegalităților în materie de sănătate și, în prezent, acestea nu sunt colectate de ECDC. În plus, HERA nu se angajează să asigure nediscriminarea și egalitatea în distribuirea contramăsurilor medicale. În avizul său pe tema Construirea unei Uniuni Europene a sănătății, CESE a subliniat deja importanța concentrării pe nediscriminare în răspunsul UE la viitoarele pandemii și rolul pe care HERA l-ar putea juca în această privință (5). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că HERA trebuie să adopte măsuri suplimentare pentru a se asigura că activitatea sa contribuie la egalitatea în situațiile de urgență sanitară, inclusiv în situațiile de urgență sanitară transfrontalieră. Având în vedere lipsa unor campanii de comunicare coordonate și accesibile pe durata pandemiei de COVID-19, HERA ar putea juca un rol și în asigurarea unei mai bune coordonări a campaniilor de comunicare legate de prevenirea și răspunsul la crizele sanitare transfrontaliere, vizând în special persoanele cele mai expuse riscului și grupurile vulnerabile. De asemenea, HERA ar trebui să abordeze accesul la asistență medicală transfrontalieră pe durata pandemiilor și a altor urgențe sanitare transfrontaliere. Libertatea de circulație este un principiu fundamental al Uniunii și ar trebui să fie garantată pacienților, inclusiv pentru a asigura o mai mare echitate în materie de sănătate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În plus, ar trebui luate în considerare acțiuni suplimentare în legătură cu dimensiunea internațională a HERA, pentru a contribui la consolidarea arhitecturii mondiale pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară. Comunicarea privind HERA nu include o cerință de partajare a cunoștințelor, datelor și tehnologiilor create cu ajutorul fondurilor destinate cercetării publice, nicio clauză de stabilire a unor prețuri rezonabile. Dimensiunea internațională a HERA este deosebit de importantă, de la pregătire la răspunsul la amenințările sanitare transfrontaliere. Actuala criză provocată de pandemia de COVID demonstrează că crizele sanitare transfrontaliere nu pot fi rezolvate fără a se asigura un răspuns internațional rapid și eficace, inclusiv accesul la echipamente personale de protecție și la vaccinare. HERA ar trebui, de asemenea, să se angajeze să colaboreze cu actori globali, să partajeze informații și să sprijine accesul la nivel mondial la vaccinuri și la alte contramăsuri medicale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Dacă HERA se concentrează pe îmbunătățirea securității sanitare și se supune unui sistem de control și echilibru, statele membre pot spori în mod semnificativ reziliența sistemelor lor de sănătate și capacitatea acestora de a răspunde la crizele sanitare. Prin urmare, guvernele naționale și Comisia ar trebui să încerce să consolideze structura HERA și să extindă domeniul de aplicare al acesteia în viitor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE rămâne preocupat de potențialele suprapuneri cu activitatea altor organisme, inclusiv a EMA și a ECDC. În unele domenii, precum pregătirea pentru situații de criză, cercetarea, datele și distribuirea coordonată a medicamentelor și dispozitivelor medicale, valoarea adăugată rămâne neclară în contextul propunerilor de a extinde mandatul ECDC și al EMA, precum și al Regulamentului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate. De exemplu, în avizul său pe tema Construirea unei Uniuni Europene a sănătății (6), CESE se întreabă dacă recomandările formulate de HERA ar prevala asupra celor provenite de la EMA în cazul declarării unei epidemii care afectează UE. Prin urmare, importanța coordonării este evidentă pentru a se evita suprapunerea și, totodată, pentru a reflecta valorile europene prin integrarea colaborării ghidate de principiile transparenței, responsabilității și integrității. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Consiliul HERA va avea mandatul de a „se asigura că se evită suprapunerile cu alte structuri esențiale, precum Comitetul pentru securitate sanitară, Comitetul director pentru vaccinuri și comitetele relevante implicate în gestionarea programelor UE, cu contacte strânse necesare” (7). CESE se îndoiește că acest angajament va fi suficient pentru a se evita suprapunerea în ceea ce privește activitatea diferitelor structuri ale UE. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE solicită, de asemenea, clarificarea competențelor HERA în ceea ce privește rezistența la antimicrobiene (RAM), ca o amenințare la adresa sănătății mondiale, care continuă să se agraveze, în pofida conștientizării din ce în ce mai mari a gravității și amplorii problemei. Deși RAM constituie o problemă complexă și transsectorială, mandatele neclare amenință să estompeze responsabilitățile și inițiativele politice. RAM este un aspect esențial pentru abordarea de tipul „o singură sănătate”. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Funcționarea și controlul HERA

| 5.1. | CESE este preocupat de structura și de lipsa independenței HERA. Autoritatea a fost inspirată inițial de exemplul BARDA (Autoritatea de cercetare și dezvoltare avansată în domeniul biomedical) (8) din SUA și a fost concepută ca agenție independentă și autonomă. În schimb, HERA a fost înființată ca structură aflată în sfera de competență a Comisiei. HERA pare a fi în primul rând o autoritate tehnică și încă nu dispune de o componentă strategică și orientată spre viitor (prospectivă) pentru abordarea factorilor determinanți ai amenințărilor transfrontaliere. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE pune sub semnul întrebării lipsa consultării și a implicării Parlamentului European înainte și pe durata înființării HERA. De asemenea, este preocupat de faptul că, în structura sa actuală, rolul Parlamentului European este redus la un simplu vot privind bugetul și la un rol de observator în consiliul de administrație al HERA. Deși Comisia se angajează să facă schimburi periodice cu Parlamentul European în ceea ce privește activitatea HERA, aceasta nu este o cerință și nu au fost oferite specificații suplimentare în comunicarea Comisiei. CESE reamintește faptul că controlul democratic este esențial pentru dezvoltarea politicilor în domeniul sănătății publice și nu poate avea loc fără ca Parlamentul European să joace un rol activ în activitatea HERA. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Organizațiile societății civile, partenerii sociali și, în special, sindicatele care reprezintă forța de muncă din sectoarele vizate, organizațiile din domeniul sănătății publice, organizațiile pacienților, cele care promovează egalitatea și furnizorii de servicii joacă un rol important în garantarea faptului că interesul public se află în centrul politicilor de sănătate publică și al măsurilor luate de UE și de statele sale membre în ceea ce privește prevenirea crizelor și răspunsul la acestea. În special, societatea civilă poate oferi feedback cu privire la acceptabilitatea măsurilor de sănătate publică și informații privind nevoile grupurilor vulnerabile. CESE este deosebit de preocupat de neincluderea societății civile organizate, inclusiv a partenerilor sociali, în structura și funcționarea HERA. În cadrul structurii actuale, societatea civilă organizată poate contribui doar la activitățile Forumului consultativ al HERA cu alte părți interesate externe, inclusiv cu industria și cu mediul academic. De exemplu, societății civile nu i s-a atribuit niciun rol în cadrul Consiliului HERA și al Consiliului de criză sanitară care vor coordona acțiunile urgente pe durata unei faze de criză. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | În comparație cu aceasta, HERA atribuie industriei un rol mai predominant. Comunicarea Comisiei privind HERA prevede o colaborare mai strânsă cu industria în ceea ce privește detectarea amenințărilor și consolidarea rezistenței industriale în cadrul și în afara UE. De asemenea, aceasta a anunțat crearea unui Forum comun de cooperare industrială ca subgrup al Forumului consultativ, ce va include reprezentanți ai industriei. Deși recunoaște importanța industriei în combaterea urgențelor sanitare, CESE este îngrijorat că actuala structură a HERA ar putea să nu fie în măsură să garanteze că sănătatea publică și interesele grupurilor vulnerabile se află în centrul pregătirii și răspunsului UE și să favorizeze, în schimb, politica industrială. În orice caz, o politică industrială sustenabilă trebuie să fie în conformitate cu obiectivele HERA și trebuie să implice în mod proactiv toate părțile interesate relevante. Prin urmare, Forumul comun de cooperare industrială trebuie să implice nu numai reprezentanții industriei, ci și sindicatele, pentru a spori participarea lucrătorilor (9). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE recomandă crearea unui subgrup al Forumului consultativ, pe poziție de egalitate cu Forumul comun pentru cooperare industrială. Subgrupul ar trebui să includă organizații ale societății civile, cum ar fi organizații ale pacienților și din domeniul sănătății publice, organisme de asigurări de sănătate, parteneri sociali – inclusiv sindicate din sectorul sănătății – și infrastructuri non-profit și instituții de cercetare fără scopuri comerciale. De asemenea, CESE și Comitetul Regiunilor ar trebui să aibă un loc în acest subgrup. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Transparența este o altă preocupare în contextul structurii actuale a HERA. De exemplu, nu există suficientă deschidere în ceea ce privește alocarea finanțării publice sau acordurile de achiziție, detaliile contractelor sau întreprinderile beneficiare, inclusiv, de exemplu, prețurile vaccinurilor. Guvernanța transparentă a finanțării publice și a cooperării cu partenerii privați este esențială pentru consolidarea încrederii în gestionarea urgențelor sanitare. CESE recomandă să se acorde mai multă atenție asigurării unei transparențe depline a fondurilor alocate și cheltuite de HERA și prin intermediul acesteia, contractelor deschise și posibilității ca societatea civilă să fie implicată în supravegherea aspectelor financiare ale autorității (10). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Deși CESE salută alocarea unui buget de 6 miliarde EUR până în 2027 din cadrul financiar multianual și din NextGenerationEU și de 24 de miliarde EUR investite de alte programe ale UE, precum Mecanismul de redresare și reziliență, REACT-EU și instrumentele de cooperare, CESE consideră că sunt necesare un control și o democrație sporite pentru ca această investiție să devină profitabilă. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | CESE solicită ca acest efort financiar destinat HERA să nu fie realizat în detrimentul celorlalte obiective ale programului EU4Health, în special al planului privind cancerul. Recomandările formulate de CESE în avizul său pe tema Programul „UE pentru sănătate” rămân relevante. După ani de austeritate, politicile în materie de sănătate și sistemele sanitare au nevoie de investiții majore. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Viitorul HERA

| 6.1. | HERA a fost concepută a fi o structură flexibilă, care va fi adaptată în funcție de necesitate. În 2025 este prevăzută o revizuire a punerii sale în aplicare și a funcționării sale, inclusiv a structurii și a guvernanței. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE consideră că guvernanța HERA ar trebui revizuită cât mai curând cu putință, pentru a asigura un control și o reprezentare îmbunătățite. În mod special, aceasta ar trebui:






  — | să asigure un rol mai important al Parlamentului European; |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

să asigure un rol mai important al Parlamentului European;

| — | să intensifice rolul organizațiilor societății civile, inclusiv al partenerilor sociali, și cooperarea cu acestea; |
| --- | --- |

—

să intensifice rolul organizațiilor societății civile, inclusiv al partenerilor sociali, și cooperarea cu acestea;

| — | să se asigure că rolul industriei este echilibrat și controlat. |
| --- | --- |

—

să se asigure că rolul industriei este echilibrat și controlat.

| 6.3. | CESE recomandă Comisiei să ia în considerare transformarea HERA într-o autoritate publică independentă, în exteriorul Comisiei (11), printr-o procedură legislativă care să implice Parlamentul European în calitate de colegiuitor. De asemenea, este esențial ca societatea civilă organizată să fie implicată în orice discuție viitoare privind structura și mandatul HERA și pe durata revizuirii sale aprofundate din 2025. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | HERA revizuită trebuie să pună un accent mai puternic pe sănătatea publică și pe pregătirea și răspunsul la situațiile de criză în serviciul cetățenilor UE. CESE consideră că HERA trebuie să joace un rol în abordarea inegalităților în materie de sănătate în situațiile de urgență sanitară transfrontalieră și a viitorului impact al urgențelor sanitare asupra grupurilor sociale expuse unui risc ridicat, precum și asupra personalului medico-sanitar și a lucrătorilor din sistemul serviciilor de îngrijire. Aceasta se poate realiza prin: |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Garantarea unei mai bune implicări a societății civile: structura HERA trebuie revizuită pentru a include în organismele și procesele de decizie relevante organizațiile societății civile, cele din domeniul sănătății publice, organizațiile pacienților, cele care promovează egalitatea, precum și lucrătorii și sindicatele acestora. De exemplu, în plus față de propunerea privind un subgrup al Forumului consultativ, HERA ar putea înființa un grup operativ specific, care să se concentreze în special asupra populațiilor expuse riscurilor și asupra grupurilor vulnerabile. |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Întrucât asigurarea colectării unor date dezagregate mai bune privind grupurile vulnerabile și numărul de lucrători din domeniul sănătății este o condiție prealabilă pentru combaterea inegalităților în materie de sănătate și pentru atingerea unui nivel adecvat, bazat pe nevoi, al personalului, CESE consideră că HERA ar trebui să investească în colectarea de date și în dezagregare. |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.4.3. | Coordonarea campaniilor de comunicare în situații de urgență sanitară transfrontalieră: CESE își reiterează propunerea ca HERA să coordoneze campanii de comunicare pe durata urgențelor sanitare pentru a asigura un nivel mai bun de înțelegere de către populație a modului de a se proteja, a adaptărilor pe care trebuie să le facă în legătură cu activitățile lor zilnice pentru a rămâne în siguranță și, dacă și atunci când sunt disponibile tratamente, a modalităților prin care le pot accesa. În faza de pregătire, HERA ar putea, de asemenea, să asigure comunicarea cu privire la prevenirea unei pandemii și să pregătească cetățenii UE pentru viitoarele amenințări la adresa sănătății. |
| --- | --- |

6.4.3.

| 6.4.4. | Elaborarea unor informații fiabile, verificate și semi-specializate pentru sensibilizarea și educarea populației prin intermediul autorităților din domeniul sănătății și al actorilor din domeniul sănătății din statele membre (societatea civilă, economia socială, inclusiv casele de ajutor reciproc) pentru a avea încredere în știință și pentru o mai bună adaptabilitate în ce privește acceptarea vaccinării, nu doar în contextul unei crize pandemice, ci și în cazul endemiilor. De asemenea, HERA ar trebui să ia în considerare un program de formare specific al UE care să fie pus la dispoziția funcționarilor din domeniul sănătății publice și al personalului medico-sanitar pentru a promova și a sprijini cultura generală a UE în ceea ce privește dezvoltarea științei și gestionarea amenințărilor actuale și viitoare la adresa sănătății. |
| --- | --- |

6.4.4.

| 6.4.5. | Organizarea unor consultări în amonte cu mai multe părți interesate, în vederea elaborării de rapoarte europene semestriale și rapoarte naționale anuale. |
| --- | --- |

6.4.5.

| 6.5. | Întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) specializate în medicamente și produse medicale trebuie să joace un rol esențial în viitoarele pandemii, iar în cadrul HERA ar trebui stabilite anumite stimulente și protocoale pentru a le oferi instrumentele și fondurile necesare pentru a acoperi toate aspectele combaterii pandemiilor și a viitoarelor endemii ce ar putea deveni pandemii. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Un stimulent economic real pentru IMM-uri ar fi încurajarea participării lor la Planul strategic 2020-2024 și, în special, la programul InvestEU (2021-2027), care urmărește să ofere un impuls suplimentar investițiilor sustenabile, inovării, transformării digitale și creării de locuri de muncă în Europa. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Producția a peste 1,3 miliarde de vaccinuri a fost suficientă pentru a vaccina peste 75 % din populația adultă (12) și a exporta jumătate din producție pentru a combate pandemia mondială (13). Totuși, garantarea accesului la vaccinare pentru 25 % din populația nevaccinată în prezent rămâne vitală pentru salvarea vieților omenești. HERA ar trebui să continue să conducă acțiuni la nivel mondial împotriva amenințărilor sanitare și a pandemiilor transfrontaliere, inclusiv prin asigurarea echității globale în materie de vaccinuri. CESE consideră că UE ar trebui să continue să reacționeze la criză în mod coerent și global, în special prin intermediul COVAX, precum și prin noi medicamente și terapii candidate, și să consolideze și să sprijine arhitectura globală a securității sanitare. Aceasta trebuie să consolideze, de asemenea, rolul UE în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății. În acest context, pentru a răspunde, în special, nevoilor urgente ale țărilor în curs de dezvoltare, CESE continuă să solicite Comisiei să coordoneze o dezbatere deschisă la nivel european cu privire la o derogare voluntară temporară de la Acordul TRIPS, care să se aplice vaccinurilor, tratamentelor și testelor pentru COVID-19, pentru a permite accelerarea producției globale de vaccinuri și reducerea costurilor, în scopul de a asigura accesul persoanelor din întreaga lume la acestea (14). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Mecanismele eficiente de asigurare a accesului global la vaccinuri și terapiile dezvoltate cu fonduri publice sunt și vor rămâne esențiale pentru a evita inegalitățile actuale în materie de vaccinuri în întreaga lume – unde aproximativ 60 % dintre persoanele care trăiesc în țări cu venituri ridicate au primit cel puțin o doză, în comparație cu doar 24 % în țările cu venituri medii și mai puțin de 2 % în țările cu venituri mici. UE trebuie să țină seama de principiul dovedit științific că „nimeni nu este în siguranță până când nu va fi toată lumea în siguranță”. |
| --- | --- |

6.8.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 78 final, 12 februarie 2021.

1

(2)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/53619/20211216-euco-conclusions-ro.pdf

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/communication150621.pdf

4

(5)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

5

(6)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

6

(7)  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/hera_2021_comm_en.pdf

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/SPEECH_20_1655

8

(9)  A se vedea, de exemplu, Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, în care Comisia promovează o mai mare participare a lucrătorilor.

9

(10)  CESE a subliniat în avizul său pe tema „Redefinirea cadrului bugetar al UE pentru o redresare durabilă și o tranziție justă” că „transparența veniturilor și cheltuielilor, contractarea deschisă și implicarea constantă a societății civile în supravegherea gestionării finanțelor publice sunt, de asemenea, necesare pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice” (JO C 105, 4.3.2022, p. 11).

10

(11)  JO C 286, 16.7.2021, p. 109.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans_ro

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans/global-response-coronavirus_ro#covax

13

(14)  Avizul CESE pe tema „Mai puternici după pandemie”, adoptat în sesiunea plenară a CESE din 8 decembrie 2021 (JO C 152, 6.4.2022, p. 116).

14

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/66

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare)

[COM(2021) 734 final – 2021/0375 (COD)]

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică

[COM(2021) 731 final – 2021/0381 (COD)]

(2022/C 275/11)

| Raportor: | Andris GOBIŅŠ |
| --- | --- |
| Coraportor: | Carlos Manuel TRINDADE |

Raportor:

Andris GOBIŅŠ

Coraportor:

Carlos Manuel TRINDADE

| Sesizare | Parlamentul European, 13.12.2021
  Consiliul Uniunii Europene, 15.12.2021 și 21.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 10.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 222/4/5 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.12.2021

Consiliul Uniunii Europene, 15.12.2021 și 21.1.2022

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

10.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

222/4/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este de acord cu obiectivele și motivele care stau la baza pachetului privind alegerile europene. Conștient de marile provocări și pericole cu care se confruntă procesele democratice, CESE sugerează ca regulamentele să fie mai ambițioase și să fie puse în aplicare cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sunt esențiale facilitarea și promovarea participării politice conștiente a cetățenilor, precum și asigurarea unor activități politice transparente, accesibile și oneste și asigurarea unui rol clar și activ al societății civile. Prezentul aviz propune mai multe amendamente la regulamente și acțiuni suplimentare în acest sens. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE sprijină includerea tuturor aspectelor legate de campaniile politice în pachetul privind alegerile. Este necesar să se pună un accent mai puternic pe combaterea dezinformării, deoarece are un impact din ce în ce mai mare asupra alegerilor și a transparenței. Verificarea faptelor și educația în domeniul mass-mediei nu pot împiedica nici avalanșa de conținuturi generatoare de dezbinare și înșelătoare la care sunt expuși cetățenii, nici ceea ce îi atrage în primul rând pe unii dintre ei către astfel de conținuturi. |
| --- | --- |

1.3.

1.4.   
  În ceea ce privește transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică, CESE formulează propuneri concrete de îmbunătățire (a se vedea secțiunea 3.1):

| (i) | definirea largă, dar limpede, a publicității politice, depășind activitățile remunerate oficial și integrând impactul prin utilizarea așa-numiților boți și troli și/sau a informațiilor manipulatoare; |
| --- | --- |

(i)

definirea largă, dar limpede, a publicității politice, depășind activitățile remunerate oficial și integrând impactul prin utilizarea așa-numiților boți și troli și/sau a informațiilor manipulatoare;

| (ii) | extinderea domeniului de aplicare al sancțiunilor pentru nereguli; |
| --- | --- |

(ii)

extinderea domeniului de aplicare al sancțiunilor pentru nereguli;

| (iii) | extinderea temeiului juridic pentru a acoperi toate persoanele fizice și juridice; |
| --- | --- |

(iii)

extinderea temeiului juridic pentru a acoperi toate persoanele fizice și juridice;

| (iv) | limitarea posibilităților unor actori din afara UE de a-și exercita influența; |
| --- | --- |

(iv)

limitarea posibilităților unor actori din afara UE de a-și exercita influența;

| (v) | furnizarea de informații direct vizibile (nu linkuri) cu privire la aspectele-cheie ale transparenței; |
| --- | --- |

(v)

furnizarea de informații direct vizibile (nu linkuri) cu privire la aspectele-cheie ale transparenței;

| (vi) | asigurarea disponibilității și transparenței informațiilor; |
| --- | --- |

(vi)

asigurarea disponibilității și transparenței informațiilor;

| (vii) | aplicarea acelorași reguli pentru toți; |
| --- | --- |

(vii)

aplicarea acelorași reguli pentru toți;

| (viii) | crearea posibilității de a depune o plângere direct la autoritățile naționale competente, nu numai pe platforma online relevantă; |
| --- | --- |

(viii)

crearea posibilității de a depune o plângere direct la autoritățile naționale competente, nu numai pe platforma online relevantă;

| (ix) | asigurarea accesului la informații al fiecărui cetățean, fără limitări; |
| --- | --- |

(ix)

asigurarea accesului la informații al fiecărui cetățean, fără limitări;

| (x) | interzicerea publicității politice care vizează un public-țintă bazate pe urmărirea și prelucrarea generalizată a informațiilor referitoare la comportamentul online sau offline al unei persoane; |
| --- | --- |

(x)

interzicerea publicității politice care vizează un public-țintă bazate pe urmărirea și prelucrarea generalizată a informațiilor referitoare la comportamentul online sau offline al unei persoane;

| (xi) | limitarea sau stoparea tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului în publicitatea politică care implică prelucrarea datelor cu caracter personal, ca urmare a riscurilor legate de acordarea limitată a consimțământului; |
| --- | --- |

(xi)

limitarea sau stoparea tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului în publicitatea politică care implică prelucrarea datelor cu caracter personal, ca urmare a riscurilor legate de acordarea limitată a consimțământului;

| (xii) | interzicerea completă a vizării unui public-țintă pe baza unor categorii speciale de date sensibile cu caracter personal; |
| --- | --- |

(xii)

interzicerea completă a vizării unui public-țintă pe baza unor categorii speciale de date sensibile cu caracter personal;

| (xiii) | asigurarea unei transparențe depline în ceea ce privește tehnicile de vizare a unui public-țintă, chiar și atunci când nu sunt direct legate de o anumită campanie; |
| --- | --- |

(xiii)

asigurarea unei transparențe depline în ceea ce privește tehnicile de vizare a unui public-țintă, chiar și atunci când nu sunt direct legate de o anumită campanie;

| (xiv) | prevederea unor reglementări speciale pentru țările în care independența mass-mediei publice nu este asigurată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(xiv)

prevederea unor reglementări speciale pentru țările în care independența mass-mediei publice nu este asigurată în mod corespunzător.

1.5.   
  În ceea ce privește statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare), CESE formulează propuneri specifice (a se vedea secțiunea 3.2):

| (i) | consolidarea standardelor privind echilibrul de gen; |
| --- | --- |

(i)

consolidarea standardelor privind echilibrul de gen;

| (ii) | combaterea discriminării și promovarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

(ii)

combaterea discriminării și promovarea drepturilor omului;

| (iii) | limitarea donațiilor către partide din țări din afara UE; |
| --- | --- |

(iii)

limitarea donațiilor către partide din țări din afara UE;

| (iv) | stabilirea unui plafon universal de 18 000 EUR pe an pentru donațiile din partea cetățenilor; |
| --- | --- |

(iv)

stabilirea unui plafon universal de 18 000 EUR pe an pentru donațiile din partea cetățenilor;

| (v) | reglementarea prestatorilor externi de servicii; |
| --- | --- |

(v)

reglementarea prestatorilor externi de servicii;

| (vi) | limitarea implicării partidelor UE în campaniile naționale pentru referendumuri; |
| --- | --- |

(vi)

limitarea implicării partidelor UE în campaniile naționale pentru referendumuri;

| (vii) | reducerea plafonului donațiilor anonime la 1 000 EUR; |
| --- | --- |

(vii)

reducerea plafonului donațiilor anonime la 1 000 EUR;

| (viii) | continuarea sistemului de cofinanțare pentru partidele politice europene. |
| --- | --- |

(viii)

continuarea sistemului de cofinanțare pentru partidele politice europene.

1.6.   
  În ce privește reziliența și consolidarea rolului societății civile în procesele electorale (temă abordată în secțiunea 3.3):

| (i) | asigurarea posibilității cetățenilor de a se pronunța în ceea ce privește conturarea viitorului UE după alegeri/între alegeri; |
| --- | --- |

(i)

asigurarea posibilității cetățenilor de a se pronunța în ceea ce privește conturarea viitorului UE după alegeri/între alegeri;

| (ii) | organizarea unui eveniment anual pentru schimburi de bune practici și elaborarea unui plan anual de consolidare a democrației, a participării și a dialogului civic, precum și punerea în aplicare a articolul 11 din TUE; |
| --- | --- |

(ii)

organizarea unui eveniment anual pentru schimburi de bune practici și elaborarea unui plan anual de consolidare a democrației, a participării și a dialogului civic, precum și punerea în aplicare a articolul 11 din TUE;

| (iii) | crearea unui instrument financiar pentru desfășurarea unor campanii imparțiale și incluzive de tipul „participați la vot”; |
| --- | --- |

(iii)

crearea unui instrument financiar pentru desfășurarea unor campanii imparțiale și incluzive de tipul „participați la vot”;

| (iv) | crearea unui program de finanțare pentru jurnaliști, cercetători, verificatori ai veridicității informațiilor și organisme de supraveghere; |
| --- | --- |

(iv)

crearea unui program de finanțare pentru jurnaliști, cercetători, verificatori ai veridicității informațiilor și organisme de supraveghere;

| (v) | sprijinirea cooperării experților și a activității privind finanțarea campaniilor, criminalistica online, combaterea dezinformării și securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

(v)

sprijinirea cooperării experților și a activității privind finanțarea campaniilor, criminalistica online, combaterea dezinformării și securitatea cibernetică;

| (vi) | eliminarea barierelor rămase și asigurarea participării incluzive la alegeri; |
| --- | --- |

(vi)

eliminarea barierelor rămase și asigurarea participării incluzive la alegeri;

| (vii) | sprijinirea cetățenilor mobili; |
| --- | --- |

(vii)

sprijinirea cetățenilor mobili;

| (viii) | asigurarea unor alegeri fără bariere pentru cetățenii UE cu handicap; |
| --- | --- |

(viii)

asigurarea unor alegeri fără bariere pentru cetățenii UE cu handicap;

| (ix) | încurajarea cetățenilor să devină membri ai unui partid politic european, oricare ar fi acesta; |
| --- | --- |

(ix)

încurajarea cetățenilor să devină membri ai unui partid politic european, oricare ar fi acesta;

| (x) | garantarea faptului că cetățenii au dreptul să știe ce partide politice de la nivel național au sau planifică legături cu partidele europene; |
| --- | --- |

(x)

garantarea faptului că cetățenii au dreptul să știe ce partide politice de la nivel național au sau planifică legături cu partidele europene;

| (xi) | armonizarea legislației referitoare la condițiile electorale pentru alegerile parlamentare europene (vârsta dreptului de vot, data alegerilor, cerințele pentru circumscripțiile electorale, candidați și partidele politice și finanțarea acestora) și promovarea importanței educației. |
| --- | --- |

(xi)

armonizarea legislației referitoare la condițiile electorale pentru alegerile parlamentare europene (vârsta dreptului de vot, data alegerilor, cerințele pentru circumscripțiile electorale, candidați și partidele politice și finanțarea acestora) și promovarea importanței educației.

2.   Context și observații generale

2.1.   
  Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării

| 2.1.1. | Pachetul „Consolidarea democrației și a integrității alegerilor” a fost publicat de Comisia Europeană la 25 noiembrie 2021. Acesta a fost anunțat anterior în cadrul orientărilor politice ale președintei Comisiei Europene, Ursula von der Leyen și în cadrul Planului de acțiune pentru democrația europeană adoptat în decembrie 2020. Pachetul conține următoarele elemente, dintre care CESE a fost invitat să abordeze, în avizul său, numai punctele (i) și (ii):






  (i) | revizuirea Regulamentului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

(i)

revizuirea Regulamentului privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene;

| (ii) | o propunere de regulament privind asigurarea unei transparențe mai mari în ceea ce privește publicitatea politică plătită; |
| --- | --- |

(ii)

o propunere de regulament privind asigurarea unei transparențe mai mari în ceea ce privește publicitatea politică plătită;

| (iii) | revizuirea a două directive privind dreptul de vot al „cetățenilor mobili ai UE” (cetățeni ai UE care au reședința într-un stat membru fără a fi resortisanți ai statului respectiv); |
| --- | --- |

(iii)

revizuirea a două directive privind dreptul de vot al „cetățenilor mobili ai UE” (cetățeni ai UE care au reședința într-un stat membru fără a fi resortisanți ai statului respectiv);

| (iv) | o propunere privind un mecanism comun pentru reziliența electorală. |
| --- | --- |

(iv)

o propunere privind un mecanism comun pentru reziliența electorală.

2.2.   
  Observații generale

| 2.2.1. | CESE evidențiază următoarele:






  (i) | CESE salută actualizarea pachetului din 2018 privind alegerile (1). |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

(i)

CESE salută actualizarea pachetului din 2018 privind alegerile (1).

| (ii) | CESE subliniază importanța acțiunilor la nivelul UE pentru promovarea dezbaterii democratice. |
| --- | --- |

(ii)

CESE subliniază importanța acțiunilor la nivelul UE pentru promovarea dezbaterii democratice.

| (iii) | CESE este de acord cu afirmația Comisiei conform căreia „[c]etățenii trebuie să știe clar că primesc conținut politic și cine sunt persoanele de la care primesc respectivul conținut. Ar trebui să existe o transparență semnificativă pentru a permite controlul public și responsabilizarea actorilor relevanți și pentru a reflecta caracterul incluziv și diversitatea societăților noastre” (2). |
| --- | --- |

(iii)

CESE este de acord cu afirmația Comisiei conform căreia „[c]etățenii trebuie să știe clar că primesc conținut politic și cine sunt persoanele de la care primesc respectivul conținut. Ar trebui să existe o transparență semnificativă pentru a permite controlul public și responsabilizarea actorilor relevanți și pentru a reflecta caracterul incluziv și diversitatea societăților noastre” (2).

| (iv) | În special, aspectele legate de promovarea participării cetățenilor, precum și de caracterul incluziv al societăților noastre și de diversitatea acestora necesită propuneri mai bune și mai multe și o acțiune comună la nivelul UE. În acest sens, avizul CESE privind Planul de acțiune pentru democrația europeană cuprinde mai multe puncte (3). |
| --- | --- |

(iv)

În special, aspectele legate de promovarea participării cetățenilor, precum și de caracterul incluziv al societăților noastre și de diversitatea acestora necesită propuneri mai bune și mai multe și o acțiune comună la nivelul UE. În acest sens, avizul CESE privind Planul de acțiune pentru democrația europeană cuprinde mai multe puncte (3).

| (v) | CESE evidențiază pericolele pe care le reprezintă dezinformarea pentru democrație în Uniunea Europeană și subliniază faptul că este necesar un răspuns puternic și decisiv pentru a preveni o situație în care obiectivitatea alegerilor și participarea civică să fie subminate. |
| --- | --- |

(v)

CESE evidențiază pericolele pe care le reprezintă dezinformarea pentru democrație în Uniunea Europeană și subliniază faptul că este necesar un răspuns puternic și decisiv pentru a preveni o situație în care obiectivitatea alegerilor și participarea civică să fie subminate.

| (vi) | Revoluția digitală a transformat politica democratică. Instrumentele online, de o mare varietate, joacă un rol esențial în campaniile politice. Unele campanii urmăresc să provoace neîncredere și frustrare și să denatureze procesele de gândire și de înțelegere. CESE este de acord cu Comisia că una dintre consecințe este faptul că digitalizarea campaniilor politice, deși oferă mijloace fără precedent de a ajunge la oameni, poate avea efecte negative asupra democrației. În fapt, potrivit Eurobarometrului, jumătate dintre europeni afirmă că, în momentul în care utilizează internetul, sunt expuși dezinformării și unui conținut online conflictual. În plus, o treime dintre ei au fost expuși unor conținuturi fără a putea identifica dacă ele reprezentau sau nu un material publicitar politic (4). |
| --- | --- |

(vi)

Revoluția digitală a transformat politica democratică. Instrumentele online, de o mare varietate, joacă un rol esențial în campaniile politice. Unele campanii urmăresc să provoace neîncredere și frustrare și să denatureze procesele de gândire și de înțelegere. CESE este de acord cu Comisia că una dintre consecințe este faptul că digitalizarea campaniilor politice, deși oferă mijloace fără precedent de a ajunge la oameni, poate avea efecte negative asupra democrației. În fapt, potrivit Eurobarometrului, jumătate dintre europeni afirmă că, în momentul în care utilizează internetul, sunt expuși dezinformării și unui conținut online conflictual. În plus, o treime dintre ei au fost expuși unor conținuturi fără a putea identifica dacă ele reprezentau sau nu un material publicitar politic (4).

| (vii) | CESE sprijină viziunea conform căreia rolul UE în ceea ce privește consolidarea democrației ar trebui să fie avut în vedere la nivel global, și anume printr-o acțiune externă a UE, astfel cum se menționează în COM(2021) 730. |
| --- | --- |

(vii)

CESE sprijină viziunea conform căreia rolul UE în ceea ce privește consolidarea democrației ar trebui să fie avut în vedere la nivel global, și anume printr-o acțiune externă a UE, astfel cum se menționează în COM(2021) 730.

3.   Observații specifice

3.1.   
  Sugestii de modificare a propunerii de regulament privind transparența și vizarea unui public-țintă în publicitatea politică

| 3.1.1. | CESE sprijină o definire largă dar limpede a publicității politice și propune includerea unor acțiuni adecvate privind diversele moduri de organizare a campaniilor/influenței plătite privind procesele politice, inclusiv impactul prin utilizarea așa-numiților boți și troli și/sau a informațiilor manipulatoare. Pot apărea probleme în cazul în care o definiție neclară oferă o marjă de manevră excesivă sau duce la diferențe de punere în aplicare pe diferitele platforme. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | CESE consideră că lista actuală a sancțiunilor posibile este foarte limitată și propune adăugarea unui nou punct la articolul 15 alineatul (5), cu următorul conținut: „(d) să acționeze cu scopul de a aplica sancțiuni penale, de exemplu pentru fraude pe scară largă”. În plus, CESE solicită stabilirea unor criterii europene comune pentru sancțiuni la nivel național. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | În prezent, temeiul juridic ales este prea mărginit, ceea ce înseamnă că regulamentul vizează în primul rând serviciile care sunt furnizate de actori economici și contra plată. Temeiul juridic ar trebui extins, iar normele privind publicitatea politică trebuie să se aplice tuturor persoanelor fizice și juridice care creează și publică de facto publicitate politică. Normele privind persoanele fizice ar trebui clarificate astfel încât să nu se aplice persoanelor care își exprimă opiniile politice cu titlu strict privat. Efectele secundare negative asupra societății civile, precum și implicarea și participarea acesteia la procesul decizional ar trebui abordate în cadrul unui dialog aprofundat cu organizațiile relevante. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Punctul 14 din preambul indică faptul că publicitatea „pregătită, plasată sau publicată integral de furnizori de servicii stabiliți în afara Uniunii, dar difuzată persoanelor fizice din Uniune” intră în domeniul de aplicare al regulamentului și astfel este, în principiu, admisibilă. Cu toate acestea, riscul unei interferențe străine în alegeri reprezintă o amenințare prea gravă la adresa democrației din UE. Trebuie elaborat un set de dispoziții speciale cu scopul de a preveni diseminarea în UE a materialelor publicitare politice sau a altor activități de campanie finanțate direct sau indirect din afara UE. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Pentru o mai mare transparență, articolul 7 alineatul (1) litera (c) din propunerea de regulament ar trebui modificat după cum urmează „o notificare privind transparența, care să permită înțelegerea contextului mai larg al materialului publicitar politic și al obiectivelor sale”, eliminând următorul fragment de text: „sau o indicație clară a locului în care aceasta poate fi accesată cu ușurință”. Punctul 40 din preambul ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Pentru o mai mare transparență, articolul 7 din propunerea de regulament ar trebui să prevadă și publicarea cuantumului cheltuit pentru materialul publicitar și campania aferentă. Ar trebui sprijinite și incluse în regulament bunele practici existente în statele membre care solicită transparența preelectorală cu privire la prețul materialului publicitar și al serviciilor care se aplică tuturor forțelor politice în mod egal. Ar trebui instituit un sistem de monitorizare a acestui aspect. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Dreptul cetățenilor de a primi informații transparente cu privire la publicitatea politică ar trebui să prevaleze asupra sarcinilor administrative impuse furnizorilor de servicii de cerințele de raportare. În consecință, articolul 8 din proiectul de regulament („Rapoarte periodice privind serviciile de publicitate politică”) trebuie să se aplice tuturor editorilor de publicitate, inclusiv celor clasificați microîntreprinderi și întreprinderi mici și mijlocii. În acest sens, alineatul (2) de la articolul 8 [„Alineatul (1) nu se aplică întreprinderilor care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (3) din Directiva 2013/34/UE] ar trebui eliminat. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Articolul 9 din propunerea de regulament (Indicarea caracterului posibil ilegal al unor materiale publicitare politice) ar trebui modificat. În loc ca editorii de publicitate să fie cei care gestionează reclamațiile adresate de persoanele fizice legate de faptul că un material publicitar pe care l-au publicat nu respectă regulamentul, trebuie creată posibilitatea ca reclamațiile să fie adresate direct autorităților naționale competente. În caz contrar, s-ar putea crea o situație de conflict de interese, în care editorii de publicitate să nu dorească să întrerupă o anumită campanie de publicitate de teama pierderii veniturilor. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Informațiile privind publicitatea politică trebuie să fie disponibile tuturor entităților interesate, fără niciun cost. În acest sens, Comitetul consideră că limitarea categoriilor de persoane care pot solicita informații din partea furnizorilor de servicii de publicitate politică, astfel cum se discută la articolul 11 alineatul (2) din propunerea de regulament, nu este justificată. În plus, alineatele (4)-(7) de la acest articol ar trebui eliminate. Informațiile ar trebui să fie ușor accesibile și utilizabile. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | CESE recomandă insistent interzicerea publicității politice care vizează un public-țintă bazată pe urmărirea și prelucrarea generalizată a informațiilor privind comportamentul online sau offline al unei persoane. Este important să se reamintească că datele cu caracter personal care nu sunt sensibile în sine pot, în combinație cu alte date fără caracter personal sau cu caracter personal nesensibile, să furnizeze aceleași informații sensibile pe care Comisia încearcă să le protejeze. Ar trebui inclus în regulament un punct distinct cu privire la această chestiune. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Propunerea de regulament permite utilizarea tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului publicității politice care implică prelucrarea de date sensibile cu caracter personal „pe baza consimțământului explicit al persoanei vizate sau în cadrul activităților sale legitime și cu garanții adecvate de către o fundație, o asociație sau orice alt organism fără scop lucrativ și cu specific politic, filozofic, religios sau sindical”. Cu toate acestea, noțiunea de „consimțământ explicit” ridică mari probleme în acest context, întrucât nu există niciun mod de a asigura sau a verifica, cu un grad ridicat de fiabilitate, că persoanele fizice care fac obiectul tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului investesc suficient timp pentru a se familiariza cu aceste tehnici, înțeleg pe deplin riscul implicat și își dau consimțământul cu adevărat în cunoștință de cauză. Dat fiind gradul ridicat de risc la adresa democrației UE pe care îl implică utilizarea tehnicilor de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului în publicitatea politică, ar trebui complet interzise tehnicile de vizare a unui public-țintă și de amplificare a impactului bazate pe date sensibile. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Transparența cu privire la tehnicile de vizare a unui public-țintă ar trebui, de asemenea, să fie vizibilă și clară în ceea ce privește informațiile care nu sunt legate direct de o anumită campanie. Informațiile privind motivele pentru care cineva vede o anumită publicitate trebuie să fie vizibile și ușor de utilizat, cu o opțiune rapidă de retragere a eventualului consimțământ de a fi vizat în acest mod. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Ar trebui avute în vedere reglementări speciale în țările în care independența mass-mediei publice nu este asigurată în mod corespunzător. În plus, ar trebui abordate lacunele și problemele cauzate de absența reglementării campaniilor de sensibilizare. |
| --- | --- |

3.1.13.

3.2.   
  Sugestii de modificare a propunerii de regulament privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (reformare)

| 3.2.1. | Articolul 4 alineatul (1) litera (j) din propunerea de regulament („normele sale interne privind echilibrul de gen”) trebuie consolidat prin stabilirea unor standarde comune privind echilibrul de gen precum cotele pentru reprezentarea genurilor la nivelul componenței globale și în pozițiile de responsabilitate și solicitarea aderării la acestea. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Alineatul (2) de la articolul 4 ar trebui modificat pentru a asigura faptul că statutul unui partid politic european include și dispoziții privind abordarea adoptată de partid în ceea ce privește combaterea discriminării și promovarea drepturilor omului în acord cu normele UE. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | CESE consideră că eventualele contribuții sau donații din partea țărilor din afara UE de care beneficiază partidele politice sau fundațiile politice din UE pot reprezenta un risc excesiv pentru independența beneficiarilor, și astfel, și pentru sistemul democratic. În acest scop, alineatele (9) și (10) ale articolului 23 din proiectul de regulament ar trebui modificate pentru a garanta cu strictețe că sunt permise numai contribuțiile partidelor politice din țările membre ale Consiliului Europei care nu impun limitări asupra valorilor comune ale UE și în care aceste valori pot fi promovate în mod liber. O altă modificare se referă la reducerea semnificativă a cuantumului permis al contribuțiilor și donațiilor. Aceasta ar trebui să includă și posibile împrumuturi și alte angajamente de natură financiară. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Din motive de transparență, articolul 23 alineatul (11) din propunerea de regulament ar trebui modificat, eliminând afirmația că „plafonul stabilit la alineatul (1) nu se aplică când membrul în cauză este, de asemenea, deputat ales în Parlamentul European, membru al unui parlament național, al unui parlament regional sau al unei adunări regionale”. Astfel, plafonul universal pentru donații din partea cetățenilor va fi de 18 000 EUR pe an pentru fiecare membru. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | În acord cu cele menționate mai sus, normele privind materialele publicitare politice ar trebui să se aplice pe deplin tuturor situațiilor în care partidele politice europene fac publicitate politică și nu doar în cazurile în care acestea recurg la furnizorii externi de servicii. Articolul 5 din propunerea de regulament ar trebui modificată pentru a reflecta acest aspect. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Dispozițiile de la articolul 24 privind posibila finanțare de către partidele politice europene sau de către fundațiile politice europene a campaniilor naționale de referendum pot crea situații problematice din cauza posibilei utilizări abuzive de către forțele populiste sau radicale sau ar putea genera acuzații de „interferență străină”. Aceste riscuri sunt deosebit de ridicate în statele membre mai mici ale UE, unde pot fi realizate campanii cu impact cu fonduri relativ reduse și de scurtă durată, în timp ce procedurile privind legalitatea finanțării din partea partidelor sau a fundațiilor politice europene ar putea fi mai îndelungate. Prezenta propunere ar trebui pusă în aplicare numai în coordonare cu regulamentele referendumurilor la nivel național care atenuează riscurile identificate. Dezbaterile publice cu politicieni din alte state membre ale UE sunt, în orice caz, valoroase. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Din motive de transparență, articolul 36 ar trebui modificat pentru a include norme mai stricte privind publicarea donațiilor din partea persoanelor fizice. Cuantumul maxim al donațiilor pentru care nu trebuie publicat numele donatorului ar trebui plafonate la 1 000 EUR. Acest cuantum va fi mai proporțional cu nivelurile relativ reduse ale veniturilor din anumite state membre ale UE. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Comisia propune modificarea articolul 20 alineatul (4) pentru a reduce rata de cofinanțare de la 10 % la 5 % pentru partidele politice europene și la 0 % în anul alegerilor parlamentare europene. CESE nu sprijină această propunere, deoarece chiar și un nivel scăzut de cofinanțare demonstrează angajamentul părților față de politicile pe care le susțin. În plus, CESE subliniază că toate fluxurile financiare dintre partidele naționale și cele europene trebuie să fie transparente. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   
  Reziliența și aspecte speciale pentru consolidarea rolului societății civile în procesele electorale

| 3.3.1. | Având în vedere partidele populiste și naționaliste și rețelele care câștigă teren în Europa, precum și ajutorul intern și extern, CESE consideră că promovarea participării cetățenilor la procesul democratic european, astfel cum se menționează în avizul pe tema Planul de acțiune pentru democrația europeană, a devenit mai importantă ca oricând și ar trebui abordată odată cu reglementarea proceselor electorale. Cetățenilor trebuie să li se ofere ocazia de a se exprima în mod semnificativ cu privire la conturarea viitorului UE în ceea ce privește alegerile, de exemplu, astfel cum se indică mai jos și după/între alegeri [astfel cum se menționează în avizul CESE pe tema Planul de acțiune pentru democrația europeană și în foia de parcurs privind punerea în aplicare a articolului 11 TUE și a planului său de acțiune (5)]. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | CESE subliniază că ar trebui lansat un eveniment anual care să reunească reprezentanți de la cel mai înalt nivel ai instituțiilor UE și ai organizațiilor/asociațiilor reprezentative ale societății civile, precum și parteneri sociali, reprezentanți ai dialogurilor sectoriale și ai dialogurilor locale, regionale, naționale și macroregionale (politica transnațională și de vecinătate) pentru a partaja cele mai bune practici și a elabora un plan anual cu scopul de a consolida democrația, participarea și dialogul civic și de a pune în aplicare articolul 11 din TUE. Acest eveniment ar putea crea sinergii și cu pachetul privind alegerile. În calitate de organizatori, Comisia și CESE ar trebui să joace un rol principal în acest proces. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Comisia Europeană trebuie să pună la dispoziție un instrument financiar dedicat pentru realizarea de campanii imparțiale și incluzive de tipul „participați la vot” derulate de societatea civilă și de mass-media independentă, care să urmărească ridicarea nivelului de participare la alegeri, în special în marea majoritate a statelor membre ale UE în care participarea la alegeri nu este obligatorie. Astfel de campanii ar trebui să se concentreze în special pe implicarea grupurilor defavorizate precum minoritățile, grupurile care sunt defavorizate din cauza statutului lor social sau economic etc. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ar trebui instituit un program de finanțare pentru jurnaliști, cercetători, verificatori ai veridicității informațiilor și organisme de supraveghere, monitorizare, precum și pentru acțiuni de contracarare a răspândirii dezinformării care să acopere toate aspectele pachetului „Consolidarea democrației și a integrității alegerilor”. Ar trebui să se asigure o finanțare adecvată pentru dezvoltarea și îmbunătățirea competențelor digitale ale cetățenilor și pentru eliminarea unor cercuri populiste/radicale, inclusiv a celor create prin dezinformare și prin alte tehnici utilizate de actorii politici interni. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Mecanismul comun prevăzut pentru reziliența electorală ar trebui să stabilească fonduri, sprijin și furnizarea de instrumente pentru cooperarea și activitatea experților în ceea ce privește finanțarea campaniilor. Criminalistica online, combaterea dezinformării și securitatea cibernetică a alegerilor sunt, de asemenea, esențiale. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Ar trebui depuse eforturi suplimentare pentru a elimina barierele rămase și pentru a asigura participarea incluzivă la alegeri. În special, ar trebui depuse eforturi mai susținute în ceea ce privește participarea democratică a femeilor, a cetățenilor cu handicap, a cetățenilor tineri și a altor grupuri. Ar trebui eliminate barierele care îi împiedică pe cetățenii mobili ai UE să voteze în anumite state membre. Ar trebui facilitat votul în țara de reședință sau, dacă este posibil în temeiul legislației naționale și al UE, în țara de origine și ar trebui să ridice ratele de participare a cetățenilor mobili din UE. Nu ar trebui pierdut din vedere faptul că aproximativ 13,5 milioane de cetățeni ai UE nu trăiesc în propriul stat membru. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | CESE observă că, pentru persoanele care s-au mutat într-un alt stat membru al UE, înregistrarea votului ar trebui simplificată și integrată, de exemplu printr-o platformă comună/partajată de înregistrare a voturilor (dacă este necesar), disponibilă în toate limbile oficiale ale UE. De asemenea, cetățenii UE ar trebui să beneficieze de drepturi de vot la nivel regional și ar trebui înființat un serviciu de asistență pentru votul transfrontalier. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | CESE subliniază că milioane de cetățeni ai UE încă nu se beneficiază cu adevărat de un drept de vot. Raportul de informare al CESE privind drepturile reale ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile parlamentare europene prezintă numeroasele obstacole juridice sau tehnice cu care se confruntă, în fiecare stat membru, cetățenii UE cu handicap care, deși doresc cu adevărat să voteze, nu au posibilitatea să o facă. CESE își reiterează solicitarea, formulată în avizul din 2 decembrie 2020„Necesitatea de a asigura persoanelor cu handicap drepturi reale de a vota la alegerile pentru Parlamentul European”, de a pune urgent în aplicare modificări legislative care să garanteze dreptul real al tuturor cetățenilor UE de a vota la alegerile parlamentare europene din 2024. |
| --- | --- |

3.3.8.

| 3.3.9. | Încurajarea cetățenilor să devină membri ai unui partid politic european, oricare ar fi acesta, le-ar oferi ocazia de a influența direct dezbaterile de la nivelul UE și de a contribui direct la acestea. |
| --- | --- |

3.3.9.

| 3.3.10. | Cetățenii ar trebui să fie în măsură să înțeleagă în mod clar ce partide politice de la nivel național au sau planifică legături cu partidele europene. Acest lucru are o importanță fundamentală înainte de alegeri. |
| --- | --- |

3.3.10.

| 3.3.11. | CESE sprijină mai multe propuneri exprimate de cel de-al doilea grup de dezbatere al cetățenilor din cadrul Conferinței privind viitorul Europei, care se ocupă de democrația și valorile europene, drepturi, statul de drept și securitate (6), de exemplu propunerea de a armoniza condițiile electorale aplicabile alegerilor parlamentare europene (vârsta dreptului de vot, data alegerilor, cerințele pentru circumscripțiile electorale, candidații, partidele politice și finanțarea acestora) și de a pune un accent mai puternic pe educație și competențe, de exemplu pe protecția datelor, democrație, precum și pe identificarea și combaterea populismului. |
| --- | --- |

3.3.11.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 730 final, Protejarea integrității alegerilor și promovarea participării democratice.

1

(2)  COM(2021) 730 final, Protejarea integrității alegerilor și promovarea participării democratice.

2

(3)  Avizul CESE privind Planul de acțiune pentru democrația europeană.

3

(4)  Eurobarometrul special 507: Democrația în UE.

4

(5)  Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a articolului 11.

5

(6)  Grupul de dezbatere 2 – Grupurile de dezbatere ale cetățenilor europeni – Conferința privind viitorul Europei.

6

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/73 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Noul Bauhaus european: Frumos, durabil, pentru toți

[COM(2021) 573 final]

(2022/C 275/12)

| Raportor: | Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |
| Coraportor: | Rudolf KOLBE |

Raportor:

Pierre-Jean COULON

Coraportor:

Rudolf KOLBE

| Sesizare | Comisia Europeană, 28.10.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 2.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 202/0/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 28.10.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

2.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

202/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută adoptarea de către Comisia Europeană a comunicării care lansează conceptul de „nou Bauhaus european” (NEB) și ilustrează ambiția de a „crea locuri și moduri de trai estetice, durabile și incluzive”, accesibile și la prețuri abordabile pentru toți, în special ca răspuns la criza climatică. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE susține în totalitate demersul global și interdisciplinar propus de Comisie, care constă în a construi împreună un viitor mai verde și mai echitabil pentru Europa și în a promova acest „nou stil de viață” care combină durabilitatea și stilul, accelerând în același timp tranziția verde în numeroase domenii ale vieții de zi cu zi a cetățenilor Europei, în regiunile lor și în locurile în care trăiesc, lucrează, se deplasează și locuiesc. Este vorba de un proiect participativ care se înscrie în spiritul curentului istoric Bauhaus, lansat în 1919, și în cel al mișcării culturale mondiale pe care a generat-o. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută în special dimensiunea culturală a noului Bauhaus european, „proiect al speranței și perspectivelor”, și dimensiunea sa creativă plasată în centrul Pactului verde european și al valului de renovare a clădirilor din cadrul acestuia, care reprezintă o bază esențială pentru tranziția verde. Această mișcare culturală are ca obiectiv să le ofere tuturor cetățenilor acces la bunuri circulare și cu o intensitate redusă a emisiilor de carbon în locurile în care trăiesc, în care lucrează, în clădirile publice și în locuințe, prin intermediul unor experiențe concrete care vor trebui promovate cât mai aproape de cetățeni, la nivelul zonei urbane sau rurale și al cartierului în care locuiesc. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE împărtășește analiza Comisiei referitoare la dimensiunea esențială a problemei materialelor inovatoare, bazate pe natură, produse în mod durabil și cu emisii reduse de dioxid de carbon, precum și cele „trei valori esențiale legate în mod indisolubil”: durabilitate, estetică, incluziune, în sensul asigurării „egalității pentru toți, a accesibilității și a prețurilor abordabile” (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută abordarea inovatoare a Comisiei, care a constat în lansarea unei faze preliminare de „coproiectare” prin mobilizarea unei comunități de persoane și organizații care acționează ca parteneri oficiali, a societății civile și a părților interesate din medii și sectoare foarte diferite – o fază de coproiectare participativă bazată pe o perspectivă inedită, care a făcut posibilă definirea în comun a proiectului de concept al noului Bauhaus european și a propunerilor pentru următoarele etape ale punerii sale în aplicare. CESE salută în special intenția Comisiei de a continua și a aprofunda această abordare participativă prin metode precum laboratorul noului Bauhaus european (laboratorul NEB) pentru pregătirea de acțiuni politice. CESE consideră că ar trebui asigurată durabilitatea procesului și dincolo de ciclul instituțional. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută dimensiunea mondială dobândită de noul Bauhaus european încă de la lansarea fazei de coproiectare, succesul conversației organizate în aprilie 2021 la nivel internațional, prin videoconferință, la care au participat circa 8 000 de persoane, precum și succesul primei ediții a premiului „Noul Bauhaus european” și al difuzării scrisorii de informare pe această temă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sprijină propunerea Comisiei de a combina inițiativele existente ale UE cu o serie de noi acțiuni și finanțări care vizează NBE, pentru a testa politicile și instrumentele care permit „construirea unei vieți de zi cu zi mai bune” cât mai aproape posibil de nivelul regional și local, de cetățenii europeni și de mediul în care trăiesc și locuiesc. Pentru a se asigura un acces larg la finanțare, va fi important să se ofere, de asemenea, oportunități de finanțare la scară mică, de tip participativ, care vor fi ușor accesibile, precum și măsuri speciale de sprijin pentru cei care nu dispun de mijloacele necesare pentru a solicita finanțare, în special pentru întreprinderile mici, meșteșugarii și asociațiile care trebuie să fie implicați în acest proces. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE intenționează să se implice activ în abordarea participativă promovată de Comisie și în lansarea mișcării „noul Bauhaus european” pentru a menține dialogul cu cetățenii și cu societatea civilă în vederea rezolvării problemelor lor de zi cu zi și a îmbunătățirii calității vieții. CESE se va implica în acest proiect participativ prin organizarea, în cadrul festivalului anual propus de Comisie, a unei conferințe privind noul Bauhaus european și societatea civilă și prin crearea unei platforme a societății civile care să ofere propuneri și sprijin. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră mai ales că acest concept al noului Bauhaus european trebuie să îi permită Uniunii să se apropie de cetățenii și de teritoriile sale urbane și rurale, printr-o comunicare adaptată, prin punerea în aplicare a unor inițiative și acțiuni locale, precum și printr-o experimentare în locurile în care cetățenii trăiesc, locuiesc și lucrează zi de zi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE împărtășește cele trei principii-cheie evidențiate în cursul procesului de creare în comun: combinarea dimensiunii mondiale și a celei locale, participarea și transdisciplinaritatea. Acestea presupun o abordare localizată a proiectelor și a inițiativelor în cartiere, în sate și în orașe, care să includă crearea de conexiuni între orașe și periferia lor și regândirea orașului dintr-o perspectivă globală și teritorială, ținând cont în același timp de dimensiunea mondială a schimbărilor climatice și de tranziția verde. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită să se asigure o sinergie veritabilă între mișcarea noului Bauhaus european și evoluțiile legislative ulterioare privitoare la punerea în aplicare a Pactului verde european, prin intermediul unui cadru favorabil, ca măsură prealabilă pentru orice propunere legislativă referitoare la Pactul verde european și la implementarea acestuia. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE subliniază că găsirea unor soluții durabile, incluzive și estetice pentru mediul construit va depinde în mare măsură de garantarea unui cadru juridic pentru achizițiile publice care să fie întemeiat pe calitate și îndeamnă Comisia să țină cont de acest aspect în următoarea revizuire a directivelor privind achizițiile publice. Va trebui definită, instituită și pusă în aplicare o etichetă a noului Bauhaus european, atât în ceea ce privește achizițiile publice, cât și în ceea ce privește ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE subliniază necesitatea ca noul Bauhaus european să contribuie activ la promovarea investițiilor pe termen lung în infrastructura locală și socială, în special în contextul noului semestru european și al punerii în aplicare efective a Pilonului european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE propune ca formarea profesională interdisciplinară pentru noile profesii oferită la nivel local și regional să fie, de asemenea, promovată și finanțată în cadrul noului Bauhaus european, permițând punerea în aplicare efectivă a noțiunii de muncă decentă. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Rezumat

| 2.1. | Noul Bauhaus european exprimă ambiția UE de a crea locuri, produse și moduri de trai estetice, durabile și incluzive. El promovează un nou stil de viață în care durabilitatea este asociată stilului de viață, scopul fiind de a accelera astfel tranziția verde nu numai în diferite sectoare ale economiei noastre, cum ar fi construcțiile, mobilierul și moda, ci și în societățile în care trăim și în alte domenii ale vieții noastre de zi cu zi. Scopul său este de a oferi tuturor acces la bunuri circulare și cu emisii reduse de carbon care sprijină regenerarea naturii și protejează biodiversitatea. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Proiectul noului Bauhaus european oferă speranțe și perspective și conferă o dimensiune culturală și creativă Pactului verde european, întrucât își propune să consolideze inovarea, tehnologia și economia durabile. El scoate în evidență atuurile tranziției ecologice prin experiențe concrete la nivel local și ne îmbunătățește viața de zi cu zi. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Pentru implementarea NEB, Comisia combină inițiativele relevante ale UE și propune un set de noi acțiuni și posibilități de finanțare. Acestea acoperă, de exemplu:






  — | crearea laboratorului NEB, în scopul de a dezvolta comunitatea și de a pregăti acțiuni strategice; |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

crearea laboratorului NEB, în scopul de a dezvolta comunitatea și de a pregăti acțiuni strategice;

| — | finanțarea inițială pentru proiecte transformatoare ce țin de noul Bauhaus european; |
| --- | --- |

—

finanțarea inițială pentru proiecte transformatoare ce țin de noul Bauhaus european;

| — | finanțarea proiectelor de locuințe sociale care respectă valorile noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

—

finanțarea proiectelor de locuințe sociale care respectă valorile noului Bauhaus european;

| — | o nouă abordare a strategiei imobiliare a Comisiei; |
| --- | --- |

—

o nouă abordare a strategiei imobiliare a Comisiei;

| — | crearea în comun a unor căi de tranziție verde pentru sectorul construcțiilor și ecosistemele textile; |
| --- | --- |

—

crearea în comun a unor căi de tranziție verde pentru sectorul construcțiilor și ecosistemele textile;

| — | invitații adresate întreprinderilor nou înființate și cu scopul de a suscita inițiative cetățenești; |
| --- | --- |

—

invitații adresate întreprinderilor nou înființate și cu scopul de a suscita inițiative cetățenești;

| — | un festival și un premiu anual al noului Bauhaus european; |
| --- | --- |

—

un festival și un premiu anual al noului Bauhaus european;

| — | o platformă de e-Twinning și activități ce țin de DiscoverEU 2022 pe tema noului Bauhaus european. |
| --- | --- |

—

o platformă de e-Twinning și activități ce țin de DiscoverEU 2022 pe tema noului Bauhaus european.

| 2.1.3. | Noul Bauhaus european va crea spațiul necesar pentru a explora și a testa politicile, finanțarea și alte instrumente pentru conceperea și construirea unei vieți de zi cu zi mai bune pentru toate generațiile. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.2.   Pe baza coproiectării: un proiect transformațional realizat de noi toți pentru noi toți

| 2.2.1. | Procesul de coproiectare s-a bazat pe participarea persoanelor, a organizațiilor, a instituțiilor politice și a întreprinderilor interesate pentru a organiza evenimente, conversații și ateliere. Prima ediție a premiului noului Bauhaus european a fost lansată ca parte a fazei de coproiectare, pentru a pune în prim-plan aceste exemple care oferă inspirație, precum și idei ale tinerelor talente. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.3.   Forma noului Bauhaus european

| 2.3.1. | De la curentul istoric la noul Bauhaus european: trei valori esențiale:






  — | durabilitatea, de la obiectivele climatice la circularitate, reducerea la zero a poluării și biodiversitate; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

durabilitatea, de la obiectivele climatice la circularitate, reducerea la zero a poluării și biodiversitate;

| — | estetica, calitatea experienței și stilul, dincolo de funcționalitate; |
| --- | --- |

—

estetica, calitatea experienței și stilul, dincolo de funcționalitate;

| — | incluziunea, care pune în valoare diversitatea, egalitatea pentru toți, accesibilitatea și prețurile abordabile. |
| --- | --- |

—

incluziunea, care pune în valoare diversitatea, egalitatea pentru toți, accesibilitatea și prețurile abordabile.

| 2.3.2. | Trei principii-cheie, evidențiate în cursul procesului de creare în comun, au fost adoptate de Comisie și ar trebui să ghideze noul Bauhaus european:






  — | o abordare pe mai multe niveluri: de la nivelul global la cel local; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

o abordare pe mai multe niveluri: de la nivelul global la cel local;

| — | o abordare participativă; |
| --- | --- |

—

o abordare participativă;

| — | o abordare transdisciplinară. |
| --- | --- |

—

o abordare transdisciplinară.

| 2.3.3. | Axe tematice care trebuie urmărite în acest parcurs transformațional:






  — | reconectarea cu natura; |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

reconectarea cu natura;

| — | redobândirea sentimentului de apartenență; |
| --- | --- |

—

redobândirea sentimentului de apartenență;

| — | prioritate acordată locurilor și persoanelor care au cea mai mare nevoie; |
| --- | --- |

—

prioritate acordată locurilor și persoanelor care au cea mai mare nevoie;

| — | necesitatea unei reflecții asupra ciclului de viață în ecosistemul industrial. |
| --- | --- |

—

necesitatea unei reflecții asupra ciclului de viață în ecosistemul industrial.

2.4.   Implementarea noului Bauhaus european

Crearea unui cadru favorabil pentru noul Bauhaus european:

| 2.4.1. | colaborarea cu comunitatea noului Bauhaus european: laboratorul NEB






  — | strategia de etichetare; |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

—

strategia de etichetare;

| — | finanțare inovatoare; |
| --- | --- |

—

finanțare inovatoare;

| — | analiză și experimentare în materie de reglementare; |
| --- | --- |

—

analiză și experimentare în materie de reglementare;

| — | indicatori-cheie de performanță. |
| --- | --- |

—

indicatori-cheie de performanță.

| 2.4.2. | O triplă transformare: trei pârghii ale instrumentelor de susținere și de finanțare:






  — | generarea unei schimbări în locuri specifice de pe teren; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

—

generarea unei schimbări în locuri specifice de pe teren;

| — | necesitatea de a proceda în mod diferit pentru ca inovarea să devină realitate, inclusiv prin îmbunătățirea competențelor și metodelor noastre; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a proceda în mod diferit pentru ca inovarea să devină realitate, inclusiv prin îmbunătățirea competențelor și metodelor noastre;

| — | necesitatea de a adapta intențiile și modul de gândire care stau la baza acțiunilor noastre. |
| --- | --- |

—

necesitatea de a adapta intențiile și modul de gândire care stau la baza acțiunilor noastre.

| 2.4.3. | Comisia va organiza primul „Festival al noului Bauhaus european” în primăvara anului 2022:






  — | transformarea spațiilor pe teren; |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

—

transformarea spațiilor pe teren;

| — | transformarea ecosistemului pentru a deveni favorabil inovării; |
| --- | --- |

—

transformarea ecosistemului pentru a deveni favorabil inovării;

| — | difuzarea de noi concepte. |
| --- | --- |

—

difuzarea de noi concepte.

2.5.   Următoarele etape

| — | mobilizarea actorilor din Europa și din afara ei; |
| --- | --- |

—

mobilizarea actorilor din Europa și din afara ei;

| — | cooperarea dintre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul European al Regiunilor (CoR) și Comitetul Economic și Social European (CESE), pentru a sensibiliza publicul, a încuraja dezbaterea în teritoriile pe care le reprezintă și a-i mobiliza pe cetățeni; |
| --- | --- |

—

cooperarea dintre Parlamentul European, Consiliu, Comitetul European al Regiunilor (CoR) și Comitetul Economic și Social European (CESE), pentru a sensibiliza publicul, a încuraja dezbaterea în teritoriile pe care le reprezintă și a-i mobiliza pe cetățeni;

| — | cooperarea între statele membre și autoritățile publice de la nivel internațional, național, regional și local, inclusiv participarea societății civile; |
| --- | --- |

—

cooperarea între statele membre și autoritățile publice de la nivel internațional, național, regional și local, inclusiv participarea societății civile;

| — | inițial, statele membre vor fi invitate să desemneze o entitate ca punct de contact pentru inițiativa noul Bauhaus european, pentru a-și unifica și coordona eforturile în țările lor respective, și să participe la o rețea informală la nivelul UE de schimb de informații și experiență; |
| --- | --- |

—

inițial, statele membre vor fi invitate să desemneze o entitate ca punct de contact pentru inițiativa noul Bauhaus european, pentru a-și unifica și coordona eforturile în țările lor respective, și să participe la o rețea informală la nivelul UE de schimb de informații și experiență;

| — | Comisia Europeană va prezenta un raport privind evoluția inițiativei în 2022. |
| --- | --- |

—

Comisia Europeană va prezenta un raport privind evoluția inițiativei în 2022.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE subliniază că „Colaborarea cu comunitatea noului Bauhaus european: laboratorul NEB” este o abordare foarte importantă, care continuă și aprofundează abordarea participativă a inițiativei NEB. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE își exprimă satisfacția că analiza și experimentarea în materie de reglementare reprezintă o prioritate a noului Bauhaus european și subliniază că este esențial să se realizeze ajustări ale sistemului de reglementare cu scopul de a îmbunătăți punerea în aplicare a obiectivelor noului Bauhaus european. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază că soluțiile durabile, incluzive și estetice pentru mediul construit vor depinde în mare măsură de garantarea unui cadru juridic adaptat pentru achizițiile publice, care să fie întemeiat pe calitate. Reforma cadrului achizițiilor publice ar trebui, așadar, să se afle în centrul preocupărilor laboratorului. În acest context, inclusiv în ce privește sectorul privat, ar trebui discutat rolul stimulentelor pentru dezvoltarea unei arhitecturi favorabile climei și a unei „Baukultur” pentru o nouă cultură a renovării, prin organizarea de concursuri deschise și acordarea de premii și subvenții. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că analiza în materie de reglementare ar trebui să se concentreze și asupra sistemului de standardizare. Inovarea, în toate domeniile (tehnice și științifice), necesită capacitatea de a răspunde la ultimele evoluții nu numai prin aplicarea unui standard care, în orice caz, este deseori depășit ca urmare a rapidității dezvoltării tehnologice, ci și prin utilizarea „soluțiilor alternative echivalente”. Recurgerea la soluții alternative echivalente și, ca atare, nerespectarea unui standard, poate genera grave probleme de responsabilitate în contextul procedurilor judiciare, fiind încă foarte dificil să se dovedească în fața unui tribunal că „soluțiile alternative” sunt echivalente (sau, deseori, mai bune). De asemenea, este important ca, și pentru standardele armonizate și, în special, pentru materialele de construcții, să se ia în considerare modalități de a sprijini mai bine soluțiile alternative inovatoare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că noile posibilități de finanțare au o importanță crucială pentru a susține punerea în aplicare a obiectivelor Bauhaus și a menține elanul inițiativei și entuziasmul a numeroase părți implicate. Având în vedere că sistemul de finanțare al UE este extrem de dificil de accesat – din cauza criteriilor complicate de finanțare și de atribuire și a multor alte cerințe (inclusiv prefinanțarea) – iar rata de finanțare atinsă este relativ scăzută, există riscul ca aceste acțiuni să nu-i implice decât pe cei care au deja experiență în prezentarea proiectelor europene, fără să ajungă la grupuri-țintă mult mai largi. Această problemă nu afectează numai noul Bauhaus european, dar, în acest context, este extrem de important să se meargă mai departe și, de asemenea, să se ofere oportunități de finanțare la scară mică și ușor accesibile și măsuri speciale de finanțare pentru cei care nu dispun de mijloacele necesare pentru a solicita finanțare. Pentru atingerea acestui obiectiv este nevoie de o cooperare strânsă între statele membre europene, Comisie, camerele de comerț și asociațiile profesionale, instituțiile de învățământ și alte grupuri de interes relevante. Este nevoie de vigilență pentru ca opțiunile în materie de finanțare ale noului Bauhaus european la nivel național să se întemeieze (și) pe principiile menționate anterior și să fie disponibile în toate statele membre. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE subliniază că este important să se instituie în universități și în alte instituții de învățământ din sectorul terțiar o formare interdisciplinară, inițială și continuă, consacrată în mod specific planificării durabile și incluzive și să se pună în aplicare modele permanente de formare continuă în organizațiile profesionale. În special, conceptele de „recalificare” și „perfecționare” trebuie să permită punerea în aplicare a conceptului de muncă decentă. |
| --- | --- |

3.6.

3.7.   Observații privind axele tematice ale parcursului transformațional

| 3.7.1. | CESE salută accentul plasat pe dezvoltarea urbană și rurală durabilă, incluzivă și estetică, precum și pe urbanism în sensul cel mai larg, întrucât este vorba despre o pârghie importantă pentru punerea în aplicare a priorităților noului Bauhaus european. CESE subliniază că este necesar să se pună accentul pe:






  — | o implicare consolidată a amenajării și a gestionării teritoriului și a politicii din acest domeniu, cu scopul de a reduce impermeabilizarea solurilor, utilizarea terenurilor și schimbarea destinației lor, asigurându-se transparența procesului prin participarea părților interesate; |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

—

o implicare consolidată a amenajării și a gestionării teritoriului și a politicii din acest domeniu, cu scopul de a reduce impermeabilizarea solurilor, utilizarea terenurilor și schimbarea destinației lor, asigurându-se transparența procesului prin participarea părților interesate;

| — | promovarea coerentă la scară europeană și națională a dezvoltării interne (reutilizarea zonelor abandonate, întemeiată pe calitate) a orașelor, a localităților și a satelor, în scopul asigurării unei zone rurale intacte pentru planificarea proiectelor de dezvoltare; |
| --- | --- |

—

promovarea coerentă la scară europeană și națională a dezvoltării interne (reutilizarea zonelor abandonate, întemeiată pe calitate) a orașelor, a localităților și a satelor, în scopul asigurării unei zone rurale intacte pentru planificarea proiectelor de dezvoltare;

| — | modernizarea durabilă a structurilor urbane și sătești din perspectiva schimbărilor climatice aflate în fază incipientă, a societății post-petroliere și a erei informației; |
| --- | --- |

—

modernizarea durabilă a structurilor urbane și sătești din perspectiva schimbărilor climatice aflate în fază incipientă, a societății post-petroliere și a erei informației;

| — | conservarea și revitalizarea parcului imobiliar ca o contribuție esențială la economia circulară și la conservarea patrimoniului cultural, cu un accent deosebit pe locuințele sociale, cartierele muncitorești și clădirile publice, precum și prin îmbunătățirea înțelegerii diferitelor interacțiuni dintre clădiri și spațiul social, precum și a infrastructurii tehnice și verzi, ca sarcină de planificare care poate fi realizată printr-o cooperare egală între diferitele ramuri specializate. |
| --- | --- |

—

conservarea și revitalizarea parcului imobiliar ca o contribuție esențială la economia circulară și la conservarea patrimoniului cultural, cu un accent deosebit pe locuințele sociale, cartierele muncitorești și clădirile publice, precum și prin îmbunătățirea înțelegerii diferitelor interacțiuni dintre clădiri și spațiul social, precum și a infrastructurii tehnice și verzi, ca sarcină de planificare care poate fi realizată printr-o cooperare egală între diferitele ramuri specializate.

| 3.7.2. | CESE salută accentul pus pe crearea în comun a unei căi de tranziție verzi pentru sectorul construcțiilor, date fiind emisiile sale enorme de CO2. Dezvoltarea de noi produse și procedee de construcție în cooperare cu urbaniștii, fabricanții de materiale de construcții și industria construcțiilor, prin dezvoltarea de noi modele de cooperare (durată de viață, posibilitate de reciclare, impact redus asupra mediului, energii regenerabile etc.), va fi un factor important pentru reușita acestei tranziții și trebuie să fie sprijinită prin regândirea sistemului actual de standardizare. Valul de renovare reprezintă o parte esențială a Pactului verde, deoarece va fi necesar să se pună accentul pe întreținerea parcului imobiliar. Aceasta va constitui chiar măsura cea mai importantă pentru conservarea resurselor și evitarea deșeurilor rezultate din activități de construcție. Trebuie dezvoltate noi tehnici și procese în scopul reciclării deșeurilor rezultate din activități de construcție, dar și al reutilizării elementelor sau al introducerii de noi materiale de construcție de o calitate mai bună (upcycling). |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | CESE salută adoptarea de către Comisie a comunicării care lansează conceptul de „nou Bauhaus european”, ilustrând ambiția de a „crea locuri, produse și moduri de trai estetice, durabile și incluzive” pentru toți cetățenii europeni, ca răspuns la criza climatică. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | CESE susține demersul propus de Comisie, care constă în a construi împreună un viitor mai verde și mai echitabil pentru Europa și în a promova acest „nou stil de viață” care combină durabilitatea și stilul, accelerând în același timp tranziția verde în numeroase domenii ale vieții de zi cu zi a cetățenilor Europei, în locurile în care trăiesc, lucrează, se deplasează și locuiesc. Este vorba de un proiect participativ care se înscrie în spiritul curentului istoric Bauhaus, lansat în 1919, și în cel al mișcării culturale mondiale pe care a generat-o. |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.7.5. | CESE salută în special dimensiunea culturală a noului Bauhaus european, „proiect al speranței și perspectivelor”, și dimensiunea sa creativă în centrul Pactului verde european și al valului de renovare a clădirilor din cadrul acestuia (2). Această mișcare culturală trebuie să aibă ca obiectiv să le ofere tuturor cetățenilor acces la bunuri circulare și cu o intensitate redusă a emisiilor de carbon în locurile în care trăiesc zi de zi, în care lucrează, în clădirile publice și în locuințe, prin intermediul unor experiențe concrete care să fie promovate cât mai aproape de regiunea, orașul sau cartierul în care locuiesc. |
| --- | --- |

3.7.5.

| 3.7.6. | CESE împărtășește analiza Comisiei referitoare la dimensiunea esențială a problemei materialelor inovatoare, bazate pe natură, produse în mod durabil și cu emisii reduse de dioxid de carbon, precum și cele „trei valori esențiale legate în mod indisolubil”: durabilitate, estetică, incluziune, în sensul asigurării „egalității pentru toți, a accesibilității și a prețurilor abordabile”. |
| --- | --- |

3.7.6.

| 3.7.7. | CESE salută abordarea inovatoare a Comisiei, care a constat în lansarea unei faze preliminare de „coproiectare” prin mobilizarea unei comunități de persoane și organizații care acționează ca parteneri oficiali, a societății civile și a părților interesate din medii și sectoare foarte diferite – o fază de coproiectare participativă bazată pe o perspectivă inedită, care a făcut posibilă definirea în comun a proiectului de concept al noului Bauhaus european și a propunerilor pentru următoarele etape ale punerii sale în aplicare. |
| --- | --- |

3.7.7.

| 3.7.8. | CESE salută cu precădere dimensiunea mondială dobândită de noul Bauhaus european încă de la lansarea fazei de coproiectare, succesul conversației organizate în aprilie 2021 la nivel global, prin videoconferință, la care au participat circa 8 000 de persoane, precum și succesul primei ediții a premiului „Noul Bauhaus european” și al difuzării scrisorii de informare pe această temă (3). |
| --- | --- |

3.7.8.

| 3.7.9. | CESE consideră că acest concept al noului Bauhaus european trebuie să îi permită Uniunii Europene să se apropie de cetățenii săi și de regiunile lor printr-o comunicare adaptată, prin inițiative și acțiuni care trebuie puse în aplicare cu participarea lor, precum și printr-o experimentare la nivel local în locurile în care trăiesc, locuiesc și lucrează zi de zi. |
| --- | --- |

3.7.9.

| 3.7.10. | CESE ia notă cu interes de lansarea într-o primă etapă a cererii de propuneri referitoare la proiecte-pilot de cartiere de locuințe cu caracter social, abordabile și durabile, continuată apoi în cadrul inițiativei urbane europene din cadrul politicii de coeziune 2021-2027 și al introducerii unui instrument financiar dedicat dezvoltării urbane. |
| --- | --- |

3.7.10.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE sprijină propunerea Comisiei de a combina inițiativele existente ale UE cu o serie de noi acțiuni și finanțări care vizează NBE, pentru a testa politicile și instrumentele care permit „construirea unei vieți de zi cu zi mai bune” cât mai aproape posibil de nivelul regional și local, de cetățenii europeni și de locul în care trăiesc și asigurarea unor locuințe accesibile și la prețuri abordabile pentru toți. Aspectele legate de mobilitate ar trebui să fie luate în considerare în permanență. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Explicarea și funcționarea acestor noi acțiuni și finanțări europene care vizează „noul Bauhaus european” trebuie să fie simplificate pentru ca ele să poată fi mobilizate în același spirit al coproiectării, cât mai aproape de cetățenii europeni, de locul lor de viață și de cartierul lor, prin asociații și comunități locale. Trebuie dezvoltată o finanțare participativă a NBE, iar accesul actorilor locali la o astfel de finanțare trebuie asigurat prin intermediul unui ghișeu unic al NBE în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Este de dorit o implicare activă în acest demers participativ promovat de Comisia Europeană și în crearea unei „mișcări a noului Bauhaus european”, astfel încât să se mențină dialogul cu cetățenii și societatea civilă pentru a le soluționa problemele cotidiene și a le îmbunătăți calitatea vieții. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Este important să se participe activ la acest proiect participativ și la această mișcare prin organizarea unei conferințe anuale a CESE privind noul Bauhaus european și societatea civilă – o societate civilă pe care o reprezintă în cadrul „festivalului anual” al noului Bauhaus european propus de Comisie, precum și prin crearea unei platforme a societății civile dedicată NBE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE recomandă să se subscrie la cele trei principii-cheie evidențiate în cursul procesului de creare în comun – combinarea dimensiunii mondiale și a celei locale, participarea, inclusiv a grupurilor defavorizate, și transdisciplinaritatea – printr-o abordare localizată a proiectelor și a inițiativelor, la nivelul cartierelor, al satelor și al orașelor, ținând cont în același timp de dimensiunea mondială a schimbărilor climatice și de tranziția verde. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE consideră că ar trebui, de asemenea, să se susțină axele tematice identificate în faza de coproiectare, mai exact reconectarea cu natura, redobândirea sentimentului de apartenență, prioritatea care trebuie acordată persoanelor care au cea mai mare nevoie prin soluții abordabile și accesibile pentru toți, în special în privința locuințelor, și reflecția pe termen lung asupra ciclului de viață în ecosistemul industrial și asupra duratei de viață a clădirilor și a locuințelor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE intenționează să solicite să se asigure o sinergie veritabilă între mișcarea noului Bauhaus european și evoluțiile legislative viitoare referitoare la punerea în aplicare a Pactului verde european, în scopul de a concretiza această mișcare și a satisface cerința de a putea dispune de un „cadru favorabil”, mai ales în ceea ce privește achizițiile publice și ajutoarele de stat. CESE propune crearea unei etichete a noului Bauhaus european. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE consideră că investițiile pe termen lung în infrastructura locală și socială de care este nevoie pentru punerea în aplicare corespunzătoare a noului Bauhaus european ar trebui să beneficieze de un tratament specific în contextul semestrului european și al punerii în aplicare efective a Pilonului european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Totodată, CESE consideră că formarea inițială și continuă interdisciplinară pentru noile profesii, care urmează să fie dezvoltată la nivel local și regional, trebuie să fie promovată de noul Bauhaus european în cadrul unor acțiuni și programe europene. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  JO C 429, 11.12.2020, p. 93.

1

(2)  JO C 155, 30.4 2021, p. 73.

2

(3)  https://ec.europa.eu/newsroom/neb/newsletter-archives/view/service/2137

3

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/80

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un set de măsuri de acțiune și de sprijin pentru abordarea creșterii prețurilor energiei

[COM(2021) 660 final]

(2022/C 275/13)

| Raportori: | Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportori:

Thomas KATTNIG, Alena MASTANTUONO, Lutz RIBBE

| Sesizare | Comisia Europeană, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 2.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 24.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 193/10/7 |

Sesizare

Comisia Europeană, 1.12.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

2.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

24.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

193/10/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Analiza Comisiei arată că impactul cel mai puternic asupra prețurilor energiei provine din creșterea bruscă la nivel mondial a cererii de gaze și a fost stimulat și mai mult de redresarea economică, de restrângerea ofertei către UE, de lipsa investițiilor din cauza politicii de austeritate după criza de pe piețele financiare și cea economică, precum și de întârzierea întreținerii infrastructurii din cauza pandemiei. În plus, prețurile la energie electrică au crescut și din cauza condițiilor meteorologice sezoniere (apă și vânt scăzute în timpul verii), care au dus la o producție mai scăzută a energiei din surse regenerabile în Europa. Contribuția creșterii prețurilor la schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) a rămas limitată. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | UE este pe cale să realizeze obiectivele climatice pentru 2030 care ne vor conduce către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050. Pe lângă investițiile uriașe necesare tranziției, aceasta presupune și o adaptare a întregului ecosistem energetic. Având în vedere presiunea de a abandona energia fosilă și – în unele state membre – cea nucleară, numărul surselor alternative este în scădere, iar dependența de puținele surse rămase este în creștere. Acest lucru face ca sistemul energetic european să fie mai vulnerabil, în special din punctul de vedere al volatilității prețurilor, fiind nevoie de o reacție rapidă pentru a asigura un mediu stabil și previzibil al prețurilor la energie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Actuala criză a prețurilor la energie nu ar afecta cetățenii și întreprinderile europene atât de grav dacă Europa nu ar fi atât de dependentă de importurile de combustibili fosili. Anumite țări exploatează această dependență în scopuri geopolitice. Ca urmare, întreprinderile și consumatorii europeni au de suferit. Majoritatea statelor membre nu au reușit încă să reducă această dependență, deși Comisia definește acest obiectiv, printre altele, cum ar fi plasarea consumatorului în centrul sistemului energetic, ca unul dintre obiectivele strategice ale uniunii energetice. În ambele privințe, politica energetică europeană a rămas cu mult în urma propriilor ambiții. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Din cauza nevoilor tot mai mari de electrificare, acceptate în general ca un instrument-cheie pentru îndeplinirea obiectivelor de decarbonizare ale Europei, Europa are nevoie de investiții semnificative în surse de energie durabile, cu emisii zero și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Acest lucru subliniază necesitatea de a maximiza eforturile de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile, care ar putea avea un efect de scădere a prețurilor și care va spori cu siguranță autonomia energetică a UE (mai puțin dependentă de regimuri care utilizează sursele de energie ca pârghie geopolitică). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Autoritățile naționale de reglementare trebuie să joace un rol activ în abordarea îngrijorărilor consumatorilor de toate tipurile și în informarea proactivă a consumatorilor cu privire la drepturile lor în actuala fază a creșterii prețurilor. De asemenea, în momentul stabilirii tarifelor, furnizorii trebuie să fie încurajați să se asigure că li se vor oferi consumatorilor în continuare tarife stabile și nu doar așa-numitele tarife „flotante”, care reflectă evoluțiile bursiere. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este de acord cu Comisia în sensul că măsurile care trebuie luate în legătură cu creșterea prețurilor la energie nu pot submina eforturile politicii privind clima. Prin urmare, cei afectați de creșterea prețurilor ar trebui să fie în orice caz sprijiniți, de exemplu permițându-le să ia măsuri de economisire a energiei, să participe la generarea și utilizarea energiei din surse regenerabile pe cont propriu sau în comunități și, prin urmare, să beneficieze de prețuri mai mici pentru sursele de energie cu emisii scăzute și cu emisii zero. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE apreciază sprijinul financiar direct și instrumentele bazate pe impozite, ca fiind măsura cea mai eficientă și cea care poate fi pusă la dispoziție imediat, ajutând entitățile vulnerabile. În același timp, Comitetul sprijină găsirea de soluții specifice pentru fiecare stat membru, ca răspuns la condițiile reale din fiecare țară (de exemplu, prevenirea deconectării de la aprovizionarea cu energie pe durata sezonului rece, planuri de eșalonare pe termen lung și utilizarea diferitelor instrumente de politică fiscală în țările respective). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE nu doar că sprijină măsurile de urgență având ca scop evitarea consecințelor sociale drastice, dar încurajează în mod ferm evaluările pieței, care testează comportamentul actorilor de pe piața energiei. În același timp, CESE subliniază valorile comune ale Uniunii în ceea ce privește serviciile de interes economic general în sensul articolului 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum sunt prevăzute în Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Aceasta ar putea conduce la mai multă eficiență și la eliminarea disfuncționalităților pieței. Este necesar un control mai eficace al pieței de către autorități. În acest context, merită să fie luată în considerare opțiunea ca statele membre ale UE să cumpere gaz și petrol în comun, în special având în vedere evenimentele recente din Ucraina, care au evidențiat necesitatea ca UE să își consolideze capacitatea de asigurare a aprovizionării cu energie atunci când se confruntă cu o criză geopolitică. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | De asemenea, sunt necesare îmbunătățiri ale sistemului de rețele de transport, prin extinderea interconexiunilor și o infrastructură de stocare mai bine dezvoltată. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Sunt necesare stimulente pentru a motiva gospodăriile și întreprinderile să achiziționeze produse și tehnologii cu un consum redus de energie și să producă ele însele energie. Asistența directă acordată persoanelor care au nevoie de ajutor trebuie să fie direcționată și nu generalizată. Ea trebuie să reflecte dimensiunea socială și să nu împiedice realizarea transformării ecologice. Ar putea fi avut în vedere o subvenție limitată în timp (de exemplu, pentru primii 300 kWh de energie electrică pentru fiecare persoană din gospodărie), până la o limită de venit care urmează să fie definită. De asemenea, ar trebui să se acorde asistență directă, sub un plafon al veniturilor care urmează să fie definit, cu condiția să nu fie disponibilă nicio soluție alternativă la prețuri accesibile în situația respectivă. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Actuala criză a prețurilor oferă și oportunități. Ea face ca investițiile în măsurile privind energia din surse regenerabile și în măsurile de economisire a energie de la nivel european să fie mai atractive. Cu toate acestea, mulți cetățeni nu-și permit aceste investiții. Sunt necesare programe de sprijin special concepute la nivelul Uniunii, al statelor membre și la nivel regional/municipal, pentru a permite cetățenilor să își îndeplinească rolul de consumatori activi, astfel cum se prevede în pachetul privind energia curată, și să beneficieze de scăderea costurilor energiei din surse regenerabile. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE subliniază rolul important al furnizorilor de energie în calitate de actori esențiali în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de interes general și arată că modificarea de la nivelul conceptului de piață a energiei din ultimii 20 de ani a lăsat statelor membre mai puține instrumente politice cu ajutorul cărora să abordeze creșterea costurilor cu energia. Actualul concept al pieței energiei pare să înregistreze lacune în ceea ce privește reacția la volatilitatea prețurilor și punerea la dispoziție a unei serii de beneficii pentru micii producători de energie din surse regenerabile și pentru toți consumatorii. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere care să ofere un răspuns eficient acestor lacune și să fie compatibil cu tranziția verde. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Cadrul general, situația actuală și contextul (astfel cum sunt prezentate în comunicarea Comisiei)

| 2.1. | Comisia Europeană și-a publicat comunicarea privind modul de abordare a creșterii prețurilor energiei. Motivul publicării comunicării, care ia forma unui set de măsuri, rezidă în creșterea puternică și pe termen scurt a prețurilor la energie, ceea ce are un impact negativ asupra redresării în urma pandemiei de COVID-19 și a bunăstării populației UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comunicarea privind prețurile energiei oferă un set de măsuri privind modul în care UE și statele membre ar trebui să reacționeze în această perioadă dificilă. Comunicarea include un set de măsuri imediate, pe termen scurt și pe termen mediu. Acestea includ atât instrumente de urgență și de compensare, cât și investiții și modificări instituționale și procedurale, principalele grupuri vizate fiind gospodăriile și întreprinderile mici și mijlocii. Setul de măsuri oferă o abordare coordonată pentru protejarea celor care sunt cei mai expuși riscurilor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Din 2019 până în septembrie 2021, creșterea prețurilor cu ridicata la gaze și energie electrică în UE a atins, în medie, 429 % sau, respectiv, 230 %. Până în prezent, saltul prețului cu amănuntul a fost mult mai moderat (14 % sau, respectiv, 7 %), totuși, previziunea pe termen scurt pentru această iarnă arată că ar putea urma, de asemenea, tendința prețului cu ridicata. Această evoluție ar însemna un șoc important pentru bugetele gospodăriilor și pentru fluxul de lichidități al întreprinderilor și impune măsuri de politică legitime, deși previziunile arată că piața ar trebui să se stabilizeze până aproximativ în luna aprilie 2022 pentru gaze și până în 2023 pentru energia electrică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cu toate acestea, diferențele mari de prețuri sunt, în mare măsură, rezultatul mecanismelor pieței. Acest lucru este valabil parțial și pentru ETS în cadrul căreia s-a observat un salt similar al prețurilor. În perioada ianuarie 2020-noiembrie 2021, prețul certificatelor de emisii EUA a crescut de la aproximativ 20 EUR/tonă la aproximativ 75 EUR/tonă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Analiza Comisiei arată că impactul cel mai puternic asupra creșterii galopante a prețurilor provine din creșterea puternică la nivel mondial a cererii de gaze, iar creșterea prețurilor se datorează doar într-o mică măsură dezvoltării EU ETS. Creșterea cererii de gaze a fost impulsionată de redresarea economică ascendentă, de restrângerea ofertei către UE și de întârzierea procesului de întreținere a infrastructurii din cauza pandemiei. În plus, prețurile la energie electrică au crescut și din cauza condițiilor meteorologice sezoniere (apă și vânt scăzute în timpul verii) care au dus la o producție mai scăzută a energiei din surse regenerabile în Europa. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia afirmă că creșterea prețurilor la energie este „temporară” și oferă o bună analiză în susținerea acestei opinii. Comisia observă, de asemenea, că tendința este complet diferită în ceea ce privește sursele regenerabile de energie în comparație cu combustibilii fosili, deoarece costurile sunt în continuă scădere de mai mulți ani. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nu există o soluție universal valabilă. Prețurile energiei variază foarte mult în UE, printre altele, pentru că statele membre intervin în piețe în moduri foarte diferite în prezent, de exemplu, cu impozite și taxe, scutiri sau sarcini care deseori îi afectează doar pe unii consumatori. În unele state membre, prețurile energiei pentru cele mai multe gospodării sunt bazate pe prețurile de schimb pentru energie electrică și gaze naturale (prețuri flotante). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Marea dependență de importurile de combustibili fosili este și o amenințare la adresa securității aprovizionării în Europa, după cum se poate observa în prezent. Nivelurile de aprovizionare au forțat golirea instalațiilor de stocare a gazelor, iar stocarea gazelor în Europa a scăzut la niveluri scăzute istorice. Comisia Europeană ar trebui să ia măsuri pentru a-și utiliza poziția puternică de negociere în calitate de cumpărător major și important din punct de vedere strategic pentru Rusia. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | UE este pe cale să realizeze obiectivele climatice pentru 2030 care ne vor conduce către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050. Pe lângă investițiile uriașe necesare tranziției, aceasta presupune și o adaptare a întregului ecosistem energetic. Având în vedere presiunea de a abandona energia fosilă și – în unele state membre – cea nucleară, numărul surselor alternative este în scădere, iar dependența de puținele surse rămase este în creștere. Acest lucru face ca sistemul energetic european să fie mai vulnerabil, în special din punctul de vedere al volatilității prețurilor, fiind nevoie de o reacție rapidă pentru a asigura un mediu stabil și previzibil al prețurilor la energie. În acest sens, CESE salută reacția rapidă a Comisiei Europene față de creșterea prețurilor energiei și este de acord cu conținutul acesteia și mai ales cu instrumentele propuse. CESE solicită statelor membre să utilizeze rapid aceste instrumente pentru a atenua efectele negative ale creșterii prețurilor asupra grupurilor celor mai vulnerabile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE înțelege că măsurile imediate propuse sunt axate mai mult pe eliminarea consecințelor negative ale evoluției pieței energiei și că soluțiile pe termen mediu vizează soluționarea cauzelor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE sprijină setul de măsuri imediate și natura lor, axate pe grupurile cele mai vulnerabile. Gospodăriile sărace din punct de vedere energetic și cele cu venituri mai reduse și medii sunt cele mai afectate, întrucât ele cheltuie părți semnificative mai mari din veniturile lor pe energie. Totuși, acest lucru are un impact major și asupra întreprinderilor, în special asupra IMM-urilor și industriilor mari consumatoare de energie. Impactul prețurilor ridicate la energie este resimțit inegal de la un sector la altul și contribuie în mod semnificativ la creșterea inflației. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ar trebui menționat, de asemenea, că în 2021 prețurile cu ridicata la gaze nu au fost semnificativ mai mari decât au fost în 2008 sau în 2012; această piață fiind foarte volatilă. Cu toate acestea, diferențele mari de prețuri sunt, în mare măsură, rezultatul mecanismelor pieței. Analiza Comisiei arată că impactul cel mai puternic asupra prețurilor energiei provine din creșterea bruscă a cererii de gaze la nivel mondial, stimulată și mai mult de redresarea economică, de restrângerea ofertei către UE, de lipsa investițiilor din cauza politicii de austeritate după crizele economică și financiară, precum și de condițiile meteorologice sezoniere (puține ploi și vânt slab în timpul verii), care au dus la scăderea producției de energie din surse regenerabile în Europa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că societatea ar trebui motivată prin stimulente, sprijin financiar, în special pentru gospodăriile cu venituri mici și alte grupuri vulnerabile, și consiliere independentă pentru a face trecerea de la combustibili fosili la energia din surse regenerabile, care nu se caracterizează doar prin costuri de investiții inițiale relativ ridicate, ci și prin costuri de producție și de operare scăzute. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Un alt stimul important în acest sens este eliminarea treptată a subvențiilor pentru energia fosilă. În perioada 2015-2019, subvențiile pentru combustibilii fosili au crescut în UE cu 4 % și au scăzut în mod măsurabil în 2020. Subvențiile au scăzut cu 10 % în sectorul energetic și cu 4 % în industrie, în timp ce în transporturi au crescut cu 25 % și cu 13 % pentru gospodăriile care beneficiază de subvenții pentru consumul de petrol și de gaze naturale pentru încălzire (1). Subvențiile joacă un rol important în sectorul social, întrucât ele sunt garanția că tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic urmează o traiectorie justă. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE a susținut întotdeauna ideea că prețurile la energie trebuie să exprime adevărul, ceea ce înseamnă că toate externalitățile ar trebui să se regăsească în prețuri. În acest sens, este rezonabil să se preconizeze că prețurile mai ridicate ale combustibililor fosili vor oferi stimulente determinate de piață pentru economisirea energiei și trecerea la surse regenerabile de energie. În plus, eliminarea subvențiilor dăunătoare mediului pentru energiile fosile va contribui la creșterea prețurilor. Cu toate acestea, impactul social și economic al creșterii prețurilor la energie trebuie analizat cu atenție. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Din cauza nevoilor tot mai mari de electrificare, acceptate în general ca un instrument-cheie pentru îndeplinirea obiectivelor de decarbonizare ale Europei, Europa are nevoie de investiții semnificative în surse de energie durabile, cu emisii zero și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. De exemplu, trebuie accelerată sprijinirea cercetării, dezvoltării și inovării în domeniul energiei, de exemplu, prin soluții de stocare a energie. CESE subliniază, de asemenea, nevoia de a sprijini producția de energie prin așa-numitele comunități energetice, în așa fel încât energia să fie consumată acolo unde este produsă și să fie asigurată stabilitatea aprovizionării anumitor zone. Partajarea energiei prin intermediul comunităților energetice permite membrilor, inclusiv consumatorilor de energie vulnerabili sau IMM-urilor care nu pot investi ei înșiși în surse regenerabile de energie, să beneficieze de avantajele reducerii costurilor acestor forme de energie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Reducerea dependenței ridicate a Europei de importuri ar contribui, de asemenea, la reducerea prețurilor la energie. Unele țări din afara UE exploatează această dependență în scopuri geopolitice. Ca urmare, întreprinderile și consumatorii europeni au de suferit. Este adevărat că, în urmă cu mai mulți ani, reducerea importurilor de resurse energetice a fost identificată de către Comisie ca un obiectiv strategic, de exemplu în cadrul politicii privind uniunea energetică. Cu toate acestea, simpla declarare a unui obiectiv nu este suficientă; până în prezent, reușitele sunt mai mult decât modeste (a se vedea TEN/724). Sunt necesare măsuri concrete și ele lipsesc. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În ceea ce privește viitorii purtători de energie, cum ar fi hidrogenul, există riscul ca dependența de importuri să crească, deoarece multe voci susțin că importurile de H2 ar fi „ieftine”, ignorând faptul că acest lucru ar face ca Europa să devină și mai vulnerabilă la manipulările prețurilor de către țări din afara Europei cu interese geopolitice, ceea ce ar face ca consumatorii să plătească consecințele. Aceasta este o problemă bine cunoscută încă din perioada primei crize petroliere din 1973. De atunci, aproape nimic nu s-a schimbat în sens pozitiv, în ciuda tuturor promisiunilor date, de exemplu în cadrul strategic al uniunii energetice. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE consideră că societatea ar trebui motivată prin stimulente, sprijin financiar și consiliere independentă pentru a face trecerea de la combustibili fosili la energia din surse regenerabile, care nu se caracterizează doar prin costuri de investiții inițiale relativ ridicate, ci și prin costuri de producție scăzute și costuri de operare scăzute. În mod regretabil, unele surse regenerabile nu sunt o sursă stabilă, indicând nevoia unei tehnologii de stocare și, într-o fază de tranziție, surse precum gazele și sursele cu emisii de dioxid de carbon zero sau reduse, sigure și durabile, pentru a asigura aprovizionarea cu energie. Având în vedere acest aspect, Comisia Europeană ar trebui să înceapă o campanie pentru a explica mai bine beneficiile energiei curate. CESE ar trebui să contribuie la o astfel de campanie și să își ofere expertiza. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În ceea ce îi privește pe consumatorii finali, există două modalități prin care pot fi eliberați de povara facturii la energie: a) economisirea de energie și b) utilizarea energiei din surse regenerabile de la nivel local. Problema: pentru ambele sunt necesare investiții inițiale (de exemplu, izolarea termică, mai multe dispozitive noi economice, sisteme solare fotovoltaice etc.). În general, cei care suferă cel mai mult din cauza prețurilor mari la energie nu-și pot permite aceste investiții. Contractarea coordonată de stat ar putea oferi un remediu: statul finanțează în avans astfel de investiții, iar consumatorii plătesc, din economiile lor la facturile de energie electrică și de încălzire, dobânda și rambursarea. Ei pot păstra restul economiilor. Acest model și-a demonstrat eficacitatea în țările în curs de dezvoltare. Ar putea fi transferat cu ușurință în Europa. Este important să se respecte standardele minime în materie de dreptul consumatorului cum ar fi opțiunile transparente de contabilizare și de reziliere. O altă opțiune este reprezentată de ajutoarele directe pentru investiții. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Măsurile compensatorii trebuie să fie „specifice” și nu „generale”; ele ar trebui să redea dimensiunea socială și să nu împiedice realizarea transformării verzi. Ar putea fi avut în vedere subvenții limitate în timp (de exemplu pentru primii 300 kWh de energie electrică pentru fiecare persoană dintr-o gospodărie), până la o limită de venit care urmează să fie definită. O subvenție acordată grupurilor vulnerabile, dacă nu există nicio soluție alternativă accesibilă pentru încălzire sau transport în situația lor, pare esențială. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE solicită statelor membre să elimine obstacolele tehnice din calea utilizării energiei din surse regenerabile cum ar fi autorizațiile de planificare pe termen lung pentru instalațiile de turbine eoliene. CESE solicită, de asemenea, statelor membre să aibă în vedere, într-o măsură cât mai mare cu putință, utilizarea 5G pentru tranziția verde, cu scopul de a optimiza consumul și economia de energie. În acest sens, CESE salută intenția Comisiei de a aborda această chestiune în 2022. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE solicită mai multă autonomie în ceea ce privește sursele de energie, întrucât marea dependență de importuri are impact asupra prețurilor energiei. Comisia Europeană a făcut din reducerea importurilor de resurse energetice un obiectiv strategic. Sunt necesare măsuri concrete, iar dependența de importuri trebuie evitată pentru viitori purtători de energie, cum ar fi hidrogenul. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE nu doar că sprijină măsurile de urgență având ca scop evitarea consecințelor sociale drastice, dar încurajează în mod ferm evaluarea pieței care testează comportamentul actorilor de pe piața energiei. În același timp, CESE subliniază valorile comune ale Uniunii în ceea ce privește serviciile de interes economic general în sensul articolului 14 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum sunt prevăzute în Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Aceasta ar putea conduce la îmbunătățirea și eficientizarea sa și la eliminarea disfuncționalităților pieței. Este necesar un control mai eficace al pieței de către autorități. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE solicită Comisiei Europene să monitorizeze în permanență extraordinara situație a pieței energiei, să evalueze zilnic rezultatele și să ajusteze intensitatea măsurilor adoptate în funcție de evoluția situației. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Deși CESE și-a exprimat întotdeauna opinia că avem nevoie de un ETS puternic pentru stabilirea prețurilor externalităților negative, trebuie să se țină seama de faptul că întreprinderile care solicită certificate concurează cu instituțiile financiare și intermediarii, deoarece emit CO2 în procesul de producție. Comercializarea certificatelor de emisii este un instrument utilizat pentru a evalua externalitățile, cum ar fi daunele aduse climei, dar nu ar trebui să devină o piață pentru speculații financiare. Comisia Europeană ar trebui să analizeze opțiunile de care dispune Uniunea Europeană pentru a concepe structuri de piață care să prevină astfel de evoluții care sunt extrem de nesănătoase pentru consumatori, pentru întreprinderile de aprovizionare și pentru investitori. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | CESE subliniază rolul important al furnizorilor de energie în calitate de actori esențiali în ceea ce privește disponibilitatea serviciilor de interes general și arată că modificarea de la nivelul conceptului de piață a energiei din ultimii 20 de ani a lăsat statelor membre mai puține instrumente politice cu ajutorul cărora să abordeze creșterea costurilor cu energia. Actualul concept al pieței energiei pare să înregistreze lacune în ceea ce privește reacția la volatilitatea prețurilor și punerea la dispoziție a unei serii de beneficii pentru micii producători de energie din surse regenerabile și pentru toți consumatorii. Prin urmare, CESE solicită Comisiei Europene să prezinte o propunere care să ofere un răspuns eficient acestor lacune și să fie compatibil cu tranziția verde. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | CESE subliniază că este important să se înceapă aplicarea măsurilor pe termen mediu menite să sprijine reziliența și durabilitatea pieței UE a energiei și a produselor sale la prețuri abordabile. Este deosebit de important să se crească volumul investițiilor în surse regenerabile (întrucât multe dintre actualele capacități convenționale vor fi în curând indisponibile) și, prin urmare, să sprijine partea de ofertă pe piață. Totodată este la fel de important să se dezvolte conectivitatea și securitatea livrării de energie în întreaga UE și să se încurajeze investițiile publice în infrastructura de rețea. În caz contrar, convingerea Comisiei Europene că cel mai bun remediu pentru stabilitatea și durabilitatea prețurilor la energie rezidă în instalarea de noi surse regenerabile, va fi contrazisă de realitate. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE este convins că ar trebui abordate noi norme de reglementare, mai precise și mai stricte pentru furnizorii de energie care oferă produse consumatorilor finali. CESE este de părere că unii dintre acești furnizori nu au acționat în mod competent. Cu alte cuvinte, furnizorii ar trebui să poată face față fluctuațiilor de preț de pe piață și nu ar trebui să rezilieze imediat contractele cu consumatorii, de exemplu, pentru că dispun de o rezervă de capital suficientă sau îndeplinesc anumite condiții. CESE consideră că rolul autorităților naționale de reglementare ar trebui să constea și într-o analiză periodică aprofundată a responsabilității participanților la piață. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Autoritățile naționale de reglementare trebuie să joace un rol activ în abordarea îngrijorărilor consumatorilor de toate tipurile și în informarea proactivă a consumatorilor cu privire la drepturile lor în actuala fază a creșterii prețurilor. Aceasta include furnizarea de informații privind schimbările legate de furnizori și opțiunile de anulare sau portalurile comparative independente unde pot fi comparate diferitele tarife și condițiile lor aferente, dar și sprijin în materie de litigii și punerea în aplicare a procedurilor de arbitraj. De asemenea, în momentul stabilirii tarifelor, furnizorii trebuie să fie încurajați să se asigure că li se vor oferi consumatorilor în continuare tarife stabile și nu doar așa-numitele tarife „flotante”, care reflectă evoluțiile bursiere. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE propune o politică mai proactivă de protecție a consumatorilor, care să vizeze informarea consumatorilor și o mai bună pregătire pentru situații de criză a întreprinderilor furnizoare, inclusiv obligația de a se proteja împotriva problemei creșterii prețurilor de pe piața angro. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Consumatorii au nevoie de o mai bună protecție, de condiții contractuale transparente, de un control eficient al prețurilor, de consiliere independentă și de posibilități simple de aplicare a legislației, mai ales în domeniul aprovizionării cu încălzire și răcire. Este necesară o delimitare între contractele de economisire a energiei și contractele pentru instalații. Ar trebui să se asigure un cadru juridic în temeiul căruia chiriașii să plătească doar costurile de operare „reale” pentru furnizarea de energie. În cazul generării de căldură în clădiri, acestea sunt singurele costuri ale sursei de energie utilizate, plus costurile rezonabile pentru întreținerea și sprijinirea sistemului de încălzire. Riscurile contractuale și financiare ce decurg din acordurile contractuale ar trebui suportate de cei care încheie astfel de acorduri de bază, de exemplu, dezvoltatorii imobiliari și proprietarii. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE apreciază sprijinul financiar direct și instrumentele bazate pe impozite, ca fiind măsura cea mai eficientă și cea care poate fi pusă la dispoziție imediat, ajutând entitățile vulnerabile. În același timp, Comitetul sprijină crearea unei soluții specifice în funcție de statul membre, ca reacție la condițiile reale din fiecare țară, de exemplu, prevenirea deconectării de la aprovizionarea cu energie pe durata sezonului rece, planuri de eșalonare pe termen lung și utilizarea diferitelor instrumente de politică fiscală în țările respective. Statele membre trebuie, de asemenea, să pună în aplicare instrumente și programe specifice care să ajute în special gospodăriile cu venituri reduse să pună în aplicare măsuri de eficiență energetică. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În ceea ce privește impozitarea, în setul său de măsuri, Comisia recomandă reducerea impozitelor legate de energie la ratele minime de impozitare stabilite de directive (Directiva privind impozitarea energiei, Directiva privind TVA-ul). Pentru a promova accesul la energia ecologică, în special la energia electrică din surse regenerabile, este necesară o rată de impozitare care să diferențieze impactul ecologic al surselor de energie, astfel cum a propus Comisia în modificarea Directivei privind impozitarea energiei [COM(563) 2021]. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pentru a sprijini gospodăriile sărace din punct de vedere energetic, CESE subliniază rolul important al autorităților sau al actorilor de la nivel local și regional în sprijinirea acestor gospodării. De asemenea, pachetele specifice de măsuri, de exemplu, în Austria subvențiile pentru încălzire pentru sprijinirea accesibilității financiare a încălzirii și a apei calde, reprezintă responsabilitatea statelor (regiunilor) federale și a municipalităților. Aceste servicii de sprijin ar trebui enumerate în planurile naționale privind energia și clima, pentru a permite comparabilitatea dintre statele membre și, pe această bază, învățarea reciprocă. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Accesul la energie la prețuri abordabile este o condiție prealabilă centrală pentru participare socială și pentru condiții de viață decente, întrucât, în primul rând, energia este cea care face posibilă furnizarea de lumină, căldură, mobilitate și comunicare. Persoanele care sunt afectate de sărăcia energetică nu pot utiliza astfel de servicii fără preocupare, acesta fiind motivul pentru care au opțiuni foarte limitate în viața lor de zi cu zi. Acest lucru ar trebui contracarat cu fermitate, iar sărăcia energetică trebuie combătută în mod durabil. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 24 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 950 final.

1

---

ANEXĂ

Amendamentul următor, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în cursul dezbaterilor:

Punctul 3.12

Se modifică punctul:

| Aviz al secțiunii | Amendament |
| --- | --- |
| În ceea ce îi privește pe consumatorii finali, există două modalități prin care pot fi eliberați de povara facturii la energie: a) economisirea de energie și b) utilizarea energiei din surse regenerabile de la nivel local. Problema: pentru ambele sunt necesare investiții inițiale (de exemplu, izolarea termică, mai multe dispozitive noi economice, sisteme solare fotovoltaice etc.). În general, cei care suferă cel mai mult din cauza prețurilor mari la energie nu-și pot permite aceste investiții.
  Contractarea coordonată de stat ar putea oferi un remediu: statul finanțează în avans astfel de investiții, iar consumatorii plătesc, din economiile lor la facturile de energie electrică și de încălzire, dobânda și rambursarea. Ei pot păstra restul economiilor. Acest model și-a demonstrat eficacitatea în țările în curs de dezvoltare. Ar putea fi transferat cu ușurință în Europa. Este important să se respecte standardele minime în materie de dreptul consumatorului cum ar fi opțiunile transparente de contabilizare și de reziliere. O altă opțiune este reprezentată de ajutoarele directe pentru investiții. | În ceea ce îi privește pe consumatorii finali, există două modalități prin care pot fi eliberați de povara facturii la energie: a) economisirea de energie și b) utilizarea energiei din surse regenerabile de la nivel local. Problema: pentru ambele sunt necesare investiții inițiale (de exemplu, izolarea termică, mai multe dispozitive noi economice, sisteme solare fotovoltaice etc.). În general, cei care suferă cel mai mult din cauza prețurilor mari la energie nu-și pot permite aceste investiții. |

Aviz al secțiunii

Amendament

În ceea ce îi privește pe consumatorii finali, există două modalități prin care pot fi eliberați de povara facturii la energie: a) economisirea de energie și b) utilizarea energiei din surse regenerabile de la nivel local. Problema: pentru ambele sunt necesare investiții inițiale (de exemplu, izolarea termică, mai multe dispozitive noi economice, sisteme solare fotovoltaice etc.). În general, cei care suferă cel mai mult din cauza prețurilor mari la energie nu-și pot permite aceste investiții.
  Contractarea coordonată de stat ar putea oferi un remediu: statul finanțează în avans astfel de investiții, iar consumatorii plătesc, din economiile lor la facturile de energie electrică și de încălzire, dobânda și rambursarea. Ei pot păstra restul economiilor. Acest model și-a demonstrat eficacitatea în țările în curs de dezvoltare. Ar putea fi transferat cu ușurință în Europa. Este important să se respecte standardele minime în materie de dreptul consumatorului cum ar fi opțiunile transparente de contabilizare și de reziliere. O altă opțiune este reprezentată de ajutoarele directe pentru investiții.

În ceea ce îi privește pe consumatorii finali, există două modalități prin care pot fi eliberați de povara facturii la energie: a) economisirea de energie și b) utilizarea energiei din surse regenerabile de la nivel local. Problema: pentru ambele sunt necesare investiții inițiale (de exemplu, izolarea termică, mai multe dispozitive noi economice, sisteme solare fotovoltaice etc.). În general, cei care suferă cel mai mult din cauza prețurilor mari la energie nu-și pot permite aceste investiții.

Expunere de motive

Propunem eliminarea acestor fraze de neînțeles; soluția propusă este neclară și nu este corect să se propună transferul de soluții din țările în curs de dezvoltare către Europa fără o verificare amănunțită.

Rezultatul votului asupra amendamentului:

| Voturi pentru: | 44 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 120 |
| Abțineri: | 51 |

Voturi pentru:

44

Voturi împotrivă:

120

Abțineri:

51

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/88

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010

[COM(2021) 706 final – 2021/0366 (COD)]

(2022/C 275/14)

| Raportor: | Arnold PUECH d’ALISSAC |
| --- | --- |
| Coraportor: | Florian MARIN |

Raportor:

Arnold PUECH d’ALISSAC

Coraportor:

Florian MARIN

| Sesizare | Parlamentul European: 17.1.2022
  Consiliu: 17.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 9.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 225/3/2 |

Sesizare

Parlamentul European: 17.1.2022

Consiliu: 17.1.2022

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

9.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

225/3/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European salută propunerea de regulament a Comisiei. Inițiativa legislativă a Comisiei este oportună și extrem de relevantă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deși înțelege că Comisia Europeană încearcă să găsească un echilibru între ușurința punerii în aplicare și eficiență, Comitetul consideră că domeniul de aplicare al regulamentului ar trebui extins:






  — | Regulamentul nu ar trebui să aibă ca obiect doar defrișările și degradarea pădurilor. Produsele și produsele de bază a căror producție a dus la distrugerea altor ecosisteme cu valoare de conservare ridicată (de exemplu, savanele, zonele umede, turbăriile, mangrovele sau zonele tampon riverane) ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unei interdicții care să împiedice introducerea lor pe piața europeană. |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Regulamentul nu ar trebui să aibă ca obiect doar defrișările și degradarea pădurilor. Produsele și produsele de bază a căror producție a dus la distrugerea altor ecosisteme cu valoare de conservare ridicată (de exemplu, savanele, zonele umede, turbăriile, mangrovele sau zonele tampon riverane) ar trebui, de asemenea, să facă obiectul unei interdicții care să împiedice introducerea lor pe piața europeană.

| — | Produsele de bază care prezintă riscuri importante pentru păduri, precum porumbul, zahărul și cauciucul, ar trebui incluse în domeniul de aplicare al regulamentului încă de la intrarea sa în vigoare. În plus, lista produselor derivate ar trebui extinsă, iar regulamentul ar trebui să includă produsele provenite de la animale hrănite cu produse de bază care prezintă riscuri pentru păduri, pentru a se evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și concurența neloială. |
| --- | --- |

—

Produsele de bază care prezintă riscuri importante pentru păduri, precum porumbul, zahărul și cauciucul, ar trebui incluse în domeniul de aplicare al regulamentului încă de la intrarea sa în vigoare. În plus, lista produselor derivate ar trebui extinsă, iar regulamentul ar trebui să includă produsele provenite de la animale hrănite cu produse de bază care prezintă riscuri pentru păduri, pentru a se evita relocarea emisiilor de dioxid de carbon și concurența neloială.

| — | Regulamentul trebuie să abordeze, pe lângă defrișări și degradarea pădurilor, și alte aspecte sociale și de mediu foarte importante legate de producția produselor vizate. Acest lucru este cu atât mai important pentru aspectele legate de drepturile omului, de tratamentul echitabil al lucrătorilor și de drepturile lucrătorilor. Impunerea legalității doar în țara producătoare, astfel cum se prevede în propunere, nu este suficientă, din exact aceleași motive pentru care ea nu este suficientă pentru evitarea defrișărilor. |
| --- | --- |

—

Regulamentul trebuie să abordeze, pe lângă defrișări și degradarea pădurilor, și alte aspecte sociale și de mediu foarte importante legate de producția produselor vizate. Acest lucru este cu atât mai important pentru aspectele legate de drepturile omului, de tratamentul echitabil al lucrătorilor și de drepturile lucrătorilor. Impunerea legalității doar în țara producătoare, astfel cum se prevede în propunere, nu este suficientă, din exact aceleași motive pentru care ea nu este suficientă pentru evitarea defrișărilor.

| 1.3. | Eficiența și eficacitatea legislației propuse depinde de prioritatea care i se acordă în statele membre și de capacitatea operațională a autorităților competente din fiecare stat membru. Prioritatea absolută trebuie să fie de a se garanta că statele membre desfășoară controale eficiente și eficace, că sunt alocate fondurile necesare pentru această inițiativă și că în toate statele membre există sistemele necesare înainte de intrarea în vigoare a regulamentului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În cazul multor produse de bază, Europa este de departe cel mai mare cumpărător. Pentru aceste produse de bază, efectul măsurilor europene izolate legate de cerere asupra defrișărilor riscă să fie limitat. Cooperarea politică și alinierea cu alte țări importatoare importante, în ceea ce privește inițiativele referitoare la influențarea cererii, ar trebui să constituie o prioritate de prim ordin. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Îndeplinirea cerințelor europene în ceea ce privește documentația va constitui o provocare pentru țările și regiunile producătoare, inclusiv pentru fermieri și pentru micii agricultori. CESE consideră că costul regulamentului propus nu ar trebui transferat asupra micilor agricultori care abia reușesc să câștige un venit de subzistență.
  Europa trebuie să colaboreze cu țările producătoare și să își ofere asistența și cooperarea în punerea în aplicare a măsurilor necesare pentru satisfacerea cerințelor de la nivel european. Comisia ar trebui să recunoască rolul potențial al micilor agricultori, inclusiv al femeilor, ca agenți ai schimbării și ar trebui să asigure participarea efectivă, liberă, semnificativă și în cunoștință de cauză a micilor agricultori. Producătorilor din țările sărace ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a se adapta.
  Rolul certificării și impactul regulamentului propus asupra fermierilor, inclusiv a micilor agricultori și a comunităților locale, trebuie evaluate ex ante, iar concluziile acestor evaluări trebuie integrate în regulament înainte de intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

1.5.

Europa trebuie să colaboreze cu țările producătoare și să își ofere asistența și cooperarea în punerea în aplicare a măsurilor necesare pentru satisfacerea cerințelor de la nivel european. Comisia ar trebui să recunoască rolul potențial al micilor agricultori, inclusiv al femeilor, ca agenți ai schimbării și ar trebui să asigure participarea efectivă, liberă, semnificativă și în cunoștință de cauză a micilor agricultori. Producătorilor din țările sărace ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a se adapta.

Rolul certificării și impactul regulamentului propus asupra fermierilor, inclusiv a micilor agricultori și a comunităților locale, trebuie evaluate ex ante, iar concluziile acestor evaluări trebuie integrate în regulament înainte de intrarea sa în vigoare.

| 1.6. | Sancțiunile ar trebui să fie disuasive. În același timp, sancțiunile și toleranța zero nu ar trebui să ducă la evitarea riscurilor. Dacă cumpărătorii de pe piața europeană evită complet zonele în care riscul de defrișare nu este neglijabil, fermierii și micii agricultori din zonele îndepărtate riscă să fie lăsați în urmă. În plus, Europa riscă să piardă șansa de a sprijini trecerea la modele mai sustenabile de producție în domeniile în care acest aspect este cel mai relevant. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Europa prezintă o deficiență structurală în materie de proteine, acoperită în prezent cu furaje de import bogate în proteine, unele dintre acestea provenind din regiuni care prezintă riscuri de defrișare.
  Europa trebuie să-și mărească capacitatea de autoaprovizionare în ceea ce privește proteinele vegetale. Uniunea Europeană ar trebui să dezvolte, de asemenea, o strategie specifică – legată de Orizont Europa și de Fondul pentru inovare al UE – pentru dezvoltarea unor noi surse de proteine, extinderea producției lor și asigurarea posibilității de le comercializa. Aceasta ar putea include procedee ecologice de biorafinare a ierburilor perene și producția pe scară largă de proteine cu ajutorul microalgelor hrănite cu metan. |
| --- | --- |

1.7.

Europa trebuie să-și mărească capacitatea de autoaprovizionare în ceea ce privește proteinele vegetale. Uniunea Europeană ar trebui să dezvolte, de asemenea, o strategie specifică – legată de Orizont Europa și de Fondul pentru inovare al UE – pentru dezvoltarea unor noi surse de proteine, extinderea producției lor și asigurarea posibilității de le comercializa. Aceasta ar putea include procedee ecologice de biorafinare a ierburilor perene și producția pe scară largă de proteine cu ajutorul microalgelor hrănite cu metan.

| 1.8. | Scutirile pentru IMM-uri și simplificarea obligației de diligență în cadrul sistemului de analiză comparativă la nivel de țară nu ar trebui să creeze lacune care ar putea face ca regulamentul să devină ineficace. În același timp, regulamentul nu ar trebui să creeze sarcini și costuri administrative inutile. Comisia ar trebui să evalueze cu atenție dacă normele propuse privind geolocalizarea până la parcelele individuale în țările cu risc scăzut și anumite cerințe în materie de dovezi sunt proporționale sau necesare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că partenerii sociali și societatea civilă ar trebui să joace un rol concret în monitorizarea eficacității reducerii defrișărilor. Comitetul Economic și Social European și Comitetul European al Regiunilor ar trebui să devină membri ai platformei multipartite a Comisiei Europene. Acestei platforme ar trebui să i se confere un rol central în supravegherea punerii în aplicare a legislației. Părților interesate din cadrul platformei ar trebui să li se acorde sprijin prin utilizarea datelor satelitare; ar trebui să se țină seama de proprietatea asupra datelor. Este nevoie de o abordare comună din partea statelor membre în ceea ce privește evaluarea sănătății și a stării pădurilor. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Regulamentul trebuie să fie în conformitate cu acordurile încheiate de UE cu partenerii săi comerciali. Fiind atât principalul importator, cât și cel mai mare exportator, UE este extrem de interesată ca sistemul comercial internațional să funcționeze bine și să fie echitabil și durabil.- |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | La 17 noiembrie 2021, Comisia Europeană și-a publicat propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea la dispoziție pe piața Uniunii a anumitor produse de bază și produse asociate cu defrișările și degradarea pădurilor, precum și exportul acestora din Uniune și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 995/2010. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inițiativa este menționată în Comunicarea Comisiei privind intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial, publicată în iulie 2019. Propunerea face parte din Pactul verde european, din Strategia UE privind biodiversitatea și din Strategia „De la fermă la consumator”. De asemenea, propunerea reflectă anumite elemente importante ale Rezoluției Parlamentului European din 22 octombrie 2020-, conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea fenomenului defrișărilor de la nivel mondial imputabile UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Obiectivul regulamentului este de a reduce defrișările și degradarea pădurilor provocate de consumul și producția de la nivelul UE. Se preconizează că, la rândul său, acest demers va reduce emisiile de gaze cu efect de seră și declinul global al biodiversității. Inițiativa își propune să reducă la minimum consumul de produse provenite din lanțuri de aprovizionare asociate cu defrișările și degradarea pădurilor care au avut loc după 31 decembrie 2020 și să crească cererea UE de schimburi comerciale cu produse de bază și produse legale și care nu implică defrișări. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Regulamentul propus stabilește definițiile noțiunilor de „pădure”, „defrișare”, „pădure plantată” și „plantație forestieră”, care se bazează pe definițiile FAO ale acestor termeni, dar cu unele modificări importante. Definiția „degradării pădurilor” se abate în mod substanțial de la definiția echivalentă a FAO. Produsele de bază și celelalte produse relevante pot fi introduse sau puse la dispoziție pe piața Uniunii sau pot fi exportate doar dacă sunt îndeplinite toate condițiile următoare:






  — | produsele sau produsele de bază nu implică defrișări; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

produsele sau produsele de bază nu implică defrișări;

| — | au fost produse în conformitate cu legislația relevantă a țării de producție; și |
| --- | --- |

—

au fost produse în conformitate cu legislația relevantă a țării de producție; și

| — | fac obiectul unei declarații privind obligația de diligență. |
| --- | --- |

—

fac obiectul unei declarații privind obligația de diligență.

| 2.5. | Produsele de bază și celelalte produse relevante – care fac obiectul regulamentului – sunt enumerate la articolul 1: carne de vită, cacao, cafea, ulei de palmier, soia și lemn. În plus, anexa 1 desemnează anumite „produse relevante” care conțin, au fost hrănite sau au fost obținute cu produse de bază relevante, cu trimitere la codul din Sistemul armonizat pentru fiecare produs.
  Domeniul de aplicare al regulamentului a fost stabilit prin evaluarea parametrilor care i-ar permite să reducă cât mai eficient contribuția Uniunii la defrișările și la degradarea pădurilor imputabile anumitor produse de bază și altor produse, precum și a (in)capacității Comisiei de a investiga impactul potențial al aplicării regulamentului în cazul tuturor produsele derivate.
  Lista produselor derivate enumerate la anexa I care fac obiectul regulamentului va fi revizuită cel târziu la doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului. Comisia poate adopta acte delegate pentru a include „produse relevante” suplimentare. |
| --- | --- |

2.5.

Domeniul de aplicare al regulamentului a fost stabilit prin evaluarea parametrilor care i-ar permite să reducă cât mai eficient contribuția Uniunii la defrișările și la degradarea pădurilor imputabile anumitor produse de bază și altor produse, precum și a (in)capacității Comisiei de a investiga impactul potențial al aplicării regulamentului în cazul tuturor produsele derivate.

Lista produselor derivate enumerate la anexa I care fac obiectul regulamentului va fi revizuită cel târziu la doi ani de la intrarea în vigoare a regulamentului. Comisia poate adopta acte delegate pentru a include „produse relevante” suplimentare.

| 2.6. | Obligația de diligență pentru operatori include colectarea de informații, documente și date, precum și măsuri de evaluare a riscurilor și măsuri de atenuare a riscurilor. Informațiile necesare pentru îndeplinirea cerințelor regulamentului includ informații privind furnizorii, identificarea țării de producție și coordonatele de geolocalizare ale tuturor terenurilor pe care sunt produse produsele de bază și produsele relevante, precum și data și perioada de producție. IMM-urile care desfășoară activități comerciale vor fi supuse unor obligații de diligență mai puțin stricte. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sistemul bazat pe obligația de diligență se întemeiază pe rezultate și cuprinde obligația operatorilor de a se asigura că nu există niciun risc sau că există doar un „risc neglijabil” ca produsele de bază și produsele să nu fie legale și/sau să implice defrișări. În cazul în care operatorii nu își îndeplinesc această obligație, li se interzice să introducă pe piața UE produsele de bază și celelalte produse relevante sau să le exporte de pe piața UE. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Propunerea de regulament introduce un sistem de analiză comparativă la nivel de țări, care îi va permite Comisiei să clasifice țările sau regiunile subnaționale în funcție de modelele de defrișare asociate produselor relevante vizate. Vor exista trei categorii: cu risc scăzut, cu risc standard și cu risc ridicat. Obligațiile operatorilor și ale autorităților statelor membre vor varia în funcție de nivelul de risc al țării sau regiunii de producție, cu o „procedură simplificată privind obligația de diligență” pentru țările sau regiunile cu risc scăzut și cerințe sporite în materie de control de către autoritățile competente în ce privește importurile din țări cu risc ridicat. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Regulamentul include obligații pentru statele membre de a asigura controale eficace ale produselor de bază și produselor prin intermediul autorităților lor competente, inclusiv stabilirea unui plan în baza unei abordări bazate pe risc.- De asemenea, autoritățile competente trebuie să efectueze verificări la nivelul operatorilor. Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile competente au atribuții și resurse adecvate pentru a-și îndeplini obligațiile. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Avizul CESE privind propunerea de regulament urmărește să ofere o perspectivă a societății civile asupra regulamentului. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Observații generale

| 3.1. | Comitetul salută propunerea de regulament prezentată de Comisie. O mare parte a defrișărilor de la nivel mondial au legătură cu expansiunea terenurilor agricole și cu cererea de produse de bază precum carnea de vită, lemnul, uleiul de palmier și soia. UE este un consumator major de astfel de produse, care, în parte, sunt produse nesustenabil și duc la defrișări. Prin urmare, inițiativa legislativă a Comisiei este oportună și extrem de relevantă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Comitetul speră ca un regulament al UE să transmită un semnal puternic pieței și să ofere un stimulent puternic pentru lanțurile de aprovizionare în care UE este un cumpărător internațional major, pentru a transforma și a documenta producția care nu implică defrișări. De asemenea, normele comune ale UE vor asigura condiții de concurență echitabile pe piața internă a UE. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru unele produse de bază, Europa este departe de a fi cel mai mare importator și are o capacitate mai mică de a influența organizarea și logistica lanțurilor de aprovizionare din țările producătoare. Ar trebui făcută o diferențiere clară între întreprinderile mici și cele mari în ceea ce privește defrișările. Marile întreprinderi au o influență uriașă în lanțul de aprovizionare.
  Cooperarea politică și alinierea cu alte țări importatoare importante, în ceea ce privește inițiativele referitoare la creșterea cererii de produse care nu implică defrișări, ar trebui să constituie o prioritate majoră. Viitoarea COP-27 ar putea reprezenta șansa de a încheia un acord politic. |
| --- | --- |

3.3.

Cooperarea politică și alinierea cu alte țări importatoare importante, în ceea ce privește inițiativele referitoare la creșterea cererii de produse care nu implică defrișări, ar trebui să constituie o prioritate majoră. Viitoarea COP-27 ar putea reprezenta șansa de a încheia un acord politic.

| 3.4. | Cooperarea cu țările producătoare este și mai importantă, pentru a le sprijini în abordarea principalelor cauze ale defrișărilor. Reducerea sărăciei, asigurarea și promovarea oportunităților de a avea acces la mijloace de subzistență decente și la un trai demn, inclusiv la locuri de muncă de calitate, și investițiile în dezvoltarea zonelor rurale vor avea un impact direct asupra defrișărilor. Reducerea defrișărilor trebuie să țină cont de importanța culturală a pădurilor, mai ales pentru comunitățile rurale și forestiere. În ceea ce privește extracția lemnului, UE ar trebui să încerce să contribuie la punerea în aplicare a gestionării durabile a pădurilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În anumite țări, unele defrișări sunt cauzate de fermieri și de comunitățile rurale care se bazează pe lemn pentru combustibil și pentru încălzire sau care defrișează mici suprafețe de teren pentru agricultură și pășunat. Cu toate acestea, marea majoritate a defrișărilor este cauzată de transformarea pădurilor în scopul desfășurării de activități agricole comerciale. Regulamentul propus ar urma să nu se aplice cazurilor în care comunitățile locale defrișează pădurile pe care le dețin sau le ocupă pentru a-și asigura mijloacele de subzistență, dacă aceste acțiuni nu au ca rezultat introducerea pe piața UE a produselor cultivate pe terenurile respective. Cu toate acestea, mecanismele de sprijin, inclusiv sprijinul financiar și cooperarea care implică aceste grupuri vor fi și ele importante pentru reducerea în continuare a defrișărilor. CESE consideră că costul prezentului regulament nu ar trebui transferat asupra micilor agricultori – indiferent dacă produsele lor sunt exportate sau nu – care abia reușesc să câștige un venit de subzistență. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eliminarea practicilor incriminate – în special a practicilor desfășurate pe scară largă sau a practicilor unui mare număr de operatori mici și mijlocii în cazul în care pădurea este tăiată în scopuri agricole comerciale sau în alte scopuri industriale (cum ar fi mineritul, exploatarea resurselor naturale sau pentru a construi infrastructura aferentă) ar trebui să fie o prioritate. Este importantă îmbunătățirea conștientizării în UE și în țările producătoare în ceea ce privește rolul și importanța pădurilor în combaterea schimbărilor climatice și în sechestrarea carbonului: ar trebui asigurat sprijin financiar din partea UE în acest scop. Este nevoie de un transfer de bune practici, de construirea unor punți tematice și de înființarea unor ghișee unice pe platforme online în întreaga lume. Educația, formarea și o forță de muncă calificată sunt esențiale pentru reducerea pe termen lung a defrișărilor. În loc să se acapareze mai multe terenuri pentru agricultură, ar fi de dorit să se recurgă la programele de asistență tehnică menite să contribuie la creșterea productivității. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE solicită un mecanism urgent de răspuns pentru sprijinirea persoanelor și a societății civile care protejează pădurile din UE și din afara acesteia. Protecția pădurilor și a mediului, alunecările de teren și habitatele comportă riscuri ridicate pentru comunitățile locale și indigene atât din afara UE, cât și din unele state membre, pentru protecția și apărarea cărora unii dintre membrii lor plătesc cu viața. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Marea majoritate a fermierilor și a micilor agricultori nu se implică în practici ilegale sau în defrișări și tot mai mulți fermieri și mici agricultori colaborează cu omologii lor de la nivel local, european și internațional pentru documentarea practicilor responsabile în cadrul sistemelor de certificare sau al inițiativelor peisagistice.
  Aceste persoane nu ar trebui lăsate în urmă. Europa trebuie să colaboreze cu țările producătoare și să își ofere cooperarea în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor necesare pentru a îndeplini cerințele de trasabilitate propuse în cadrul lanțului de aprovizionare și pentru a dezvolta sisteme naționale de trasabilitate a produselor de bază, acolo unde aceste sisteme nu există încă. Țărilor producătoare ar trebui să li se acorde timpul necesar pentru adaptare. |
| --- | --- |

3.8.

Aceste persoane nu ar trebui lăsate în urmă. Europa trebuie să colaboreze cu țările producătoare și să își ofere cooperarea în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor necesare pentru a îndeplini cerințele de trasabilitate propuse în cadrul lanțului de aprovizionare și pentru a dezvolta sisteme naționale de trasabilitate a produselor de bază, acolo unde aceste sisteme nu există încă. Țărilor producătoare ar trebui să li se acorde timpul necesar pentru adaptare.

| 3.9. | Regulamentul propus nu ar trebui să conducă doar la ecologizarea lanțurilor de aprovizionare ale UE, în timp ce cauzele subiacente ale defrișărilor rămân neabordate. O posibilă consecință a legislației propuse este că unii operatori europeni pot alege să se aprovizioneze cu produse/produse de bază din țări „mai sigure” (acolo unde este posibil) pentru a evita riscurile de defrișare sau de ilegalitate. Dacă vor proceda astfel, volumul comerțului UE cu produse de bază care prezintă riscuri pentru păduri în țările cu risc deosebit de ridicat ar putea scădea, ceea ce ar putea reduce posibilitățile UE de a influența guvernanța în domeniul forestier în țările respective. Dacă cumpărătorii pentru piața europeană evită complet zonele în care riscul de defrișare nu este neglijabil, Europa va trebui să încerce să nu piardă ocazia de a sprijini trecerea la modele mai sustenabile de producție în domeniile în care acest aspect este cel mai relevant. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Obligațiile prevăzute în regulament ar trebui extinse, pentru a acoperi și sectorul financiar. Acest lucru este necesar pentru a garanta că serviciile financiare și investițiile asociate cu producția, prelucrarea, comercializarea sau introducerea pe piață a produselor de bază și a produselor relevante nu sunt legate de defrișări, de degradarea pădurilor sau de încălcarea legislației naționale și a standardelor internaționale în domeniul drepturilor omului. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pactul verde european, politica agricolă comună și strategia „De la fermă la consumator” ar putea determina scăderea producției agricole din UE în viitor (1). Cu toate acestea, ecologizarea Europei nu ar trebui să ducă la externalizarea impactului producției asupra mediului. Europa trebuie să investească într-o producție agricolă care să poată continua în același ritm, chiar să progreseze, devenind totodată mai verde și mai sustenabilă. Zona neproductivă din PAC pentru 2023 va mări necesarul de producție din lume și va crește riscul de defrișare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Europa prezintă o deficiență structurală de proteine, acoperită în prezent cu furaje de import bogate în proteine, unele dintre acestea provenind din regiuni care prezintă riscuri de defrișare.
  Creșterea populației mondiale și a clasei de mijloc la nivel global înseamnă că cererea la nivel global va crește și mai mult. Europa trebuie nu doar să-și mărească capacitatea de autoaprovizionare în ceea ce privește proteinele vegetale și proteinele pentru furaje, ci și să investească în tehnologii care ne vor permite să producem o cantitate sporită de proteine fără a ocupa mai multe terenuri pentru producție.
  UE ar trebui să dezvolte o strategie specifică – eventual legată de Orizont Europa și de Fondul pentru inovare al UE – pentru creșterea producției și asigurarea posibilității de comercializare a unor noi surse alternative de proteine. Aceasta ar putea include biorafinarea ierburilor perene și producția pe scară largă a proteinelor cu ajutorul microalgelor hrănite cu metan. |
| --- | --- |

3.12.

Creșterea populației mondiale și a clasei de mijloc la nivel global înseamnă că cererea la nivel global va crește și mai mult. Europa trebuie nu doar să-și mărească capacitatea de autoaprovizionare în ceea ce privește proteinele vegetale și proteinele pentru furaje, ci și să investească în tehnologii care ne vor permite să producem o cantitate sporită de proteine fără a ocupa mai multe terenuri pentru producție.

UE ar trebui să dezvolte o strategie specifică – eventual legată de Orizont Europa și de Fondul pentru inovare al UE – pentru creșterea producției și asigurarea posibilității de comercializare a unor noi surse alternative de proteine. Aceasta ar putea include biorafinarea ierburilor perene și producția pe scară largă a proteinelor cu ajutorul microalgelor hrănite cu metan.

| 3.13. | Sectorul agricol din Europa se confruntă cu creșteri rapide ale prețurilor la resurse, care vor duce, cel mai probabil, la creșterea prețurilor la alimente. În plus, prețurile la energie sunt mari în prezent și afectează bugetele cetățenilor europeni. Ar trebui să se aleagă cu grijă măsurile și termenele pentru punerea în aplicare a regulamentului, astfel încât lanțurile de aprovizionare să aibă timp să se adapteze, pentru a evita creșterile bruște de prețuri. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Se preconizează că cererea de produse care prezintă riscuri pentru păduri va crește, odată cu creșterea la nivel mondial a populației totale și a clasei de mijloc. Consumatorii ar trebui să fie informați cu privire la importanța modelelor de consum durabile, sănătoase și echilibrate, astfel cum se indică în avizul NAT/755 (2). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Regulamentul trebuie să fie în conformitate cu acordurile încheiate de UE cu partenerii săi comerciali. Fiind atât principalul importator, cât și primul exportator, UE este extrem de interesată ca sistemul comercial internațional să funcționeze bine și să fie echitabil și durabil. Din motive ce țin de gestiunea economică, respectarea cerințelor pentru produsele care intră sub incidența prezentului regulament ar trebui verificată atunci când acestea sunt introduse în UE. Odată ce au fost autorizate, produsele ar trebui să poată circula liber pe teritoriul UE, fără a fi nevoie de controale suplimentare. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Alte ecosisteme, precum savanele, zonele umede, turbăriile, mangrovele sau zonele tampon riverane, prezintă o valoare de conservare ridicată, iar multe dintre ele sunt expuse riscului de degradare. Aceste zone de conservare cu o valoare ridicată ar trebui să fie incluse în regulament. UE și statele membre ar trebui să ia în considerare protejarea pădurilor primare, incluzându-le în zonele de protecție ale UNESCO. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Anumite produse de bază care prezintă riscuri importante pentru păduri, precum porumbul, zahărul și cauciucul, lipsesc din domeniul de aplicare al regulamentului. Lista produselor derivate este limitată doar la câteva, ceea ce reduce impactul regulamentului. Pentru a-i asigura eficacitatea, toate produsele legate de defrișări, degradarea pădurilor și pierderea zonelor de conservare cu valoare ridicată trebuie să intre în domeniul de aplicare al regulamentului. Trebuie să se acorde o atenție deosebită cauciucului, porumbului, bananelor, trestiei de zahăr și tuturor tipurilor de carne provenită de la animale hrănite cu soia (precum carnea de porc și carnea de pasăre). CESE solicită ferm să se realizeze un inventar al masei lemnoase la nivelul UE. Această problemă ar trebui soluționată în viitorul apropiat. Definițiile-cheie din prezentul regulament (de exemplu, „care nu implică defrișări” sau „degradarea pădurilor”) ar trebui să fie în conformitate cu definițiile FAO. Definițiile adaptate sau definițiile care se bazează doar parțial pe definițiile FAO, creează o marjă de interpretare și, prin urmare, ar putea duce la incertitudine juridică pentru operatorii economici. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Punerea în aplicare a regulamentului va fi răspunderea autorităților competente ale statelor membre. Astfel, eficiența legislației propuse depinde de prioritatea care i se acordă și de capacitatea operațională a autorităților publice din fiecare stat membru. Asigurarea alocării fondurilor necesare și instituirea sistemelor necesare în toate statele membre trebuie să fie o prioritate absolută. Sunt importante investițiile dedicate în infrastructura IT, resursele umane și o mai mare capacitate operațională a autorităților publice din fiecare stat membru, în vederea unei monitorizări eficace și adecvate, a stabilirii unor criterii de referință și a evaluării riscurilor. În această privință ar trebui să se recurgă la inteligența artificială. Entitățile cărora li se aplică regulamentul ar trebui să pună în aplicare un sistem de monitorizare transparent (inclusiv publicarea rapoartelor privind obligația de diligență într-o formă care să nu compromită informațiile comerciale confidențiale). Data-limită trebuie să fie o dată din trecut, pentru a nu se încuraja continuarea defrișărilor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Regulamentul pune accentul pe defrișări și pe degradarea pădurilor asociate cu producția și consumul, în Europa, a unei serii de produse de bază și produse. Cu toate acestea, el nu abordează alte aspecte sociale și de mediu foarte importante legate de producția produselor vizate. De exemplu, abordarea aleasă în ceea ce privește protecția drepturilor omului se bazează exclusiv pe legile aplicabile în temeiul cadrelor juridice naționale. Persistă însă lacune substanțiale în ceea ce privește protejarea drepturilor funciare ale popoarelor indigene și ale comunităților locale, precum și alte standarde internaționale din domeniul drepturilor omului. |
| --- | --- |

4.4.

Comitetul încurajează Comisia să ia în considerare completarea propunerii sale cu orientări privind îndeplinirea obligației de diligență și evaluarea riscurilor legate de lanțurile de aprovizionare din fiecare sector al produselor de bază. Orientările ar trebui să includă sursele potențiale de informații pe care operatorii responsabili relevanți le-ar putea consulta, cum ar fi sistemele de certificare care îndeplinesc anumite standarde minime. Scopul ar trebui să fie stabilirea unui sistem coerent pentru lanțuri de aprovizionare responsabile și fără defrișări, valorificând unele dintre activitățile importante întreprinse la nivelul mai multor sisteme de certificare existente.

| 4.5. | În termen de cel mult cinci ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, Comisia va efectua o evaluare a impactului asupra fermierilor, în special asupra micilor agricultori, a populațiilor indigene și a comunităților locale, precum și o evaluare a eventualei necesități de a se acorda un sprijin suplimentar. Propunerea prevede, de asemenea, o evaluare a necesității și fezabilității unor instrumente suplimentare de facilitare a comerțului pentru a sprijini realizarea obiectivelor regulamentului prin recunoașterea sistemelor de certificare.
  Cu toate acestea, Comitetul consideră că rolul certificării și impactul asupra agricultorilor, inclusiv a micilor agricultori și a comunităților locale, sunt esențiale pentru funcționarea regulamentului propus și pentru impactul pe care îl generează, în mod intenționat sau neintenționat. Acestea trebuie să facă obiectul unor evaluări ex ante, iar concluziile care rezultă din aceste evaluări trebuie integrate în regulament înainte de intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

4.5.

Cu toate acestea, Comitetul consideră că rolul certificării și impactul asupra agricultorilor, inclusiv a micilor agricultori și a comunităților locale, sunt esențiale pentru funcționarea regulamentului propus și pentru impactul pe care îl generează, în mod intenționat sau neintenționat. Acestea trebuie să facă obiectul unor evaluări ex ante, iar concluziile care rezultă din aceste evaluări trebuie integrate în regulament înainte de intrarea sa în vigoare.

| 4.6. | Scutirile pentru IMM-uri și simplificarea obligației de diligență în cadrul sistemului de analiză comparativă la nivel de țară nu ar trebui să creeze lacune care ar putea face ca regulamentul să devină ineficace. În același timp, regulamentul nu ar trebui să creeze sarcini și costuri administrative inutile. Înființarea unei „Agenții publice de rating a UE” (3) pentru drepturile omului și drepturile de mediu în mediul de afaceri poate ajuta IMM-urile să își îndeplinească obligațiile. Comisia ar trebui să evalueze cu atenție dacă normele propuse privind geolocalizarea, până la parcelele individuale, și cerințele în materie de dovezi în țările cu risc scăzut, sunt proporționale sau necesare. Unele cerințe din UE nu numai că ar duce la conflicte legate de principiul subsidiarității în statele membre, ci, mai presus de toate, ar impune o sarcină disproporționată asupra micilor producători care realizează o parte semnificativă a ofertei în UE. Din motive de transparență, criteriile exacte ale clasificării trebuie făcute publice. Micii proprietari de păduri din UE și din afara acesteia trebuie sprijiniți pentru a îmbunătăți gestionarea durabilă a pădurilor, pentru a avea acces la o finanțare durabilă și pentru a oferi produse forestiere durabile. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Articolele 22 și 24 includ dispoziții privind retragerea de pe piață și eventuala distrugere a produselor de bază sau a produselor care nu respectă regulamentul. În cele mai multe cazuri, aceste dispoziții ar intra în conflict cu alte principii și obiective de politică importante ale UE, inclusiv în ceea ce privește risipa alimentară. Prin urmare, CESE recomandă Comisiei să reconsidere aceste dispoziții pentru a evita distrugerea unor resurse valoroase. În conformitate cu proiectul de regulament (articolul 3, lemnul provenit din defrișarea legală (autorizată) a pădurilor în scopul creării de terenuri agricole nu ar trebui introdus pe piață. Ar fi oportun să se clarifice faptul că lemnul provenit din anumite procese de defrișare autorizate, pentru care a fost constatată o necesitate socială de schimbare a destinației terenurilor, nu face în mod automat obiectul interdicției de comercializare. Astfel de dispoziții ar trebui să se bazeze pe dispoziții cunoscute din legislația forestieră a multor state membre, în care conversia este permisă în circumstanțe excepționale, pe baza unor criterii precum ratele de împădurire, gestionarea pădurilor și compensarea prin plantarea nouă. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE consideră că este nevoie de o abordare comună a statelor membre, bazată pe orientări ale UE privind sancțiunile financiare sau nefinanciare, pe lângă sancțiuni penale pentru cele mai grave încălcări ale legii. De asemenea, trebuie stabilite și promovate criterii transparente pentru stabilirea sancțiunilor. Pe lângă amenzi și sancțiuni administrative, regulamentul ar trebui să prevadă că operatorii pot fi considerați răspunzători în temeiul legislației naționale pentru nerespectarea dispozițiilor regulamentului. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Noțiunea de legalitate menționată în documentele Comisiei este prea permisivă pentru a remedia situația drepturilor omului. CESE consideră că sunt necesare instrumente mai puternice în această legislație, cum ar fi răspunderea civilă și asigurarea. Importurile din UE ar trebui să includă criterii de verificare privind condițiile de muncă, libertatea de asociere și tratamentul echitabil al lucrătorilor. Pe lângă criteriile privind gestionarea durabilă a pădurilor și defrișarea, trebuie luate în considerare drepturile lucrătorilor, sănătatea și siguranța, dimensiunea de gen, previzibilitatea carierelor, accesul la un sistem de pensii echitabil și locuri de muncă de calitate pentru lucrătorii din industria lemnului, pentru persoanele din comunitățile forestiere și pentru populațiile indigene. Un regim funciar echitabil și accesul echitabil la terenuri ar trebui să fie prioritare. Drepturile omului recunoscute la nivel internațional ar trebui să facă parte din procedurile de diligență, cerințele privind introducerea pe piață și criteriile de evaluare comparativă, iar munca forțată și munca copiilor ar trebui monitorizate cu atenție și eliminate. Articolul 3 litera (b) ar trebui, pe lângă legislația națională, să ia în considerare, de asemenea, clauzele sociale și criteriile privind drepturile omului relevante la nivel internațional, bazate pe convențiile fundamentale ale OIM, în special C169 – Convenția referitoare la populațiile indigene și tribale, 1989 (nr. 169) și C184 – Convenția privind siguranța și sănătatea în agricultură, 2001 (nr. 184) și alte instrumente internaționale privind drepturile omului (4). Acest lucru ar trebui să se reflecte, de asemenea, la articolul 10 alineatul (2) din propunere. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE consideră că partenerii sociali și societatea civilă ar trebui să joace un rol concret în monitorizarea eficacității reducerii defrișărilor. Comitetul Economic și Social European și Comitetul European al Regiunilor ar trebui să fie membri ai platformei multipartite UE-Comisie, căreia ar trebui să i se acorde un rol central în supravegherea punerii în aplicare a legislației. Ar trebui să se acorde sprijin părților interesate din cadrul platformei prin utilizarea datelor satelitare și ar trebui luată în considerare proprietatea asupra datelor. Este nevoie de o abordare comună din partea statelor membre în ceea ce privește evaluarea sănătății și a stării pădurilor. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121368

1

(2)  Avizul CESE din proprie inițiativă pe tema „Promovarea unei alimentații sănătoase și durabile în UE” (JO C 190, 5.6.2019, p. 9).

2

(3)  A se vedea punctul 1.15 din Avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Un tratat cu caracter obligatoriu al ONU privind afacerile și drepturile omului” (JO C 97, 24.3.2020, p. 9).

3

(4)  De exemplu, Declarația universală a drepturilor omului, Carta socială europeană, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Orientările voluntare privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a locurilor de pescuit și a pădurilor în contextul securității alimentare naționale.

4

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/95 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/95

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 și (UE) 2020/1056

[COM(2021) 709 final – 2021/0367 (COD)]

(2022/C 275/15)

| Raportor: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |

Raportor:

Anastasis YIAPANIS

| Sesizare | Parlamentul European, 22.11.2021
  Consiliu, 1.12.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 192 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 9.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 160/2/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 22.11.2021

Consiliu, 1.12.2021

Temei juridic

Articolele 192 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

9.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

160/2/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei privind un nou regulament și comunicarea aferentă și consideră că protecția sănătății umane și a mediului reprezintă o prioritate majoră a UE. Atunci când este posibil din punct de vedere tehnic, deșeurile produse în Uniune ar trebui reciclate în interiorul Uniunii în mod corect din punct de vedere ecologic, economic și social. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE invită statele membre să adopte cât mai repede sistemul de schimb electronic de date (EDI), să convină asupra adoptării unor criterii armonizate pentru procedurile de aprobare prealabilă și să împuternicească Comisia să adopte acte delegate pentru clasificarea comună a deșeurilor. Ar trebui furnizate imediat fonduri și asistență tehnică pentru creșterea capacității operaționale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Este nevoie urgentă de tranziția către noi modele de afaceri care să redea planetei mai mult decât utilizează. Sănătatea, siguranța și condițiile de muncă trebuie să fie bine protejate și monitorizate. CESE solicită investiții în formarea lucrătorilor, printr-o alocare specifică în cadrul FSE+. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită îmbunătățirea oportunităților de finanțare pentru înființarea și/sau modernizarea instalațiilor de reciclare ale UE și descoperirea unor tehnologii inovatoare pentru reutilizarea și reciclarea deșeurilor. Creșterea capacității de reciclare în interiorul UE va contribui la reducerea emisiilor de dioxid de carbon și a amprentei ecologice și va conduce la creșterea ocupării forței de muncă în acest sector. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că un calcul armonizat al garanției financiare ar trebui să acopere în mod clar toate riscurile ce decurg din expedierile de deșeuri, dar nu trebuie să fie o sarcină excesivă pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută propunerea Comisiei ca auditarea să fie făcută de terți, să fie condusă de un auditor instituit sau autorizat de organismele notificate ale UE, cu calificări relevante atât la nivel de instalație, cât și la nivel de țară, și consideră că partenerii sociali și ONG-urile relevante ar trebui să respecte procedurile. Ar trebui consolidat un mecanism de monitorizare, de tratare a plângerilor și de aplicare a sancțiunilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită o perioadă de tranziție de maximum doi ani de la adoptarea regulamentului. În plus, termenul până la care autoritățile de tranzit competente pot formula obiecții valabile cu privire la o expediere planificată pentru valorificare ar trebui redus la 10 zile, iar obiecțiile cu privire la aceeași expediere ar trebui să fie posibile o singură dată. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Comitetul solicită extinderea sistemului EDI la toate expedierile de deșeuri destinate exportului, importului și tranzitului. Sistemul ar trebui să fie operațional cât mai curând posibil, chiar înainte de termenul de doi ani propus de Comisia Europeană. Prin urmare, sunt necesare resurse umane și tehnice adecvate. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că exporturile de deșeuri reciclabile de înaltă calitate, în special exporturile de deșeuri cu un conținut ridicat de materii prime critice, au loc în detrimentul sustenabilității UE și subminează competitivitatea sa globală. Sunt necesare investiții în infrastructura de gestionare a deșeurilor, în special în țările în care sunt deschise proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Se va face o evaluare de referință a volumului de deșeuri exportate, pentru a detecta modificările în expedierile de deșeuri și, astfel, a proteja UE și a sprijini atingerea obiectivelor UE descrise în Pactul verde și în Planul de acțiune privind economia circulară. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Toate țările membre ale OCDE și cele care nu sunt membre ale acestei organizații ar trebui să îndeplinească aceleași criterii stricte privind angajamentele de mediu cu cele stabilite în UE și ar trebui să se furnizeze dovezi sau elemente de probă că toate țările destinatare își gestionează deja propriile deșeuri menajere într-un mod adecvat din punct de vedere ecologic și cu respectarea unor standarde similare celor care se aplică în UE și a convențiilor de bază și standardelor de muncă ale OIM. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE sprijină aplicarea procedurilor de inspecție și investigare și solicită o cooperare deplină între statele membre și cu Uniunea, precum și un sistem armonizat de sancțiuni care să fie eficace și proporțional cu încălcările comise. Datele neconfidențiale ar trebui să fie publice și puse la dispoziția tuturor părților interesate, inclusiv a partenerilor sociali, a organizațiilor neguvernamentale, a autorităților locale și a cetățenilor. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Întreprinderile producătoare trebuie să fie stimulate să-și proiecteze produsele astfel încât să poată fi reutilizate și reciclate. Sunt necesare strategii naționale și europene la care să participe partenerii sociali, reprezentanții IMM-urilor și organizațiile societății civile și care trebuie promovate prin intermediul platformelor colaborative. Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară (1) este un exemplu excelent în acest sens. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE invită Comisia Europeană să evalueze posibilitatea înființării unui observator al pieței materiilor prime secundare, în cadrul căruia Comisia Europeană să aibă un rol consultativ și care să poată analiza și recomanda politici de dezvoltare sectorială și modalități de eliminare a blocajelor existente și să rețină materiile prime secundare valoroase în interiorul UE. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | În fine, Comitetul solicită evaluarea aprofundată a impactului punerii în aplicare a regulamentului la cinci ani de la intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Introducere și observații generale

| 2.1. | Se preconizează că, până în 2060 (2), se va dubla consumul de materiale precum metalele, mineralele, biomasa și combustibilii fosili, ceea ce, la rândul său, va duce, în mod natural, la creșterea generării anuale de deșeuri cu 70 % până în 2050 (3). Țările cu venituri ridicate sunt cei mai mari exportatori de deșeuri la nivel mondial, în timp ce țările în curs de dezvoltare sunt cei mai mari importatori (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Întreprinderile producătoare cheltuiesc pentru materii prime aproximativ 40 % din costurile totale de producție. În prezent, doar 12 % din resursele materiale utilizate în industria UE provin din produse reciclate și din materiale recuperate (5). Cel mai mare obstacol în calea utilizării materiilor prime secundare este prețul lor ridicat, în comparație cu materiile prime virgine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | La 17 noiembrie 2021, Comisia Europeană a publicat Propunerea de regulament privind expedierile de deșeuri și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1257/2013 (6) și (UE) 2020/1056 (7) (regulament). Ea înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 privind transferurile de deșeuri (8), vechi de 15 de ani, în urma solicitărilor de revizuire a acestuia făcute de Parlamentul European (9) și de Comitetul Economic și Social European (10), și se bazează pe ambițiile anunțate în Pactul verde european (11) și în Planul de acțiune privind economia circulară (12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Creșterea cantităților de deșeuri și dezvoltarea economică au condus la creșterea exporturilor de deșeuri din UE către țări terțe, ceea ce, la rândul său, a produs unele efecte negative asupra mediului și asupra sănătății în țările de destinație. Regulamentul urmărește să faciliteze proceduri mai simple și mai rapide pentru expedierile intra-UE pentru reutilizare și reciclare, introduce unele norme clare pentru exportul, importul și tranzitul deșeurilor și pune în aplicare cadrul actual al UE pentru contracararea transferurilor ilegale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE salută propunerea Comisiei privind un nou regulament și comunicarea aferentă și consideră că protecția sănătății umane și a mediului reprezintă o prioritate majoră a UE. În calitate de lider în combaterea schimbărilor climatice, UE ar trebui să poată gestiona deșeurile produse pe teritoriul său, mai degrabă decât să le exporte în alte țări. Este nevoie urgentă de tranziția către noi modele de afaceri care să redea planetei mai mult decât utilizează, alături de un comportament durabil al tuturor părților interesate implicate. Investițiile în infrastructuri de gestionare a deșeurilor care respectă mediul ar trebui să rămână o prioritate, în special în țările în care sunt deschise proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Din punct de vedere economic, deșeurile pot avea o valoare importantă din perspectiva recuperării materiilor prime secundare, contribuind la economia circulară a UE, reducând dependența de anumite materii prime primare și reducând, totodată, consumul de energie necesar pentru a produce materii prime primare în Europa și emisiile de CO2. În plus, CESE consideră că exporturile de deșeuri reciclabile de înaltă calitate, în special exporturile de deșeuri cu un conținut ridicat de materii prime critice, au loc în detrimentul sustenabilității UE și subminează competitivitatea sa globală, furnizând resurse valoroase concurenților externi. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Expedieri de deșeuri în interiorul UE

| 3.1. | Consultarea părților interesate, organizată de Comisie, a evidențiat că este necesar:






  — | să fie digitalizate procedurile de notificare; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

să fie digitalizate procedurile de notificare;

| — | să fie actualizate procedurile accelerate; |
| --- | --- |

—

să fie actualizate procedurile accelerate;

| — | să existe norme comune și transparente pentru clasificarea deșeurilor și calcularea garanțiilor financiare; |
| --- | --- |

—

să existe norme comune și transparente pentru clasificarea deșeurilor și calcularea garanțiilor financiare;

| — | să se respecte conformitatea cu principiul proximității și cu ierarhia deșeurilor. |
| --- | --- |

—

să se respecte conformitatea cu principiul proximității și cu ierarhia deșeurilor.

| 3.2. | Implementarea fragmentată a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 în întreaga UE a dus la proceduri îndelungate pentru expedierile de deșeuri în interiorul UE și la o birocrație constantă. Acest lucru cauzează întârzieri și pierderi financiare operatorilor economici, care sunt descurajați să expedieze deșeuri pentru recuperarea materialelor în UE. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că, dacă tehnic este posibil, deșeurile produse în UE ar trebui reciclate în interiorul Uniunii, într-un mod adecvat din punct de vedere ecologic, economic și social, respectând totodată întotdeauna standardele de mediu, de sănătate și de siguranță. Un volum mai mare de deșeuri expediate intern și proceduri mai rapide vor conduce la o economie circulară consolidată în Uniune, vor contribui la competitivitatea și autonomia strategică a UE și vor crea baza pentru noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Consolidarea capacității de reciclare în interiorul frontierelor UE este extrem de importantă și va contribui la reducerea emisiilor de carbon și a amprentei de mediu. De asemenea, ar putea duce la creșterea ocupării forței de muncă în acest sector. Comisia Europeană a furnizat date promițătoare, conform cărora între 9 000 și 23 000 de noi locuri de muncă vor fi create în sectoarele reciclării și reutilizării, aceste cifre putând fi și mai mari dacă vor fi introduse stimulente adecvate pentru capacități de reciclare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Comitetul consideră total inacceptabil că unele state membre se bazează în continuare pe proceduri pe suport de hârtie și că, uneori, chiar și regiuni din același stat membru au interpretări diferite ale procedurilor de executare. Ca atare, CESE cere statelor membre să adopte cât mai curând posibil soluțiile digitale propuse de Comisia Europeană și să asigure un transfer fără probleme către un cadru european armonizat și transparent, să convină asupra adoptării unor criterii armonizate pentru procedurile de aprobare prealabilă și să împuternicească Comisia să adopte acte delegate pentru clasificarea comună a deșeurilor. Ar trebui furnizate imediat fonduri și asistență tehnică pentru creșterea capacității operaționale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comisia propune armonizarea procedurii de calcul a garanției financiare pentru expedierile de deșeuri. CESE își exprimă satisfacția că aceasta va duce la creșterea previzibilității pentru întreprinderi, dar solicită calcularea proporțională a acestor sume, astfel încât să nu reprezinte o sarcină suplimentară pentru operatorii economici. CESE consideră că garanția financiară ar trebui să acopere în mod clar toate riscurile ce decurg din expedierile de deșeuri, dar nu trebuie să suprasolicite întreprinderile, mai ales având în vedere că există multe IMM-uri implicate în acest proces, cu lichidități disponibile limitate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În fine, CESE solicită ca Uniunea Europeană și statele membre să dispună de oportunități de finanțare mai bune pentru înființarea și/sau modernizarea instalațiilor de reciclare ale UE și descoperirea unor tehnologii inovatoare de reutilizare și reciclare a deșeurilor. Piețele finale pentru materii prime rezultate din reciclare trebuie dezvoltate neîntârziat pentru a crea o piață a materiilor prime secundare pe deplin funcțională, transformând produsele scoase din uz în noi materii prime pentru producție. De asemenea, UE ar trebui să sporească disponibilitatea și calitatea materialelor reciclate, punând accentul pe capacitatea unui material de a-și păstra proprietățile inerente după reciclare și de a înlocui materiile prime principale în utilizările viitoare. Acest lucru va duce la creșterea capacității de prelucrare a Uniunii, la noi locuri de muncă de înaltă calitate și ecologice și la posibilitatea de a identifica tipul de materii prime care generează deșeuri fără valoare adăugată și de a le elimina sau înlocui pe termen lung. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Exporturi, importuri și expedieri de deșeuri în tranzit

| 4.1. | În ultimii 17 ani, volumul de deșeuri exportate către țări terțe a crescut cu 75 %, ajungând la aproximativ 33 milioane de tone/an (13), foarte adesea modul de funcționare a instalațiilor de destinație și de tratare a deșeurilor fiind puțin sau deloc luat în considerare. Deșeurile importate în UE se ridică la 16 milioane de tone/an, în timp ce 70 milioane de tone de deșeuri sunt comercializate în interiorul UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | UE face parte din peste 80 de acorduri de liber schimb (ALS), circa 40 fiind în așteptare sau în curs de negociere. CESE consideră că este profund inadecvat ca doar două dintre acestea să menționeze în mod explicit economia circulară (14) și solicită să se pună un accent mai mare pe consolidarea capitolelor privind dezvoltarea durabilă în toate acordurile de liber schimb existente și viitoare și pe asigurarea punerii lor efective în aplicare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Restricțiile relativ recente privind comerțul cu deșeuri de plastic, impuse de China, India, Thailanda, Vietnam și Malaysia, au scos la iveală dependența excesivă a UE de procesarea în străinătate a deșeurilor. Dependența inacceptabilă de exporturile de deșeuri face ca economia UE să fie vulnerabilă la perturbări în lanțurile de aprovizionare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Exporturile de deșeuri ar trebui să respecte pe deplin normele privind transparența și să pună la dispoziția publicului informații privind standardele de gestionare ecologice din țara de destinație. CESE salută propunerea Comisiei ca auditarea instalațiilor externe de gestionare a deșeurilor să fie făcută de terți și consideră că acestea ar trebui să includă dispoziții detaliate privind amprenta de mediu și condițiile de muncă. La articolele expediate pentru reutilizare ar trebui menținut principiul poluatorul plătește, iar costurile pentru răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să urmeze produsul, deoarece au fost plătite de consumatori pentru a acoperi etapa de deșeu, indiferent unde are loc. În plus, partenerii sociali și ONG-urile relevante ar trebui să facă parte din procedurile de audit, în timp ce infrastructura de date deschise trebuie să fie finanțate și puse la dispoziție. Mecanismele de depunere a plângerilor ar trebui consolidate pentru ONG-uri și alte părți interesate relevante. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE încurajează un auditor instituit sau autorizat de UE (de către organismele notificate ale UE, cu calificări relevante) să desfășoare proceduri de audit la nivel de instalație și de țară, pentru a se asigura că standardele sociale, de mediu și de sănătate umană din țara UE sunt respectate în țara de destinație a deșeurilor. Sunt necesare proceduri de audit mai amănunțite și criterii de monitorizare, de depunere a plângerilor și de aplicare a sancțiunilor. De asemenea, este necesar să se definească criteriile (ca volum și riscuri) care pot declanșa auditurile. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Comitetul încurajează IMM-urile să efectueze proceduri de audit pentru instalațiile din țări terțe, prin intermediul organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorului (PRO), deoarece ar trebui să reducă sarcina financiară pentru astfel de operațiuni. Sănătatea, siguranța și condițiile de muncă trebuie să fie bine protejate și monitorizate. Investițiile în formare și know-how pentru lucrători ar trebui să fie acoperite de o alocare specifică în cadrul FSE+. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE recunoaște că autoritățile și operatorii economici au nevoie de ceva timp de adaptare pentru a aplica și a respecta noile norme. Cu toate acestea, CESE consideră că termenul propus de trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului este lipsit de ambiție și ar dori să solicite o perioadă de tranziție de maximum doi ani. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Comisia Europeană a propus un termen de 30 zile pentru ca autoritățile competente de tranzit să formuleze obiecții valabile în cazul unui transfer planificat pentru recuperare. CESE consideră că termenul ar trebui redus la 10 de zile, pentru a asigura operabilitatea și a evita întârzierile inutile. În plus, CESE solicită restricții clare în cazul acestor autorități, pentru a le împiedica să facă obiecții multiple cu privire la același transfer. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Comitetul solicită extinderea sistemului EDI la toate expedierile de deșeuri destinate exportului, importului și tranzitului. Este singura modalitate de a asigura trasabilitatea și transparența acestor procese, astfel încât să respecte aceleași norme ca și în cazul expedierilor interne. Comisia și statele membre trebuie să depună toate eforturile pentru a institui acest sistem cât mai repede, chiar înainte de termenul propus, de doi ani. În acest scop, CESE solicită resurse umane și tehnice adecvate. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Anumite țări de destinație pot fi scutite de obligația de a demonstra măsura în care îndeplinesc condițiile esențiale de sănătate umană și de mediu, doar pentru că sunt membre ale OCDE, iar acest lucru este contrar spiritului reformei și ar putea submina întregul sistem. CESE solicită ca, pentru a putea exporta deșeuri, țările membre ale OCDE și cele nemembre să îndeplinească aceleași criterii stricte pentru angajamentele de mediu ca și cele stabilite în UE. În plus, CESE solicită dovezi că toate țările destinatare își gestionează deja propriile deșeuri menajere într-un mod adecvat din punct de vedere ecologic, în manieră similară celui din UE, și respectă convențiile de bază și standardele de muncă ale OIM. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Traficul ilegal de deșeuri

| 5.1. | Diversele proceduri de punere în aplicare a regulamentului din 2006 în statele membre au dus la intensificarea activităților de transport ilegal de deșeuri. Cifrele sunt dificil de cuantificat, dar se consideră că 30 % din expedierile de deșeuri din Europa sunt ilegale și se ridică la aproximativ 9,5 miliarde EUR anual (15). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Consultarea părților interesate a evidențiat un sprijin puternic pentru consolidarea procedurilor de combatere a expedierilor ilegale de deșeuri. Controlul consolidat al exporturilor de deșeuri, al importurilor și al tranzitului este necesar pentru a combate infracțiunile împotriva mediului și traficul ilegal. CESE salută și sprijină aplicarea procedurilor de inspecție și investigare și solicită o cooperare deplină între statele membre și cu Uniunea, în conformitate cu noua Strategie a UE de combatere a criminalității organizate pentru perioada 2021-2025 (16). Implicarea OLAF poate compensa deficitul de resurse umane din unele state membre și poate asigura un cadru de colaborare mai eficient. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Traficul de deșeuri rămâne una dintre cele mai grave infracțiuni ecologice și este considerat o activitate cu profit ridicat și cu riscuri scăzute, având consecințe devastatoare pentru sănătatea umană și pentru mediu. Curtea de Conturi Europeană a constatat că rata detectării cazurilor ilegale de trafic de deșeuri rămâne scăzută și că cea a urmăririlor penale este mai mică decât în alte tipuri de infracțiuni, în timp ce sancțiunile aplicate nu sunt proporționale și disuasive (17). Acest lucru se întâmplă în principal deoarece lanțurile de transport de deșeuri sunt foarte complexe și este dificil să se demonstreze că cei implicați erau conștienți de activitatea ilegală, în special pentru că deșeurile își pot schimba proprietarii și țările de mai multe ori înainte să fie eliminate în mod ilegal. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Părțile interesate din industrie și ONG-urile au capacitatea de a urmări și raporta cu privire la posibilele transferuri ilegale de deșeuri, odată ce au acces la date. Prin urmare, CESE solicită ca datele neconfidențiale să fie puse la dispoziția tuturor părților interesate, inclusiv a partenerilor sociali, a organizațiilor neguvernamentale, a autorităților locale și a cetățenilor. CESE consideră că o colectare cuprinzătoare a datelor și sporirea transparenței vor duce la înăsprirea controalelor și la reducerea transferurilor ilegale de deșeuri. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Cu toate acestea, CESE consideră că ar trebui să se distingă clar între traficanții ilegali identificați și operatorii care au fost găsiți vinovați de o eroare de documentare umană, în special în legătură cu anexa VII (18), așa cum s-a întâmplat în trecut. CESE solicită un sistem de sancțiuni armonizat, eficient și proporțional cu încălcarea. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Observații finale

| 6.1. | Ar trebui să fie clar pentru toți că producem prea multe deșeuri, la acest aspect adăugându-se lipsa de noi resurse naturale. CESE solicită un cadru de reglementare care să stimuleze utilizarea materialelor reciclate, ceea ce, la rândul său, va contribui la reducerea emisiilor de dioxid de carbon și va preveni ca deșeurile valoroase să ajungă la groapa de gunoi. Utilizarea deșeurilor ca resursă reprezintă miezul abordării Planului de acțiune pentru economia circulară, iar CESE a afirmat deja că „[p]entru a decupla dezvoltarea economică de consumul de resurse naturale și de impactul aferent asupra mediului, este necesar ca Uniunea să își stabilească ținte mai ambițioase” (19). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | În conformitate cu principiile economiei circulare, Comitetul cere propuneri legislative care să stimuleze întreprinderile producătoare să-și proiecteze produsele astfel încât să poată fi reutilizate și reciclate și să adopte dezvoltarea unor modele de afaceri circulare. Trebuie concepute strategii și cadre legislative europene și naționale care să stimuleze această tranziție și prin care să fie combătută ieșirea prematură din uz, implicând partenerii sociali, reprezentanții IMM-urilor și organizațiile societății civile. Tranziția către economia circulară înseamnă, pe de o parte, să menții mai mult timp valoarea produselor în economie și, pe de altă parte, să sporești utilizarea materiilor prime secundare. Prin urmare, facilitarea accesului la soluții inovatoare pentru transformarea deșeurilor în materii prime secundare este de o importanță capitală și trebuie promovată, prin intermediul platformelor online (cum ar fi Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară) și al schimbului de bune practici. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | CESE consideră că introducerea EDI este pe deplin necesară și în conformitate cu Strategia digitală a UE (20) și solicită o punere în aplicare rapidă, deoarece poate reduce pierderile economice pentru întreprinderi și poate asigura proceduri mai rapide și monitorizarea calității. CESE consideră, de asemenea, că sistemul electronic va spori transparența și eficiența, va asigura o mai bună trasabilitate a datelor, va oferi cadrul pentru o cooperare strânsă între statele membre și va încuraja dezvoltarea unor piețe solide ale deșeurilor. De asemenea, Comitetul propune utilizarea unor tehnologii moderne pentru monitorizarea transporturilor (internetul obiectelor și sateliți) și a tehnologiei blockchain în scopuri legate de securitatea datelor. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Trebuie să se facă o distincție clară între expedierile de deșeuri în vederea reutilizării și reciclării și transferurile pentru forme mai scăzute de valorificare, cum ar fi incinerarea. Este absolut esențial să existe, încă de la început, instrumentele adecvate pentru a investiga și a stabili criterii clare care să interzică expedierile de deșeuri sub pretexte false. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Comitetul invită Comisia Europeană să evalueze posibilitatea înființării unui observator al pieței materiilor prime secundare, care să poată analiza și recomanda politici de dezvoltare sectorială și modalități de eliminare a blocajelor existente. Observatorul ar trebui să cuprindă toate părțile interesate europene relevante, iar Comisia ar trebui să aibă un rol consultativ. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | În fine, în opinia CESE, Comisia Europeană ar trebui să efectueze o evaluare aprofundată a impactului punerii în aplicare a regulamentului la cinci ani de la intrarea sa în vigoare. |
| --- | --- |

6.6.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

1

(2)  OCDE (2018), Perspectiva globală asupra resurselor materiale până în anul 2060.

2

(3)  Banca Mondială: Imagine globală a gestionării deșeurilor solide până în 2050.

3

(4)  Institutul pentru politica europeană de mediu: Comerțul și economia circulară în UE.

4

(5)  Eurostat – Economia circulară în UE.

5

(6)  JO L 330, 10.12.2013, p. 1.

6

(7)  JO L 249, 31.7.2020, p. 33.

7

(8)  JO L 190, 12.7.2006, p. 1.

8

(9)  Parlamentul European: Regulamentul privind transferurile de deșeuri – Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 privind transferurile de deșeuri.

9

(10)  Avizul CESE referitor la „Reziliența privind materiile prime critice” (JO C 220, 9.6.2021, p.118),

10

(11)  COM/2019/640 final.

11

(12)  COM/2020/98 final.

12

(13)  Comunicare: Asumarea responsabilității pentru deșeurile produse.

13

(14)  ALS cu Mexic și Noua Zeelandă.

14

(15)  Întrebări și răspunsuri referitoare la noile norme ale UE privind transferurile de deșeuri.

15

(16)  Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025.

16

(17)  Document de analiză nr. 4/2020: Măsurile adoptate de UE pentru combaterea problemei deșeurilor din plastic.

17

(18)  Anexa VII – Informații care însoțesc expedierile de deșeuri.

18

(19)  Avizul CESE pe tema „Punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor” (JO C 110, 22.3.2019).

19

(20)  Strategia digitală europeană – Conturarea viitorului digital al Europei.

20

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/101

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Pregătiți pentru 55”: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate

[COM(2021) 550 final]

(2022/C 275/16)

| Raportori: | Cillian LOHAN și Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Raportori:

Cillian LOHAN și Stefano MALLIA

| Sesizare | Comisia Europeană, 13.9.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 9.2.2022 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 24.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 198/2/6 |

Sesizare

Comisia Europeană, 13.9.2021

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

9.2.2022

Data adoptării în sesiunea plenară

24.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

198/2/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În tranziția către o societate neutră din punct de vedere climatic, trebuie să punem în aplicare un model care să conducă la o economie prosperă. Dacă dorim ca UE să joace un rol de lider și să servească drept exemplu pentru restul lumii, ar trebui să ne propunem să definim modelul cel mai de succes – un model care să fie echitabil și durabil din punct de vedere economic, social și de mediu. Adoptarea unui model care nu conduce la o creștere bazată pe dezvoltarea durabilă nu ar face decât să ne izoleze pe scena internațională, deschizând calea pentru asumarea poziției de lider de către alți concurenți mondiali. Diplomația UE în domeniul climei va juca un rol important în promovarea abordării europene și în garantarea concurenței loiale între UE și continentele concurente. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atingerea obiectivelor revizuite pentru 2030, astfel cum se propune în pachetul „Pregătiți pentru 55”, va avea un impact inegal asupra sectoarelor, regiunilor, comunităților și oamenilor din întreaga Europă. Pentru a răspunde acestor preocupări, CESE recomandă Comisiei Europene să realizeze o cartografiere și o analiză detaliată a impactului pe care tranziția îl va avea asupra ocupării forței de muncă și a competențelor în diferitele țări, regiuni și sectoare, inclusiv asupra subcontractanților și asupra lanțurilor valorice din aval. Nu există o soluție universală, prin urmare, măsurile menite să impulsioneze tranziția vor trebui să fie adaptate pentru a reflecta diferitele realități din Europa, ținând seama de necesitatea unor condiții de concurență echitabile și de diferitele puncte de plecare ale statelor membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Instituțiile UE ar trebui să elaboreze propuneri suplimentare mobiliza a mobiliza investiții publice și private masive la nivel european și național în scopul de a sprijini tranziția în acele sectoare și regiuni care vor trebui transformate radical pentru a-și reduce emisiile de gaze cu efect de seră. În acest sens, CESE este ferm convins că dimensiunea și domeniul de aplicare ale Fondului pentru o tranziție justă ar trebui să crească în mod semnificativ, pentru a răspunde provocărilor aflate în joc. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită instituțiilor UE și statelor membre să propună un nou cadru de guvernanță, pentru a anticipa și a gestiona schimbările legate de tranziția verde în lumea muncii. De asemenea, Comitetul încurajează statele membre să creeze comisii tripartite pentru o tranziție justă pentru a permite autorităților regionale, partenerilor sociali și organizațiilor societății civile să participe la punerea în aplicare a planurilor naționale și regionale pentru o tranziție justă. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că UE ar trebui să depună eforturi în vederea atingerii obiectivului neutralității climatice (zero emisii nete de gaze cu efect de seră), garantând în același timp competitivitatea și securitatea aprovizionării cu energie la costuri accesibile pentru întreprinderi și cetățeni. Asigurarea competitivității europene ar trebui să fie însoțită de garantarea faptului că concurenții UE aderă la cele mai înalte standarde sociale și de mediu. Consolidarea protecției împotriva relocării emisiilor de carbon prin importuri din țări terțe este esențială pentru a asigura integritatea mediului, precum și acceptarea socială a politicii UE în domeniul climei. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Cadrul de reglementare al UE trebuie să garanteze că întreprinderile cele mai competitive din următoarele decenii vor fi pionierii în materie de modele de afaceri durabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin urmare, CESE este ferm convins că reglementările ar trebui să deschidă calea pentru dezvoltarea și introducerea pe piață a noilor tehnologii, incluzând măsuri axate pe cerere pentru a crea piețe-lider și a stimula consumul de produse cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În plus, toate propunerile legislative prezentate în cadrul inițiativei „Pregătiți pentru 55” ar trebui să facă obiectul unei verificări a competitivității conform cu principiile obiectivelor de dezvoltare durabilă, astfel încât să se înțeleagă bine toate implicațiile asupra întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE este ferm convins că trebuie acordată o atenție deosebită sectoarelor economice în care există o participare puternică a MIMM. MIMM au potențialul de a accelera inovarea în materie de produse și soluții pentru decarbonizarea economiei europene. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Interdependența dintre criza climatică și cea legată de biodiversitate face ca coerența politicilor să fie foarte necesară. Reducerea consumului de energie și materiale, în conformitate cu economia circulară, va veni în completarea noilor tehnologii. Strategiile sectoriale și modelele de finanțare ar trebui să reflecte inițiativa „Pregătiți pentru 55”, de exemplu, asigurându-se că proprietarii/gestionarii de terenuri/fermierii sunt compensați pentru stocarea naturală a carbonului în soluri și că se pune capăt subvențiilor dăunătoare mediului. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Este esențial să se comunice în mod clar și onest costurile și beneficiile adoptării măsurilor drastice și ample necesare pentru atingerea neutralității climatice până în 2050. Aceste schimbări vor afecta toate sectoarele și regiunile, și este posibil ca beneficiile să nu fie resimțite imediat. Asigurarea unui sprijin larg va necesita un nivel fără precedent de înțelegere și implicare din partea tuturor membrilor societății. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Motivele elaborării prezentului aviz și structura sa

| 2.1. | Obiectivul prezentului aviz este de a oferi perspectiva globală a CESE cu privire la pachetul „Pregătiți pentru 55” propus de Comisie la 14 decembrie. Acesta subliniază necesitatea ca pachetul să asigure o tranziție justă din punct de vedere social, competitivă și verde. CESE va pune la dispoziție avize specifice pentru toate propunerile legislative relevante ale pachetului. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE insistă că pachetul „Pregătiți pentru 55” trebuie să fie corelat cu Agenda 2030 a ONU și cu obiectivele de dezvoltare durabilă, în legătură cu care CESE și-a exprimat sprijinul în avize anterioare. ODD sunt deosebit de utile, deoarece sunt globale și acoperă nu doar tema stringentă a climei care stă la baza pachetului Comisiei, ci și alte obiective necesare din perspectiva sustenabilității economice și sociale, care trebuie îndeplinite pentru ca pachetul să fie realizat cu succes. Prin urmare, avizul de mai jos este prezentat în conformitate cu cele trei obiective majore ale ODD ale ONU. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Principii centrale – Opinii specifice ale CESE privind documentul Comisiei

O tranziție justă din punct de vedere social

| 3.1. | În rezoluția sa privind Conferința privind viitorul Europei, CESE a propus „o nouă narațiune privind Europa să lege trecutul îndepărtat și recent de prezentul continentului și care să ofere o viziune pentru viitor bazată pe cooperarea transfrontalieră care consolidează legăturile dintre cetățenii Europei, înrădăcinată în valori precum solidaritatea, justiția socială, cooperarea intergenerațională, egalitatea de gen, prosperitatea durabilă și tranziții ecologice și digitale echitabile. Este imperios necesar să mobilizăm sprijinul public pentru aceste valori, pentru a regândi modelele noastre de creștere și de guvernanță către durabilitate, pentru a construi o societate mai echitabilă și pentru a plasa organizațiile societății civile în centrul acestei reconstrucții și redresări” (1). CESE crede cu fermitate că o punere în aplicare bine concepută a pachetului „Pregătiți pentru 55” va contribui la concretizarea acestei noi narațiuni. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | De asemenea, CESE a afirmat că accentul trebuie plasat pe o redresare echitabilă și durabilă în urma crizelor provocate de pandemia de COVID-19, care deschide calea către o societate mai favorabilă incluziunii, generează o competitivitate pe termen lung și creează un mediu de colaborare, ținând seama pe deplin de crizele sociale, economice, democratice, demografice și climatice interconectate din statele membre ale UE, de necesitatea tranziției verzi și a tranziției digitale, precum și de schimbările structurale pe termen lung declanșate de pandemie (2). Obiectivul final al UE trebuie să fie consolidarea modelului nostru economic social de piață, care îmbină avantajele unei economii durabile și competitive cu politici sociale bine dezvoltate. În consecință, realizarea Pactului verde european – pe care CESE l-a salutat încă de la început – reprezintă calea de urmat. Pactul verde este noua strategie europeană de creștere, având în centrul său prosperitatea, durabilitatea și justiția socială. Realizarea unei tranziții juste către un mod de viață neutru din punct de vedere climatic, promovarea locurilor de muncă de calitate și promovarea antreprenoriatului și a inovării durabile, inclusiv a economiei circulare și a economiei sociale, vor fi esențiale pentru o Europă prosperă (3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pachetul „Pregătiți pentru 55” reprezintă o contribuție preliminară pentru o economie europeană neutră climatic până în 2050. O astfel de tranziție va necesita o reevaluare amănunțită a modului în care trăim, lucrăm și ne comportăm. Având în vedere că nu există o soluție universală, măsurile de stimulare a tranziției vor trebui adaptate pentru a reflecta diferitele realități din întreaga Europă, ținând seama de nevoia unor condiții de concurență echitabile și de diferitele puncte de plecare ale statelor membre. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Atingerea obiectivelor revizuite pentru 2030, astfel cum se propune în pachetul „Pregătiți pentru 55”, va avea un impact inegal asupra sectoarelor, regiunilor, comunităților și oamenilor din întreaga Europă. Este într-adevăr clar că trecerea rapidă către o economie decarbonizată va implica provocări majore pentru cetățeni, lucrători, întreprinderi și regiuni, mai ales pentru cei/cele care se bazează cel mai mult pe sectoarele și industriile cu emisii ridicate de dioxid de carbon. De asemenea, trebuie remarcat că și statele membre de la periferie se confruntă cu provocări semnificative în tranziția de la emisiile de carbon. Dacă respectivele provocări nu sunt suficient de bine abordate, ele ar putea conduce la creșterea inegalităților și la procese masive de restructurare, la șomaj și la dezindustrializarea zonelor, regiunilor și mediilor. Acest lucru ar putea genera neacceptarea socială și o reacție politică negativă din partea cetățenilor UE față de agenda europeană a Pactului verde. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pentru a aborda aceste preocupări, CESE solicită Comisiei Europene să propună măsuri politice suplimentare pentru a consolida dimensiunea socială și a forței de muncă a Pactului verde european. În prezent, propunerile legislative ale Comisiei sunt într-adevăr concepute cu ambiția de a atinge obiectivul climatic pentru 2030 – care este absolut necesar – dar nu includ suficiente măsuri pentru a asigura o tranziție justă pentru lucrătorii europeni și familiile europene cu venituri reduse. Pentru a fi acceptabil din punct de vedere social, obiectivul climatic propus în pachet ar trebui să fie însoțit de un obiectiv social echivalent, în acord cu recentele declarații de la Porto formulate de Consiliul UE, cu Pilonul european al drepturilor sociale și cu Orientările OIM privind o tranziție justă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Mai concret, pentru a consolida dimensiunea socială a pachetului, CESE solicită instituțiilor UE: |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | să realizeze o cartografiere și o analiză granulară a impactului pe care îl va avea tranziția asupra ocupării forței de muncă și a competențelor în diferite țări, regiuni și sectoare, inclusiv asupra subcontractanților și a lanțurilor valorice din aval. De asemenea, este necesară analiza impactului asupra finanțelor publice, a fluxurilor comerciale și a consumatorilor. O astfel de cartografiere granulară ar completa perspectiva globală a evaluărilor anterioare ale impactului efectuate de Comisie și ar oferi cunoștințele necesare pentru elaborarea unor politici adecvate în domeniul ocupării forței de muncă și al politicilor sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | să elaboreze propuneri suplimentare pentru a mobiliza investiții publice și private masive la nivel european și național pentru a sprijini tranziția în acele sectoare și regiuni care vor trebui să fie transformate radical pentru a-și reduce emisiile de GES. Atunci când se pledează pentru astfel de investiții, ar trebui să se țină seama și de statele membre cu economii de scară nefavorabile, cu provocări în materie de conectivitate și cu un potențial scăzut de atenuare a emisiilor. În acest sens, dimensiunea și domeniul de aplicare al Fondului pentru o tranziție justă ar trebui să fie sporite în mod semnificativ pentru a răspunde provocării în cauză; |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | să se asigure că planurile naționale privind energia și clima conțin strategii privind o tranziție justă. În actualizarea din 2023 a planurilor naționale privind energia și clima, statele membre ar trebui să aibă obligația de a identifica în mod sistematic provocările sociale estimate în urma pachetului „Pregătiți pentru 55”, precum și măsurile și resursele detaliate care vor fi necesare pentru gestionarea lor. Aceste strategii privind o tranziție justă vor fi necesare pentru a-i însoți pe lucrători în tranziția lor, pentru a asigura o formare adecvată, recalificarea și actualizarea competențelor, precum și pentru a contribui la crearea de locuri de muncă de calitate și alternative în aceleași regiuni. În momentul elaborării de strategii în materie de competențe și de strategii active în domeniul forței de muncă, partenerii sociali și organizațiile societății civile ar trebui să fie implicați în mod corespunzător prin dialog social și platformele societății civile; |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | să propună un nou cadru de guvernanță pentru a anticipa și a gestiona schimbările legate de tranziția verde în mediul profesional. Un astfel de cadru ar trebui să garanteze dreptul lucrătorilor la informare și la consultare în ceea ce privește elaborarea unor planuri de tranziție justă la locurile lor de muncă și în regiunile lor. De asemenea, pe baza asigurării respectării drepturilor existente, cadrul ar trebui să consolideze dialogul social și dialogul mai amplu cu societatea civilă; |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | să garanteze implicarea adecvată a structurilor europene de dialog social existente – cum ar fi summitul social tripartit, comitetele de dialog social sau comitetele europene de întreprindere – în elaborarea și monitorizarea politicilor Pactului verde european și în elaborarea căilor de tranziție pentru ecosistemele industriale și a planurilor de redresare; |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | să încurajeze statele membre să creeze comisii tripartite pentru o tranziție justă pentru a permite autorităților regionale, partenerilor sociali și organizațiilor societății civile să ofere recomandări și să negocieze planuri naționale și regionale pentru o tranziție justă. Contribuția statelor membre, a regiunilor, a partenerilor sociali și a societății civile este esențială pentru a asigura un răspuns adecvat și pentru a oferi credibilitate angajamentului că nimeni nu ar trebui lăsat în urmă. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Toți cetățenii vor fi grav afectați de viitoarele politici climatice, mai ales în ceea ce privește mecanismele de stabilire a prețului carbonului. Este clar că îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 va avea un cost, în special pentru cetățenii cu veniturile cele mai reduse. Acest cost va trebui explicat în mod adecvat. Vor trebui instituite măsuri speciale/sociale pentru a proteja și a sprijini cetățenii cei mai vulnerabili, întrucât aceștia vor fi cei mai expuși efectelor costurilor suplimentare. Aceste măsuri vor fi esențiale pentru a asigura adeziunea necesară a cetățenilor în ceea ce privește o tranziție metodică. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE a pregătit un aviz separat prin care a salutat propunerea de instituire a unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, menit să atenueze impactul social și economic negativ al noii metode de stabilire a prețului carbonului și pentru a oferi statelor membre fonduri pentru a sprijini măsurile lor de abordare a impactului social al acestui sistem de comercializare a certificatelor de emisii asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor și utilizatorilor de transport cu resurse financiare mai modeste. Astfel cum se specifică în respectivul aviz (TEN/759), CESE solicită statelor membre să exploateze sinergiile Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice cu alte resurse financiare disponibile și să îl utilizeze în cel mai eficient mod (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În același timp, CESE observă că mecanismele bazate pe piață sunt capabile să plaseze Uniunea pe traiectoria unei schimbări durabile pe termen lung, asigurând dezvoltarea economică și echilibrând totodată nevoile sociale și de mediu în momentul tranziției. Acestea vor trebui însoțite de schimbări culturale și comportamentale, precum și de schimbări sistemice în ceea ce privește practicile sectoriale, iar subvențiile care aduc prejudicii mediului trebuie să înceteze (5). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE reamintește, de asemenea, că provocările majore cu care ne confruntăm cu toții și tranzițiile radicale din economia noastră, legate de modul în care tratăm natura și mediul, și din viețile noastre – tranziții necesare pentru o lume cu adevărat durabilă – vor fi depășite cu succes doar dacă cetățenii, lucrătorii și organizațiile lor vor fi implicați activ (6). |
| --- | --- |

3.10.

O tranziție competitivă

| 3.11. | Comunitatea de afaceri aderă pe deplin la provocarea reprezentată de schimbările climatice și este pregătită să adopte măsurile necesare pentru atingerea obiectivului de reducere cu 55 %. Sectorul privat este pregătit să joace propriul rol, să investească masiv în infrastructura și tehnologiile necesare și să creeze locuri de muncă de bună calitate. Însă, toate acestea necesită un cadru de reglementare predictibil în materie de investiții. Toate propunerile legislative prezentate în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” ar trebui să fie supuse unui control din punctul de vedere al competitivității conform cu principiile obiectivelor de dezvoltare durabilă, în așa fel încât toate implicațiile asupra întreprinderilor să fie bine înțelese. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pactul verde ne oferă oportunitatea unică de a construi un viitor mai puternic și mai durabil, iar întreprinderile europene trebuie să facă parte integrantă din toate soluțiile de progres. UE ar trebui să depună eforturi în vederea atingerii obiectivului neutralității climatice (zero emisii nete de gaze cu efect de seră), asigurând totodată competitivitatea și securitatea aprovizionării cu energie la un cost accesibil pentru întreprinderi și cetățeni. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Asigurarea competitivității europene ar trebui să fie însoțită de garanția că întreprinderile concurente, atât din interiorul, cât și din afara UE aderă la cele mai înalte standarde sociale și de mediu. Acest lucru ar trebui să se reflecte și în acordurile comerciale dintre UE și țările terțe. Cadrul de reglementare trebuie să garanteze că întreprinderile cele mai competitive din următoarele decenii vor fi pionierii modelelor de afaceri durabile și cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Asigurarea competitivității nu ar trebui interpretată în mod eronat drept o scuză pentru a funcționa la cel mai mic numitor comun în ceea ce privește standardele verzi, pe o piață globală. Într-adevăr, o strategie coerentă de creștere a exporturilor de bunuri și de servicii cu emisii scăzute de dioxid de carbon din UE către țări terțe este importantă. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Totuși, pe termen scurt, tehnologiile cu emisii scăzute de dioxid de carbon necesită investiții masive de capital și, în cea mai mare parte a cazurilor, implică costuri de exploatare și riscuri tehnologice mai mari decât cele tradiționale. Cei care adoptă timpuriu noile modele de afaceri ar trebui sprijiniți pentru a se asigura că inovarea lor nu se confruntă cu un dezavantaj concurențial. Sprijinul trebuie să respecte principiile accesului echitabil la instrumentele de finanțare a IMM-urilor și ar trebui să se bazeze doar pe obiectivele climatice. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pentru a facilita investițiile masive necesare în energia electrică cu emisii zero de dioxid de carbon, este necesară vizibilitatea în raport cu semnalele și instrumentele pieței pe termen lung. Unul dintre cele mai mari blocaje în ceea ce privește punerea în aplicare a proiectelor privind energia din surse regenerabile rezidă în procedurile de autorizare îndelungate și complexe. CESE sprijină ferm eforturile Comisiei în această direcție. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Deciziile de investiții în vederea atingerii obiectivelor pentru 2030 vor trebui adoptate în viitorul foarte apropiat, într-un moment în care economia europeană este încă în proces de redresare în urma crizei economice provocate de pandemia de COVID-19. Prin urmare, este esențial ca UE să găsească echilibrul potrivit între Pactul verde și Fondul de redresare și reziliență pentru a impulsiona investițiile în tehnologii și practici orientate către viitor. Responsabilii de elaborarea politicilor ai UE ar trebui, de asemenea, să se asigure că pachetul „Pregătiți pentru 55” și NextGenerationEU sunt utilizate pentru a crea noi locuri de muncă de calitate și pentru a valorifica potențialul de ocupare a forței de muncă al sectoarelor strategice ale tranziției verzi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Propunerile legislative trebuie să se asigure că reducerile emisiilor de GES sunt realizate prin stimularea investițiilor transformaționale în Europa. Aceasta ar consolida poziția de lider a Europei în negocierile internaționale privind schimbările climatice. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Politicile europene și naționale industriale ar trebui să abordeze provocările legate de efortul de decarbonizare. Este necesar să sprijinim industria și lucrătorii în tranziția către emisii scăzute de dioxid de carbon, în special în sectoarele în care se consideră că reducerile sunt greu de realizat, expuse concurenței internaționale, precum industriile mari consumatoare de energie sau agricultura. Prin urmare, ar trebui instituite măsuri pentru a preveni în mod eficace riscul dislocării producției și al importului de bunuri cu emisii ridicate de dioxid de carbon. În absența unor angajamente echivalente din partea țărilor terțe, un nivel mai ridicat de ambiție al UE în materie de climă necesită o protecție sporită împotriva relocării emisiilor de dioxid de carbon, nu numai pentru a prezerva competitivitatea industrială și a combate concurența neloială, ci și pentru a garanta integritatea ecologică și acceptarea socială a politicii UE în domeniul climei. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Astfel cum s-a menționat anterior, ar trebui elaborate strategii privind o tranziție justă – prin dialog social – pentru a asigura o recalificare adecvată a lucrătorilor din sectoarele afectate și tranziții de la un loc de muncă la altul. Pe durata acestui proces, va fi esențial să se garanteze o protecție socială adecvată și o bună funcționare a serviciilor publice pentru a sprijini și a însoți lucrătorii în procesul de tranziție. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | O atenție specifică ar trebui acordată și sectoarelor economice cu o puternică participare a IMM-urilor. IMM-urile au potențialul de a accelera inovarea în domeniul produselor și al soluțiilor de decarbonizare a economiei europene. În același timp, ele au nevoie de sprijin în ceea ce privește accesarea tehnologiilor necesare pentru a-și decarboniza procesele de producție, de prelucrare, de refabricare și de distribuție. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Deși UE este responsabilă pentru 8 % din totalul emisiilor, aceasta a preluat, pe bună dreptate, poziția de lider în adoptarea de măsuri menite să conducă la o economie neutră climatic până în 2050. Astfel, trebuie să ne asigurăm că modelul dezvoltat este unul reușit, care permite întreprinderilor să crească și să creeze locuri de muncă de calitate, societății să prospere și mediului să se redreseze. Un model de succes va garanta un rol de lider mondial pentru UE, în timp ce un model de succes parțial va însemna că va trebui să urmăm inițiativa altor state, precum SUA sau China. CESE crede cu fermitate că UE dispune de o expertiză tehnică considerabilă care permite Europei să preia rolul de lider industrial în economia verde. Acțiunea externă a UE sau diplomația în domeniul climei vor juca un rol important în promovarea unor standarde ecologice înalte pe piața mondială. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Europa trebuie să își capitalizeze actuala poziție de lider în ceea ce privește schimbările climatice, acționând ca un catalizator al inovării. Ar trebui depuse eforturi și mai mari și ar trebui să existe și resurse mai multe pentru sprijinirea programelor de cercetare, dezvoltare și punere în aplicare atât la nivel european, cât și la nivel național, fără a se alege câștigătorii într-un stadiu prea timpuriu, întrucât gama de tehnologii și surse de energie pentru sprijinirea tranziției către emisii scăzute de dioxid de carbon este amplă. În acest scop, ar fi rezonabil să se analizeze actualul sistem de finanțare a educației și cercetării pentru a propune soluții care să permită Europei să concureze mai eficient cu America și Asia. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Accesul la surse de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum energia electrică și hidrogenul, la prețuri competitive la nivel mondial, este esențial pentru transformarea reușită a industriei prelucrătoare. Aceasta necesită un cadru juridic favorabil și dezvoltarea oportună a unei infrastructuri adecvate. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Astfel cum s-a subliniat de către Agenția Internațională a Energiei, cea mai mare parte a reducerilor globale ale emisiilor de CO2 până în 2030 provine de la tehnologii disponibile în prezent. În 2050, însă, aproape jumătate din reduceri ar trebui să provină de la tehnologii care se află în prezent în faza de demonstrație sau de prototip. În ceea ce privește industria grea și transportul pe distanțe lungi, ponderea reducerii emisiilor provenite de la tehnologiile care sunt încă în curs de dezvoltare este chiar mai mare în prezent. Prin urmare, este esențial ca reglementările să pregătească terenul pentru dezvoltarea și introducerea pe piață a noilor tehnologii. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Cel puțin în faza inițială a tranziției, vor fi necesare și măsuri legate de cerere pentru a crea piețe-lider și pentru a stimula consumul de produse cu emisii scăzute de dioxid de carbon, întrucât acestea sunt, în general, mai puțin competitive din punctul de vedere al costurilor decât cele tradiționale. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | CESE subliniază că tranziția verde poate avea succes numai dacă UE dispune de forța de muncă calificată de care are nevoie pentru a rămâne competitivă. În același timp, CESE solicită Comisiei să actualizeze evaluările impactului măsurilor din cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” deja efectuate, pentru a se asigura că acestea conțin cele mai recente și relevante date și oferă o imagine cât mai exactă a impactului scontat. |
| --- | --- |

3.26.

O tranziție verde

| 3.27. | Crizele duble – a climei și a biodiversității – trebuie abordate împreună. Soluțiile climatice cu impact negativ asupra biodiversității și a habitatelor nu sunt acceptabile în cadrul unui pachet destinat reducerii emisiilor. Pachetul „Pregătiți pentru 55” trebuie corelat cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și trebuie să fie coerent cu angajamentele deja agreate în Agenda 2030 și cu Pilonul european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Cele nouă limite ale planetei (7), identificate de oamenii de știință trebuie să constituie un principiu director în monitorizarea impactului activității umane, al politicilor economice și al acțiunilor climatice. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Refacerea naturii și contribuirea la refacerea urgentă a biodiversității trebuie să facă parte din acquis-ul legislativ cu scopul de a asigura o tranziție verde și să se afle în centrul viitoarei legi a UE privind refacerea naturii. Protecția și menținerea habitatelor bogate în biodiversitate existente nu ar trebui ignorate. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Utilizarea ecosistemelor naturale pentru captarea și stocarea carbonului ar trebui cuplate cu o finanțare publică adecvată sub formă de subvenții și cu modele de afaceri ecologice și este important ca proprietarii/gestionarii de terenuri sau agricultorii respectivi să fie beneficiarii acestor fonduri. Stocarea carbonului, precum și protejarea și refacerea biodiversității sunt bunuri publice. Acest principiu trebuie să se reflecte în viitoarea inițiativă privind gestionarea carbonului în agricultură. |
| --- | --- |

3.30.

O propunere de directivă privind solul ar trebui să urmeze urgent după publicarea unei noi strategii privind solul. Axarea pe sol este esențială pentru biodiversitate și pentru stocarea naturală a carbonului.

Asigurarea tranziției se realizează prin mecanisme care promovează acceptarea la scară largă și sprijinul publicului larg

| 3.31. | Este esențial ca cetățenii și grupurile de părți interesate să beneficieze de sprijin pentru a fi mobilizate ca parte activă a tranziției către o societate cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Temerile și preocupările legate de provocările procesului de tranziție pot fi atenuate prin implicarea părților interesate de toate tipurile. Ar trebui lansată o inițiativă coordonată privind diplomația în domeniul climei, pentru a include o rețea a societății civile privind diplomația în domeniul climei. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Mecanismele distributive naționale, specifice statelor membre, pentru Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, ar trebui să fie clar identificate printr-un proces de consultare, pentru a asigura distribuirea uniformă a costurilor procesului de tranziție și faptul că sprijinul financiar ajunge la cei care au cea mai mare nevoie de acesta. CESE, cu rețeaua sa de aproximativ 100 de milioane de cetățeni, ar putea juca un rol în facilitarea conceperii acestor mecanisme. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Ar trebui comunicate, în mod coerent, mesaje clare privind beneficiile reducerii dependenței de combustibilii fosili importați, precum și beneficiile multidimensionale ale unei societăți cu zero emisii de dioxid de carbon, pentru a combate narațiunile false care agravează agendele populiste. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Punerea în aplicare a pachetului „Pregătiți pentru 55” necesită structuri solide de guvernanță care să includă toate părțile interesate în conceperea măsurilor de adaptare. Aceasta trebuie recunoscută ca o provocare între generații și trebuie să fie privită ca o oportunitate de a aborda dezechilibrele de gen la locul de muncă și în ceea ce privește câștigurile și oportunitățile. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Este important să se asigure o direcție clară privind distribuirea obiectivelor. Angajamentele stricte, precum cele legate de Legea climei, ar trebui să identifice cine trebuie să facă ce anume, un obiectiv sectorial obligatoriu, stabilit la nivel național. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Ar trebui creat un spațiu de lucru care să raționalizeze și să identifice fluxurile de finanțare pentru industrie și IMM-uri, pentru a facilita mobilizarea finanțării. |
| --- | --- |

3.36.

Bruxelles, 24 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

(1)  Idei pentru Europa de mâine – Rezoluția CESE privind Conferința privind viitorul Europei, punctul 2.1 (JO C 286, 16.7.2021, p. 1).

1

(2)  Idei pentru Europa de mâine – Rezoluția CESE privind Conferința privind viitorul Europei, punctul 2.1 (JO C 286, 16.7.2021, p. 1).

2

(3)  Idei pentru Europa de mâine – Rezoluția CESE privind Conferința privind viitorul Europei, punctul 2.4 (JO C 286, 16.7.2021, p. 1).

3

(4)  Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, TEN/759, avizul CESE adoptat în cadrul sesiunii plenare din 8-9 decembrie 2021, punctele 1.1 și 1.2 (JO C 152, 6.4.2022, p. 158).

4

(5)  Fondul Monetar Internațional a calculat subvențiile directe și indirecte pentru combustibilii fosili la nivel mondial, care se ridică la aproximativ 6 mii de miliarde USD în fiecare an (studiu publicat în septembrie 2021).

5

(6)  Rezoluție pe tema „Contribuția Comitetului Economic și Social European la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022 pe baza activității Grupului ad-hoc „Contribuția CESE la programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2022”, punctul 1.5 (JO C 341, 24.8.2021, p. 1).

6

(7)  https://www.stockholmresilience.org/research/planetary-boundaries/the-nine-planetary-boundaries.html

7

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/108 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/108

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii

[COM(2021) 817 final – 2021/0418 (CNS)]

(2022/C 275/17)

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 214/0/8 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 20.1.2022

Temei juridic

Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

214/0/8

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 567-a sesiune plenară din 23 și 24 februarie 2022 (ședința din 23 februarie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 214 voturi pentru și 8 abțineri.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---

| 18.7.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 275/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 275/109

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Uniunii, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (text codificat)

[COM(2021) 769 final – 2021/0400(COD)]

(2022/C 275/18)

| Sesizare | Parlamentul European, 13.12.2021
  Consiliul Uniunii Europene, 17.12.2021 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 91 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 23.2.2022 |
| Sesiunea plenară nr. | 567 |
| Rezultatul votului (voturi pentru/
  voturi împotrivă/abțineri) | 214/1/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 13.12.2021

Consiliul Uniunii Europene, 17.12.2021

Temei juridic

Articolele 91 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în sesiunea plenară

23.2.2022

Sesiunea plenară nr.

567

Rezultatul votului (voturi pentru/

voturi împotrivă/abțineri)

214/1/6

întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 567-a sesiune plenară din 23 și 24 februarie 2022 (ședința din 23 februarie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 214 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 6 abțineri.

Bruxelles, 23 februarie 2022.

Președinta Comitetului Economic și Social European

Christa SCHWENG

---